prot · H00911 · 2012-10-17 00:00:00 — När, , får vi se skarpa förslag från regeringen om en allmän a-kassa? 43 Statsminister (M) replik: Vi har gjort den typen av skrivningar och bett en utredning att titta på om det går att utforma på ett sätt som inte stör lönebildning eller vår ansträngning när det gäller arbetslinjen. Det är svåra avvägningar att göra. Finns det större möjligheter att leva på olika former av ersättningar utanför arbetsmarknaden anpassar sig samhället till detta. Det är vår erfarenhet. Om man till det lägger att man tar bort tidsgränser och de ansträngningar vi numera har med rehabiliteringsinsatser och att försöka stödja människor som har varit länge i sjukskrivning, ja, då återfaller vi i gamla synder. Då för vi bort stora delar av arbetskraften ut ur arbetsmarknaden. Vi har brutit med den utvecklingen. Vi har i stället ersatt det med en ansträngning att komma vidare till arbete. Det är det folk vill ha. De vill ha jobb. De vill inte vara utanför arbetsmarknaden, försörjda i olika skattefinansierade ersättnings- och bidragssystem. 44 (V) replik: Statsministern nämnde i sitt anförande den djupa ekonomiska krisen i euroområdet. Det hade varit klädsamt att i det sammanhanget säga att det är en fördel att vi står fria från euron, att det är delvis tack vare det som vi har en bättre situation. Möjligen kan det bero på att statsministern själv förordade ett svenskt euromedlemskap att han gled förbi den detaljen. Det är uppenbart att EU:s krispolitik fungerar väldigt dåligt och att en viktig orsak till det är euron i sig. Därför tycker jag att det var välgörande när sade att det vore både lämpligt och sannolikt att lämnar den europeiska valutaunionen för att landet ska återfå konkurrenskraft och möjlighet att få större intäkter från turism och export. Är det inte dags att följa upp det här? Är det inte dags att lägga fram förslag i Europeiska unionen om att man ska skapa en ordnad väg ut ur euron i stället för det sammanbrott som tyvärr kan bli fallet i stället, följa upp det som påbörjade med att säga att det nog vore bra om åtminstone lämnade valutaunionen? En annan fråga till statsministern gäller det som kanske är den andra huvudorsaken till krisen, nämligen de enorma förlusterna i den europeiska bank- och finanssektorn som konsekvent vältras över på skattebetalarna. När bankerna har gjort bort sig får spanska, irländska och andra skattebetalare gå in och betala med arbetslöshet och välfärd. Det har glädjande nog lagts fram en del förslag om hur man skulle kunna undvika det här , högre kapitaltäckningskrav till exempel. kom ett förslag från det som kallas Liikanengruppen i EU tyvärr väldigt lite omskrivet i om att införa en bankdelningslag, att tvinga bankerna att skilja spekulation och finansiell handel från reell bankverksamhet. Samhället ska garantera att bankverksamheten fungerar men aldrig som subventionera spekulationer genom garantier för inlåningen, subventioner som bara i är värda , enligt . Är det inte dags att i införa en bankdelningslag och ställa sig positiv till de här förslagen för att inte göra om det vi ser i , att skattebetalarna får stå för bankernas förluster? 45 Statsminister (M) replik: Det efterlystes stor ärlighet från alla debattörer. Då är det viktigt att man står för det själv också. Det är inte en enhetlig erfarenhet att det är skattebetalarna som har burit finanskrisens kostnader. Det vore klädsamt om påpekade att erfarenhet är annorlunda än andras. Det beror på att vi har haft en hantering både och kring bank- och finanskrisen där vi har ställt tuffa och hårda krav på ägaransvar. Dessutom har vi en modell för övertagande av hela banker till marknadsmässig värdering när de är i kris, vilket ofta ligger nära noll. Den metoden att göra det, som ofta väcker protester av ägare och de som är i bankvärlden, är ett sätt att säkerställa att när bättre tider återkommer eller man uppfattar att det finns en statlig garanti i ryggen blir också marknadsvärdet på den banken eller finansiella institutionen högre. Det gör att vi inte har skickat någon nota till svenska skattebetalare. Om detta berättade jag för i går. Det går att göra olika. Det går också att ha liknande system i övriga . Det är rätt att det fanns en påverkan av det faktum att vi inte hade euron, framför allt 2008 och 2009, därför att ett mönster som vi har sett förut upprepade sig. Den svenska kronan sjönk mycket kraftigt när finanskrisen slog till. Så har vi mött konkurrenskraftsproblem i det här landet, via devalveringar. Det är ibland ett sätt att skicka över problemen på grannarna. Vi tar alltså över en del av produktionskapaciteten och konkurrenskraften genom att se till att vår valuta sjunker i värde. Får jag bara påpeka att det inte är ett faktum . stärks den svenska kronan parallellt med varselvågen. Vi har helt plötsligt att hantera en helt ny konkurrenssituation. ska vi konkurrera med en stark krona. Det är därför vi har inriktat vår budget på att bygga motståndskraft och konkurrenskraft. Det är så vi säkrar morgondagens jobb. 46 (V) replik: Det är en fördel att kunna ha både en egen växelkurs och en egen ränta. Det finns en dubbel fördel med att ha en nationell penningpolitik, som statsministern faktiskt ville avskaffa för inte så länge sedan. Det är riktigt att vi i inte har fått betala för bankernas förluster den här gången. Men det var nära att det gick snett i Baltikumkrisen. Det vet vi bägge två. Frågan är: Ska vi inte se om vårt hus så att vi slipper göra det även ? Här undvek att svara på det som var min huvudfråga, den om bankdelning. Är det inte dags att skattebetalarna slutar garantera finansiell spekulation som vi står för ett sunt banksystem som måste fungera? Riskerna ökar ju flerfalt om man så att säga står för hela risktagandet för banksektorn medan den alltmer ägnar sig åt finansiell handel och mindre åt traditionell bankverksamhet. Är det inte vanlig marknadsekonomi på ett sätt att bankerna får stå för sina egna förluster och inte bara kan skicka notan till skattebetalarna om krisen kommer hit också? 47 Statsminister (M) replik: Jag försökte just förorda ett sådant system, där vi tydliggör ägaransvaret. Vårt svar på förslaget till banktillsyn, som delar av tror går att genomföra , är att vi tycker att konstruktionen är ofärdig. Den som har tillsyn måste också svara på hur man hanterar situationen när man hittar en bank som behöver rekapitaliseras. Vi menar att detta måste göras i en ordning som ser till att ägaransvaret säkras och att inte problem skickas vidare till andra länders skattebetalare. Det är mitt krav för att över huvud taget vara med i de här diskussionerna. Svenska skattebetalare och svenska banker ska inte täcka problem med underskott i andra länders banker. Jag tycker att det är bättre att utforma finanstillsynen på det sättet än att börja dela banker på ett sätt som politiker tycker att de ska se ut av det enkla skälet att jag ju har tilltro till den marknadsekonomi som vill bekämpa, och jag vet att jag dessutom behöver de här finansiella institutionerna för att företag och samhällsekonomi ska kunna fungera. De måste hanteras på precis det sätt som vi nu har diskuterat. Det ska säkerställas att notan inte hamnar hos skattebetalarna. Men vi behöver dem för att också få våra företag, våra jobb och vår välfärd att hålla ihop. 48 (MP): Jag har läst och förstått att finansministern ibland ägnar sig åt jakt och orientering. Det senare förvånar mig lite med tanke på att den budget som alliansregeringen lade fram här i för en månad sedan saknar varje tendens till att ha en gemensam kartbild för hur alliansregeringen vill att ska möta framtiden. När Alliansen nyvaket tog över oppositionspartiernas mantra om framtidsinvesteringar för regeringsutformningen fick vi också se och beskåda en kavalkad av snabba utspel och miljardlöften till höger och till vänster. Borta var den regering som politiskt präglades av ordning och reda samt skyddsvallar. In kom en regering som lovade allt till alla. var det kanske bara de drastiska skattesänkningarna som var den gemensamma kartbilden för allianspartierna. Men, herr talman, behöver en tydligare och mer hållbar framtidsvision. Vi behöver göra vägval genom myrmarken till den fasta marken där vi ser att potentialen hos varje individ i vårt samhälle bättre kan tas till vara, att vi får växande företag som kan ge hållbara jobb och att vi får ett samhälle som hänger ihop. I dagens samhälle är det svårt att bli vuxen. Arbetsmarknaden, bostadsmarknaden allt jobbar emot de unga. Vi har kanske en framtidsgeneration som blir satt på undantag. Då hjälper det inte att gå i gamla hjulspår i politiken utan vi behöver ett nytänk kring hur nya jobb skapas, kring hur våra miljonprogram kan rustas, kring hur vård och skola kan utvecklas. vill bidra med förslag här i till ett sådant nytänk. Vi har hört statsministern motivera kompasskursändringen på , från budgetdisciplin till spenderarpolitik, utifrån ekonomiska kris. Men jag är lite rädd att de miljardsatsningar som det pratas om i regeringens budget präglas mindre av krisländer, och , och mer av Alliansens krispartier och . Att investera i riktiga framtidssatsningar är inte fel. Det är någonting som många här i kammaren har efterfrågat, men att bygga budgetens ramar på glädjekalkyler tycker vi i är riskabelt. Att krympa bufferten och låna för att finansiera dramatiska skattesänkningar i storbolagen är knappast något som man i den här kammaren har menat med en framtidsinvestering. I realiteten går mindre än en fjärdedel av det reformutrymme på 23 miljarder som pratade om i budgetdebatten till investeringar i infrastruktur, forskning och utbildning. De stora posterna är i stället just skattesänkningar. Sedan när blev omotiverat generösa skattesänkningar framtidsinvesteringar för statsbudgeten? vill ha en bättre finansiell buffert, mer av framtidsinvesteringar i järnväg, forskning, miljöanpassning och utbildning. Därför fortsätter vi att föreslå satsningar på områdena utan att ifrågasätta det finanspolitiska ramverket. Vi finansierar kraftfulla satsningar genom skatteväxling och rättvisare omfördelning. Så bygger vi stabila finanser för riktiga framtidsinvesteringar. I stället för förtida vallöften vill vi inte bygga en budget på glädjekalkyler. Det finns grupper i vårt samhälle som har fått betala ett högt pris för de senaste sex årens allianspolitik. En av dem är barnen i fattiga familjer, särskilt de med ensamstående föräldrar. Enligt finns 248 000 barn i fattiga familjer. Risken för att vara i den situationen är störst bland just barn till ensamstående föräldrar. Vi ser allt fler reportage om hur dessa barn ställs utanför fritidsaktiviteter och ordinära skolaktiviteter. Att klyftorna på det sättet ökar i vårt land, i det moderna , är oacceptabelt. Vi kan inte ha barn som ställs i utanförskap redan när de är små. Därför har lyft fram som ett förslag att gå vidare med att förbättra för dessa barn genom att ge möjlighet för ensamstående att få skatteavdrag på och barn. Tillsammans med en höjning av underhållsstödet ger det här väsentliga skillnader för fattiga familjer med . Att regeringsföreträdare har kritiserat förslaget med att det skulle göra att föräldrar skiljer sig och flyttar isär ger en bild av att alliansregeringen inte riktigt har sett verkligheten och vilka orättvisor som den politik de har fört faktiskt har lett till. På alliansregeringens framtidskarta flyger våta drömmar med nya JAS-plan för . Men jag skulle vilja peka på att det finns ett högst påtagligt framtidshot som inga JAS-plan i världen biter på, nämligen hotet mot vår miljö och vår utarmning av jordens resurser. Om vi inte ställer om till ett mer hållbart samhälle kommer våra barn, barnbarn och barnbarnsbarn att få en tuff tid trots stora och i det här sammanhanget relativt goda kunskaper om den allvarliga miljösituationen. Jag skulle vilja säga att forskningsunderlaget är betydligt gedignare än det underlag som alliansregeringen bygger sina beslut om 90 miljarder för nya JAS-plan på. Trots ett sådant gediget underlag görs det fantastiskt lite för att förbättra situationen. I går kom de officiella siffrorna över klimatutsläpp . Trenden fortsätter att vara tydlig: Det går långsamt. Det går alldeles för långsamt. Om ska uppnå EU:s mål kommer det inte att ske 2050. Nej, statsministern, det kommer att ske . Det går för långsamt, och vi kommer inte i mål. Av det budgetutrymme som finns, den reformbudget, de stora satsningar statsministern har pratat om, läggs i princip ingenting på nya klimatsatsningar för att minska utsläppen i . Däremot vill han ha ett högt tonläge gentemot och kritisera det paket med klimatinsatser som har lagt fram förslag om och finansierar i vår budget. Det är inte att visa politisk vilja att lindra klimathotet eller att ta ansvar för som var det gamla mantrat i regeringsförklaringen. Jag vill avsluta med att påminna om den allvarliga situationen för svenskar med utländsk bakgrund och nyanlända. Tillsammans besitter dessa en enorm kompetens i vårt samhälle som inte alltid tas till vara på bästa sätt. Ändå används ibland fortfarande begrepp som etnisk svensk för att definiera något som är svenskare än svensk. Jag undrar om inte alla med våra brister och förtjänster, drömmar och framtidsförhoppningar, är lika som svenskar. I ett öppet och modernt finns det inte olika grader av svensk. När människor flyr från stridigheterna i , eller har vi alla ett ansvar. Barn som har förlorat sin familj och flytt till behöver ett tryggt hem. Vi i tycker att hela samhället ska välkomna de ensamkommande flyktingbarnen och familjerna som söker skydd. Vi ska göra det med respekt och humanitet. I ett mänskligt utvisas inga apatiska flyktingbarn. I ett öppet jobbar läkare som läkare, inte som taxichaufförer. I ett där alla ges lika rättigheter och möjligheter kallas till lika många arbetsintervjuer, får lika många erbjudanden om nya hyreskontrakt, som . Det är det samhället vi vill bygga. 49 Statsminister (M) replik: har en återkommande tendens att hävda att det aldrig finns några miljöinsatser i någon budget eller någon politik. Detta sägs när vi har lagt fram en budget med stora järnvägssatsningar, bland annat att bygga dubbelspår mellan och samt mellan och . Är inte det miljö- och klimatsatsningar? Det är viktigt att vi följer upp att vi når våra mål om att minska våra klimatutsläpp till 2020. De nya siffrorna indikerar att vi är på väg. Det ska vara en särskild kontrollstation 2015. talar om en gemensam kartbild. Sedan uppfattar jag att raljerade med att små partier i Alliansen har fått inflytande. Det är kanske en farlig strategi för att hävda den ingången lite för ofta. har tänkt sig att regera tillsammans med Socialdemokraterna, och de tycker inte särskilt lika. Jag har tittat lite på era budgetar som påstås vara så lika. Socialdemokraterna föreslår å ena sidan att restaurangmomsen ska fördubblas. Det tycker inte ni. Å andra sidan vill ni sänka arbetsgivaravgifterna med 17 miljarder, men det tycker inte Socialdemokraterna. Sedan vill ni höja inkomstskatterna, fast från olika nivåer. Ni vill starta från 40 000. Sedan vill Socialdemokraterna höja taken i sjukförsäkringen, men det vill inte ni. Men sedan vill ni höja miljöskatterna mycket, men det vill inte Socialdemokraterna. De vill ta bort sjuklöneansvaret för , men det vill inte ni göra. Sedan vill Socialdemokraterna avskaffa fas 3, men det föreslår inte ni. De vill höja barnbidraget, men det föreslår ni inte heller. vill kraftigt öka biståndet, men det vill inte Socialdemokraterna. Sedan vill ni kraftigt skära ned på försvaret, men det vill inte Socialdemokraterna. Jag, och rätt många i landet, undrar vad det är för regeringspolitik ni ska föra. Ska det bli Förbifart Stockholm-lösningen, det vill säga socialdemokratins ledare meddelar er i vad ni ska anpassa er till? Är det så ni ska styra ? 50 (MP) replik: Jag noterar att statsministern i alla fall kan lägga fram förslag på en konkret klimatsatsning, nämligen dubbelspår mellan och samt mellan och . Det är bra. Det nämndes inte någon klimatsatsning i vare sig regeringsförklaringen eller vid själva utnämningen. Vi ser i infrastrukturpropositionen att det inte är för klimatet som infrastruktursatsningarna görs. Det är tydligt. Det scenario som tog fram i sina gedigna underlag visar på att hela infrastrukturpolitiken måste läggas om i en annan riktning om det ska bli en klimatsatsning. Vad gör ni? Jag får gå tillbaka till frågan om Förbifart . Ni finansierar inte bara Förbifart med pengar som tas från kollektivtrafiken för att satsa på massbilismen i största stad, utan ni tvingar dessutom staden att bygga Österleden, som om något kommer att bidra till ökade klimatutsläpp. Det gör ni i en proposition där ni försöker säga att ni tar ett klimatansvar för . Det är inte seriöst, . 51 Statsminister (M) replik: Det finns möjligen de i som funderar på att rösta på eftersom de vill ha vad har tagit upp här och de är mot Förbifart . Problemet är att Socialdemokraterna, som ska regera med, i har sagt att här måste lägga sig platt. Det blir Förbifart . Det är lika bra att ni inser det. Det är så socialdemokrater samarbetar med andra. raljerar över att små partier får igenom olika saker i budgetförhandlingar. Det är en livsfarlig strategi för . Jag tycker att man ska regera tillsammans med andra. Jag tycker att man ska visa att man är stolt över att man samarbetar med andra partier. Jag tycker att man ska visa att andra partier får genomslag när vi lägger fram gemensamma budgetar. Här skiljer jag mig från Socialdemokraterna. Ni har valt fel lag. Ni kommer att bli lurade, och era väljare kommer att få se en helt annan politik än det som står i era motioner. 52 (MP) replik: Jag är väldigt glad att här i kammaren i alla fall är tydlig med att han vill regera tillsammans med andra partier. Han har ju när Alliansen har suttit i minoritetsställning och tidigare åtminstone framhävt i regeringsförklaringen att man vill söka breda överenskommelser. Det här har tagits bort det var lite luddigare i årets framställning för det har ju inte lyckats. Du har i väldigt få fall, , lyckats med en bredare överenskommelse som samlar en riktig majoritet i . Det är minoritetsregeringens dilemma. När man är så osams som ni har varit inom regeringen har det varit väldigt svårt att enas i någon fråga. Ta till exempel infrastrukturfrågorna. Det var en uppenbar fråga där i stort sett hela politiken, alla operatörer och inte minst alla resenärer var tydliga med att det behöver satsas på järnvägen. Men tog ni den utsträckta handen, ? Nej, för du ville inte regera med andra än det allianslag som du redan hade byggt, med de stridigheter som finns. Vi är öppna för att regera tillsammans. Vi är öppna för att söka breda samförstånd, men det är ni som har gett kalla handen. 53 Utbildningsminister (FP) replik: Klimatet tog upp i sitt inledningsanförande. Den största enskilda fråga som vi har att ta ställning till i vårt land som påverkar klimatet är hur vi löser vår energiförsörjning långsiktigt. Besluten kanske ligger , men de avgörande skeendena ligger bortom 2020, , när våra nuvarande tio reaktorer går ur tiden. är ett land som brukar framhålla som ett föredöme, senast i en debatt vi hade i tv, därför att har tagit ett beslut om att de ska avskaffa sin kärnkraft de ska snabbavveckla. Då ska man veta att kärnkraften står för av elförsörjningen i . I är det mer än det dubbla, . De har bestämt att de ska avveckla kärnkraften och har gått ut med stort buller och bång: ska vi bygga vindkraft. Och alla är jätteglada. Jag tycker också att det låter bra. Det är bara det att kommer facit på bordet. Bundesnetzagentur lägg ordet på minnet är den tyska energimarknadsinspektionen. Chefen där heter , och han uttalade sig i . Han sade: Vi är redan på gång att ersätta de stängda kärnkraftverken, i första hand med kolkraft. Han säger sanningen. Han skulle ha kunnat lägga till den ryska gasledningen i . Sanningen är, , att man i har jättehöga ambitioner i fråga om förnybart och framför allt vindkraft, och man öser nu in subventioner i detta för att det ska kunna ersätta kärnkraften. Men när det kommer till kritan räcker det inte till. Det är enighet om de satsningarna i , och vi är också eniga om de satsningar vi gör här. Men problemet är att det inte räcker till. Vi har dubbelt så mycket kärnkraft att ersätta som tyskarna. Vi skulle hamna i exakt samma situation. Kolkraft ersätter nu kärnkraften i , . Var det detta du berömde för? Var det så här det skulle bli? 54 (MP) replik: Det är intressant. Ju fler gånger man upprepar någonting blir det inte mer sant. Tittar vi på de officiella siffrorna och den utvärdering av den tyska energipolitiken som sker ser vi att kolkraften inte ökar utan minskar. Man investerar i och för sig i en del nya kolkraftverk men lägger ned betydligt fler. Man investerar i men lägger ned . Man stängde åtta kärnkraftverk , och minskade man klimatutsläppen med 2 ½ procent. Det var det år som ökade klimatutsläppen . Det som händer i jag vet att du gärna vill visa upp en annan bild är att man tror brett på den förändring som allt fler ser i energipolitiken, det vill säga att det är förnybart. Och det är inte bara vindkraft. pratar man om solkraft det som din regering inte alls vill prata om. har stått här i talarstolen och sagt till mig att det lyser för lite sol i för att det ska vara värdefullt att satsa på. I är solkraften en solig dag halva deras energianvändningsområde. Det är inte längre någon liten energikälla. De har också biogas i som utformas på ett betydligt smartare sätt än i . Man ger till exempel stöd i ett garantiprissystem som gör att det också småskaligt lönar sig för de enskilda på landsbygden att vara med och producera. Det är samma lösning som ni säger nej till. Det står 40 till efter första halvlek när det gäller förnybar energi gentemot . Inför ett garantipris för solcellsstödet! Gör så att nettodebiteringarna fungerar! är det bolagen som går före, och ministrarna ligger på efterkälken och tillsätter den tredje utredningen för nettodebitering. Detta händer redan i , där man har tagit över de svenska patenten på solkraft, där man producerar mer förnybart än vad vi har gjort i och där man tror på energieffektivisering, som du och din regering inte tror på. Ni släpar kommissionen efter er när ni säger att vi inte ska ha någon effektiv energieffektivisering, att vi alltid ska räkna allting i bnp, vilket är nys. Det står 40 efter första halvlek, men vi har en halvlek till att spela på. 55 Utbildningsminister (FP) replik: Jag hade väl inte trott att skulle tilltro den tyska energimarknadsmyndigheten någon auktoritet i den här frågan, för i så fall hade grunden för hela klimatpolitik ryckts undan. Det går ju inte. Vi kommer väl att få se , för nu är det prognoser från den tyska energimarknadsmyndigheten vi talar om. Jag sade i mitt inlägg att de satsar jättemycket på vindkraft och alla möjliga förnybara energikällor. De tror på det. Det är bara det att när det kommer till kritan räcker det inte. Det är det man säger från de tyska myndigheterna . Det är kolkraft som byggs ut. Jag är också medveten om att man stänger gamla kolkraftverk. Det är jättebra. Jag har inte pratat om det. Jag säger bara att energibalansen nu går mot ökad användning av kolkraft och ökad användning av gas i när man stänger ned den tyska kärnkraften. De kommer att öka koldioxidutsläppen. Problemen, , är att vi i är dubbelt så mycket beroende av kärnkraft. Även om vi inte stänger våra reaktorer i förväg, vilket ni vill, går de ur tiden om 10, 15 eller och måste då ersättas. Vi kommer att hamna precis i den tyska situationen med ökade koldioxidutsläpp. Sanningen är att ni är engagerade i klimatfrågan men är ännu mer mot kärnkraft, och därför accepterar ni när det kommer till kritan ökade koldioxidutsläpp även om ni inte erkänner det. 56 (MP) replik: Det är spännande.