prot · GZ0979 · 2012-03-01 00:00:00 — Det är det som saknas, tycker jag, i finanssektorn. Finanssektorn är väldigt skicklig på att konstruera nya och mer komplicerade produkter, och kunden hinner inte riktigt med. Är det så kan det inte vara en strategi att kunden inte ska få hjälp att genomskåda produkterna, tvärtom. Jag tror att det här är en framtidsfråga för breda befolkningsgrupper. Man måste förstå och lära sig att genomskåda förslag i den finansiella sektorn. Det är möjligt att man inte behöver samma typ av utbildning eller kunskap när man köper andra produkter, men i finanssektorn tror jag att det är extra viktigt. 202 BO (S): Jag skulle inte drömma om att vara motståndare till folkbildning. Den har naturligtvis en stor och viktig roll i den demokratiska strukturen självklart. Men det finns områden där det är mer eller mindre lämpligt att förlita sig på folkbildningen. Det är klart att vi ska ha bättre information till kunderna. Det är klart att kunderna, så gott det går, ska sätta sig in i hur de här systemen fungerar och hur produkterna ser ut. Men vad jag säger är att regeringen har för mycket fokus på det och för lite på annat. Det är avvägningen och balansen i detta som jag vänder mig mot. Ni lägger en väldig börda på människor. Det gäller inte bara på det här området. Vi får ha den diskussionen , men människor ska liksom ägna alltmer av sin tid åt att försöka genomskåda vad privata aktörer sysslar med och göra bra val. Jag menar att det i grunden är politikernas uppgift att just lägga en bra grund för detta, inte minst på bankmarknaden. hade jag en interpellationsdebatt med . Det handlade om privatiseringen av Nordea, eller utförsäljningen av aktier i . Det var en affär som Ebberöds bank hade kunnat vara ganska stolt över. Det var ingen bra affär, om jag säger så. Då svarade mig så här: Frågeställaren antyder att staten genom att sälja bolag frånhänder sig möjligheten att styra utvecklingen på ett antal viktiga områden. I det här fallet var det bankmarknaden. Ja, jag inte bara antydde det, utan det var faktiskt vad jag påstod. Där skiljer vi oss också i uppfattning. Jag tror att man kan göra både och. Man kan agera både som en ägare och som en stark aktör och med andra medel förbättra marknadens funktionssätt. Men det som gjorde att jag ställde den här interpellationen var just debatten i morgonsoffan jag såg på tv. Där lät lite annorlunda än i interpellationsdebatten med mig . Då fick frågan: Varför inte använda bankerna, som staten ändå har ett ägande i? sade inte: Nej, det ska vi inte göra. Vi ska sälja ännu mer, eller vi ska sälja ut . Han sade: Vi är aktiva på , men vi äger i Nordea och kan därför inte göra så mycket. Så var det. Dessutom sade : Vi ställer bara hälften så höga avkastningskrav på som privata ägare gör på sina banker. Jag uppfattar det som ett erkännande av möjligheten att faktiskt använda ett statligt ägande för att styra eller sätta en standard på bankmarknaden. Det gäller informationen också, att man kan ge bra information. Men det gäller inte bara information, utan det gäller även att man naturligtvis kan bidra till en bättre konkurrens och pressade räntemarginaler. Det innebär att man kan göra något i stället för att skälla på bonusarna . I de företag man äger har man ju möjligheten att sätta en standard, att man inte ska ha bonusar. Jag uppfattade det som lite glädjande den där morgonen, som att hade flyttat sig i viss utsträckning när det gäller det här med att ägandet kan användas. Det är väl det som den här interpellationsdebatten från min sida går ut på. Vi är inte oense om att det är viktigt att förbättra informationen absolut inte. Men när det gäller balansen tycker jag att regeringens åtgärder är för mycket inriktade på att kunden måste ta sitt ansvar, folkbilda sig och så vidare och för lite inriktade på de andra möjligheterna. 203 Statsrådet (M): Då förstår jag bättre, och jag har full respekt för den synpunkten. Jag vill ägna åtminstone en del av till Nordea. Jag och har olika uppfattningar om huruvida staten ska äga Nordea eller inte och hur mycket. Det kan vi diskutera. Där är interpellationerna bra. Men den utförsäljning som gjordes av Nordea gjordes av opolitiska tjänstemän i de är ofta underbetalda jämfört med hur det är i den privata sektorn. De gjorde den utförsäljningen på absolut bästa sätt. De lyckades skruva ned de provisioner som investmentbankerna fick till en bråkdel jämfört med vad de haft tidigare. Den gick i tre världsdelar. Sedan råkade det bli ett väldigt bra pris. Det har jag inga problem med att erkänna. När det gäller priset på en sådan transaktion tror jag inte att man kan tajma marknaden. Det råkade vara ett väldigt bra pris. De gjorde ett fantastiskt bra jobb. Sedan är det en så kallad finansanalytiker som har brett ut sig i tidningarna och tycker att det här var fel. Hans huvudsakliga argument är att man skulle ha sålt till en stor ägare som kunde ha gett ett bättre pris. Naturligtvis undersökte vi om det fanns en stor ägare som ville ha en stor del av kakan. Det fanns inte. Därför faller den kritiken till marken. Transaktionen genomfördes på ett ypperligt professionellt sätt. Jag och kan skälla på varandra eller diskutera om vi ska äga Nordea eller inte. Men den här transaktionen utfördes av de här opolitiska tjänstemännen, som är extremt professionella. De gjorde det på ett sådant sätt att vi fick hyllningsartiklar i och i . När vi får det kan jag stå ut med att en svensk finansanalytiker har vaknat på fel sida. Jag vill stå upp för de här tjänstemännen. De gör ett fantastiskt jobb. Transaktionen var extremt professionell. Klaga inte på den, för det går inte att påstå att den var dåligt gjord! Vi kan hålla på och diskutera om vi ska ha aktieägare i eller inte, men jag vill hålla tjänstemännen om ryggen. De gör ett fantastiskt arbete. Det spelar ingen större roll om vi äger eller . Vi ska för att vara ordentliga ägare i Nordea. Men vi försöker ändå använda vår röst, framför allt på bolagsstämmorna, genom att försöka få med andra ägare på den linje som vi själva har. har det handlat om minskad utdelning och ett mindre ambitiöst bonusprogram. Här har vi inte lyckats. Men vi tog den chansen på arenan, på , och var väldigt tydliga med vad vi ville. Vi har lagt ut anförandet av statssekreteraren på nätet, så att alla kan läsa det. Det gav eko både i Nordea och på andra ställen. Jag kan notera att som Socialdemokraterna var vid makten var man inte på bolagsstämman och höll några anföranden. Man valde inte att använda arenan. Det här med mycket väsen för lite ull tycker jag därför går tillbaka som en liten bumerang. 204 BO (S): Min kritik riktar sig definitivt inte mot tjänstemännen på . Den riktar sig mot regeringen. Det är ni som har sagt att ni ska sälja ut. Det är inte tjänstemännen. De har säkert skött sitt jobb utifrån de förutsättningar de har fått. När jag säger bank är det inte för att tjänstemännen gjorde ett dåligt jobb utan därför att motivet för att sälja var att man skulle kunna betala av på statsskulden. Som sade: Man ska inte ha så stor balansräkning. Där ger en beräkning vid handen att man fick nu reserverar jag mig lite för de exakta siffrorna 400 miljoner mindre i ränteutbetalningar genom att betala av på statsskulden och tappade fyra eller fem gånger så mycket i avkastning från banken. Det är Ebberöds bank. är inte min poäng att vi ska ha banker bara för att de ska ge avkastning, vilket ju har framgått. Jag vill också att vi ska ha dem för att kunna sätta en standard på bankmarknaden. Det är det andra motivet. Det är det vi diskuterar. Jag tror inte på bara den här folkbildningen. Jag tror inte ens i huvudsak på den, utan jag tror på att man måste ha regelverk och också vara en aktör som sätter standarden. Det har man möjlighet att göra. Jag blev rätt road när jag kom hem efter den förra interpellationsdebatten. Det glömde jag säga här, men ska jag säga det. När säger att staten ska ha en liten balansräkning slog det mig: Tänk om jag skulle säga det till de fattiga i och de blir ju fler och fler att ni ska vara glada för att ni i alla fall inte har så stor balansräkning. Det är inget särskilt bra argument. Frågan är varför man har ett ägande, vad det ger för intäkter och vad man kan styra med hjälp av det ägandet. Jag skulle vilja ha ett löfte av finansmarknadsministern: bort från privatiseringslistan, även om det bara är en önskelista som det ser ut i . 205 Statsrådet (M): Stor eller liten balansräkning fråga folket i ! Var de glada för den stora balansräkningen? Fråga dem på eller på ! Var de glada över den stora balansräkningen? Jag tror att de skulle säga att de hade varit glada om de hade haft en balansräkning av vår storlek. När det gäller Ebberöds bank är det väl bra att vi är överens om att transaktionen i sig skedde på ett professionellt sätt. Det är så jag tolkar . Om Ebberöds bank är ett argument att ta på allvar borde man köpa mer i Nordea än vad man har. Man borde köpa mer i SE-banken. Man borde köpa mer i . Man borde köpa mer i ABB, , SKF, , hela börsen, om det är det som är argumentet. Som jag sade i den förra interpellationsdebatten har det inte gått så bra för de länder som har valt vägen att låta staten köpa upp hela näringslivet. Jag tror att den svenska modellen är att föredra. Om vi ska vara starka som reglerare i banksektorn kan vi bara vara starka om vi själva inte är spelare på marknaden. Det blir konstiga roller annars. Det är därför man inte har spelare och domare på samma lag i en fotbollsmatch. Man har en neutral domare. Jag tror att vi kan vara mycket tuffare mot banksektorn, vi kan vara mycket besvärligare, sätta upp mycket tuffare regler och heller inte anklagas för att gynna vår egen bank om vi inte är där. Här tycker vi uppenbarligen olika. Jag tror att den här marknaden fungerar bättre utan statlig inverkan, med en stark stat som står för regleringar. tror på ägandet. Här skiljer vi oss åt. Överläggningen var härmed avslutad. 24 § Svar på interpellation 2011/12:259 om nytt kommunalt utjämningssystem 206 Statsrådet (M): har frågat mig när jag avser att lägga en proposition om det kommunala utjämningssystemet på bord. Att kommunerna och landstingen behöver långsiktiga och stabila planeringsförutsättningar är något jag tror att vi alla är eniga om. Detta innefattar även systemet för kommunalekonomisk utjämning. I betänkandet Likvärdiga förutsättningar Översyn av den kommunala utjämningen (SOU 2011:39) föreslås att vissa modifieringar och uppdateringar görs i dagens utjämningssystem. Det är alltså inte fråga om att införa ett nytt system. Även om flertalet remissinstanser i huvudsak är positiva till förslagen har det i remissvaren framförts en hel del synpunkter på och även invändningar mot vissa av förslagen. Regeringen värderar alltid de synpunkter som har lämnats i samband med remittering i den fortsatta beredningen av olika förslag. Beredningen i det aktuella ärendet är ännu inte avslutad. Jag är mycket väl medveten om att kommunerna och landstingen väntar på besked. Jag avser därför att återkomma i dessa frågor . Då , som framställt interpellationen, anmält att han var förhindrad att närvara vid sammanträdet medgav tredje vice talmannen att i stället fick delta i överläggningen. 207 (MP): Tack för svaret! Jag ska fatta mig ungefär lika kort och kärnfullt, eftersom jag fick hoppa in lite hastigt och lustigt i den här debatten. För kommunerna är det väldigt viktigt att veta vad man har att spela med. I den här utredningen, där alla partier var eniga, föreslog man att förändringarna i utjämningssystemet skulle träda i kraft . Det är ju inte så vansinnigt långt borta. Det är många som sitter i sina kommuner nu och funderar: Vad kommer vi att ha för ekonomiska förhållanden när vi ska lägga fram vår budget ? Man är lite nyfiken på att få svar på om de här förändringarna kommer att hinna träda i kraft till 2013 eller inte. Jag förstår att saker och ting ska beredas. Det är självklart och det är väldigt viktigt. Men jag tror att det skulle vara bättre för kommunerna om man i så fall sade att det här kommer att ta jättelång tid, vi kommer inte att lägga fram det förrän det datumet. Då vet de i alla fall. Hellre att veta att det ligger en bit bort än att som sväva i ovisshet och inte ha en aning om när det här kan träda i kraft. Det försvårar verkligen planeringsförutsättningarna. Sedan tror jag också att det kanske även för regeringens beredning kan vara en fördel att ha en liten deadline att sikta på. Det brukar göra att man till slut kommer till skott. 208 (S): Jag vill tacka , även om han inte är här, för att han har gett möjlighet till den här diskussionen. Det är naturligtvis också så att jag instämmer med i stort sett hela Kommunsverige som bara undrar vad det är som händer. Varför kommer inte propositionen? Jag satt själv i den här utredningen, och för att vara en skatteutjämningsutredning var den rejält annorlunda. Den präglades av en vilja att komma överens över alla partigränser om en syn på både inkomstutjämning och kostnadsutjämning. Vi lyckades också med det ned till sista stavelsen. Det finns inga särskilda yttranden. Det finns inga reservationer. Alla partier är överens. Det som är så väsentligt är att vi med den utredningen kunde gräva ned stridsyxan och konstatera att ska vi ha ett kommunalt självstyre i det här landet måste det till en långtgående både inkomst- och kostnadsutjämning. Det kanske allra viktigaste var att den myt om som nettobetalare till systemet vederlades. Genom den vetenskap som fanns till utredningens förfogande kunde vi konstatera att så inte var fallet. Det betyder väldigt mycket för den kommande debatten att det inte är på det sättet. Den kanske allra väsentligaste av de förändringar som föreslås är en väldig modernisering av synen på barnomsorgen. I det gamla systemet handlade utjämningen på barnomsorgsområdet om att man förutsatte att det bara var barn vars föräldrar arbetade som hade barnomsorg, vilket betydde att storstäderna på sätt och vis blev gynnade. har vi tack och lov en syn i hela landet att det är en rättighetsfråga med barnomsorg. Det innebär också att väldigt många mindre kommuner nu har lika stora utgifter som storstadskommunerna hade när det gamla systemet kom till. De förslag som utredningen har kommit fram till handlar om att modernisera. Det handlar faktiskt om en gemensam syn på behovet av utjämning av både inkomster och kostnader. är det hög tid att komma till skott. Svaret från ministern har vi hört . Med tanke på hur alla partier i utredningen lade sig vinn om att komma överens blev det fråga om stora eftergifter, inte minst för vårt parti, för att skapa detta rena betänkande utan reservationer. Med respekt för oss ledamöter, vilka stötestenar är det som bereds? Vad är problemet? Nästan alla remissinstanser har varit överens om att detta ska göras 2013. Det går inte att bara säga att frågan bereds. Ni är svaret skyldiga om vilket område som de sju partierna har kommit överens om där regeringen inte delar den synen. 209 Statsrådet (M): Låt mig först säga att det här är en viktig och svår fråga. Det brukar vara så att tycker att ett sådant förslag är bra och tycker att det är dåligt med tanke på att hälften gynnas och hälften missgynnas. verkar det vara som tycker att förslaget är bra och tycker att det är dåligt. I och med att det är en matematisk truism att summan är noll eftersom det är fråga om ett nollsummespel, innebär det att de som tycker att förslaget är bra tycker att det är lite bättre och de som tycker att förslaget är dåligt tycker att det är mycket sämre. Låt mig svara på fråga rakt upp och ned. Jag har försökt att läsa ett stort antal av remissförslagen. Det är över 300 som har kommit in. Det är 290 från kommuner och landsting, och sedan är det från SKL och andra. Från kommuner och landsting kan man ändå spåra att de som vinner tycker att förslaget är bra och de som förlorar tycker att det är dåligt. Men ett remissinslag som jag har försökt att borra ned mig i ordentligt är från Statskontoret. Statskontoret tar inte ställning och drabbas inte över huvud taget. De har försökt att göra en noggrann och rigorös analys. Av Statskontorets remissvar framgår följande. Statskontoret anser att enskilda kommuner och landsting inte ska kunna påverka sina bidrag eller avgifter i utjämningssystemet. Enligt Statskontoret har inte kommittén varit helt konsekvent i denna fråga. Statskontoret anser vidare att kommittén borde ha lagt mer vikt vid att arbeta för att förenkla modellerna, vilket också var ett av direktiven till kommittén. Vidare framgår av Statskontorets text att i direktivet anges att kommittén ska utreda alternativa metoder för inkomstutjämning i syfte att identifiera om det i den nuvarande utjämningen finns tillväxthämmande faktorer och i så fall föreslå hur dessa kan undanröjas samt hur incitamentet för tillväxt och ökad sysselsättning kan stärkas. Statskontoret anser inte att kommittén har levt upp till direktivet på denna punkt. Någon analys av den målkonflikt som finns mellan å ena sidan att utjämna skillnader mellan landets kommuner och å andra sidan att skapa tillväxt redovisas inte i kommitténs betänkande. Som en konsekvens av detta redovisas inte heller några alternativa utjämningsmodeller. Det är just detta som är kärnan i vår beredning, det vill säga att vi inte är övertygade om att utredningen har grävt tillräckligt djupt i tillväxtfrågorna som är avgörande inte bara för enskilda kommuner utan för hela vårt land. 210 (MP): får man inte det svar man har önskat. frågar man om en sak, man har en bild av ungefär vad man tror att man ska få för svar, men sedan sitter människor i en utredning, gräver i en fråga och kommer fram till något helt annat. Det behöver inte innebära att de har gjort ett dåligt jobb. Tvärtom kan de ha gjort ett bra jobb. Här har vi haft representanter från olika partier, olika delar av landet, alla möjliga olika intressen, som har lyckats enas i förslaget. Det är en bedrift i sig som borde borga för att det finns någon form av kvalitet i det hela. Visst finns det alltid saker som kan bli bättre. Säkert finns det fog för synpunkter från många remissinstanser. När jag nu lyssnar på låter det dock som att man vill göra om hela utredningen. Det är i så fall ett besked som kommuner vill ha snart. Då är det plötsligt helt andra förutsättningar som gäller om förslaget ska komma fram hyfsat snabbt. Om det är en helt ny utredning på gång är det läge att komma fram med den . 211 (S): Det var intressant att få svar på var skon klämmer. Den fråga som handlar om beteendet att kanske gilla ett förslag som gynnar en och inte gilla ett förslag som missgynnar en är vi väl medvetna om. Regeringens uppgift måste vara att se till hur verkligheten har förändrats. Det handlar framför allt om barnomsorgen. Om vi vänder på steken kan vi se att såsom det är övergynnas de kommuner som anser sig bli missgynnade av att barnomsorgsbegreppet införs i enlighet med den rättighetslagstiftning vi har och den utbredning som barnomsorgen numera har. Skillnaden var så enormt stor när systemet sattes in. finns nästan ingen skillnad. De kommuner som tidigt byggde ut barnomsorgen lever gott på det även . Det måste rättas till. Det är inte så förvånande med den typen av remissvar. De får ha den tyngd som det innebär. Frågan om tillväxthämmande inslag i kostnadsutjämningen oroar mig rejält. Det var själva huvudpoängen för utredningen. Man har tydligt kommit överens om att det inte finns sådana inslag. Däremot pekar utredningen på ett par områden där regeringen skulle kunna gynna tillväxten, bland annat genom att inte ställa krav på medfinansiering i infrastrukturen och medverka för att få fart på bostadsbyggandet. 212 Statsrådet (M): Jag håller med om att det finns ett värde i att vara överens. Vad jag vet är detta den första produkten av detta slag där man är överens. Det finns ett egenvärde i detta. Det är bra. Vi satte inte upp någon proposition i propositionsförteckningen för vårriksdagen därför att det är, har jag har lärt mig, besvärligare att ta bort en produkt som finns på propositionslistan än att föra upp en ny. Än så länge har vi sagt att antingen kommer propositionen eller så kommer det en del av betänkandet i form av en proposition . Arbetet med att analysera frågan fortsätter. Det är inte bara Statskontoret som har uttryckt farhågor för tillväxten. Jag vet att man i utredningen är övertygad om att man har utrett tillväxtfrågan, men Statskontoret, delar av och även andra experter uttrycker en stor farhåga för att detta kan bli tillväxthämmande för både kommuner och regioner. Det skulle drabba illa. Vi vill inte hamna i det problemet. Det här är genuint svårt. Jag lovar att vi arbetar så fort vi kan, men vi kan inte nonchalera de varningsklockor som kommer från Statskontoret och andra om att tillväxtfrågan inte är tillräckligt utredd. 213 (MP): Antingen kommer en proposition eller inte, eller så kommer en liten proposition. Det är inte ett tydligt besked, men det är i alla fall någonting att hoppas på. Då kan vi hålla tummarna för att det åtminstone kommer en liten proposition eller kanske en stor och gärna så fort som möjligt. Jag låter mig nöja med det och håller tummarna. 214 Statsrådet (M): Regeringen tar frågan om utjämning på största allvar. Jag har själv talat med ordföranden i kommittén, och jag har talat med flera kommittéledamöter. Jag har diskuterat frågan med SKL, senast . Jag har diskuterat frågan med Statskontoret, oberoende akademiker samt naturligtvis även våra egna tjänstemän. Jag delar och vånda över att vi inte har blivit färdiga . Jag kan bara lova att vi jobbar så fort vi kan. Vi tar det på största allvar, och jag hoppas att vi kan komma med mer besked . Överläggningen var härmed avslutad. Anmäldes och bordlades Motioner med anledning av skr. 2011/12:73 Ansvar och engagemang en nationell strategi mot terrorism 2011/12:Ju10 av (SD) 2011/12:Ju11 av m.fl. (S) 26 § Anmälan om interpellationer Anmäldes att följande interpellationer framställts 2011/12:272 Renovering av dricksvattenledningar av (S) till miljöminister (C) 2011/12:273 Rätt räckestyp på svenska vägar av i (S) till statsrådet (M) 2011/12:274 Nedläggning av det statliga servicekontoret i av Shadiye Heydari (S) till finansminister (M) 2011/12:275 Inkomstskillnader och demokratin av (S) till finansminister (M) Interpellationerna redovisas i bilaga som fogats till snabbprotokoll . 27 § Anmälan om frågor för skriftliga svar Anmäldes att följande frågor för skriftliga svar framställts 2011/12:438 Avskaffande av VAB-intyg av (MP) till utbildningsminister (FP) 2011/12:439 Ekonomiskt stöd till organisationer som arbetar med arbetsmarknadsfrågor av (C) till arbetsmarknadsminister (M) 2011/12:440 Den syrianska minoritetens plats i den nya turkiska författningen av (KD) till utrikesminister (M) 2011/12:441 Skatteutjämningen av (S) till statsrådet (M) 2011/12:442 Jaktkort för turister av (S) till landsbygdsminister (C) 2011/12:443 Ökad bältesanvändning i buss och förbud mot stående passagerare i buss av (S) till statsrådet (M) 2011/12:444 Statsbidrag till lovskolor av (S) till utbildningsminister (FP) Frågorna redovisas i bilaga som fogats till snabbprotokoll . 28 § Anmälan om skriftliga svar på frågor Anmäldes att skriftliga svar på följande frågor inkommit 2011/12:378 Svenskt deltagande i av (FP) till utrikesminister (M) 2011/12:380 Åtgärder för att minska metanutsläppen av (V) till utrikesminister (M) 2011/12:392 av (S) till utrikesminister (M) 2011/12:393 i av (S) till utrikesminister (M) 2011/12:394 i av (S) till utrikesminister (M) 2011/12:404 av (S) till utrikesminister (M) 2011/12:407 Utvecklingen i av (S) till utrikesminister (M) 2011/12:409 Utvecklingen på av (V) till utrikesminister (M) 2011/12:418 Ökade attacker mot hbt-personer i av (V) till utrikesminister (M) 2011/12:421 Det nordiska skatteavtalet av (S) till finansminister (M) Svaren redovisas i bilaga som fogats till snabbprotokoll . 29 § Kammaren åtskildes .