prot · H00946 · 2012-12-18 00:00:00 — Det här är inte lösa överenskommelser. Det är inte resultatet av samtal på partikontor. Det här är ett beslut som är fattat av riksdag, det högsta beslutande organet i . När det gäller en blocköverskridande energiöverenskommelse skulle en sådan såklart kunna vara bra. Men frågan är vem man ska prata med på andra sidan blockgränsen. Vi har i dagens energidebatt hört att oppositionen inte precis är samlad. tar upp feed in-systemet som de gärna vill ha. Vänstern säger nej till det, fast sade i en debattartikel att man skulle kunna tänka sig det. menar att vattenkraften bör minskas, i alla fall från elcertifikatssystemet. Socialdemokraterna har i sin motion sagt att man inte får röra elproduktionen från vattenkraften. säger att vattenkraften är oerhört viktig. Och hur det ser ut inom oppositionen vad gäller kärnkraftsfrågan ska vi inte snacka om. 64 (S) replik: skryter över eller berömmer denna överenskommelse som är beslutad i kammaren. Ja, med några få rösters övervikt. Hur stabilt är det egentligen? Hur långsiktigt är det? är det val. Då kan det bli en helt annan regering, kanske utan ett antal partier som finns i . Vi vet inte, och det är bekymret för energibranschen, för industrin, för konsumenterna. När man inte vet hur energipolitiken ska se ut i taget är det ett bekymmer. Det är rätt som säger att vi behöver ha beslut fattade i riksdag, vårt högsta beslutande organ. Jag håller med fullständigt. Det är jätteviktigt. Tänk om vi kunde få en bred överenskommelse, som håller , på samma sätt som man gjort i och i . Det skulle ge stabilitet också när regeringen åker till för att förhandla om frågor gällande energipolitiken. Det finns underlag. kom med Färdplan 2050, ett underlag som vi kan börja diskutera. Vi vill ha en utredning när det gäller förnybart på lång sikt, förnybart. Det kan finnas ytterligare annat. Vi behöver ett antal underlag för att kunna sätta oss ned och diskutera. Sedan finns det knäckfrågor, vilket tog upp. Vattenkraften är en sådan. Där vill jag gärna höra syn på det som jag tog upp om vattenkraften och mina bekymmer gällande målkonflikten. Jag tror att vi är helt överens om att vattenkraften är basen framöver. Den är oerhört viktig. Ett bekymmer är om produktionskapaciteten minskar på grund av lagstiftning och ett antal direktiv. 65 (M) replik: Ja, när det gäller vattenkraften tror jag att Socialdemokraterna och Alliansen är väldigt överens. Jag blir glad för den skrivning som fanns i Socialdemokraternas motion, som inte gick till oss utan till civilutskottet. visar det på splittringen inom den rödgröna oppositionen. har en helt annan syn på vattenkraften än Socialdemokraterna. När ni, , säger att ni vill bli inbjudna till samtal för en blocköverskridande energiöverenskommelse undrar jag det är en retorisk fråga eftersom inte har möjlighet till ytterligare replik vem man ska bjuda in från den rödgröna oppositionen. Den rödgröna oppositionen skiljer sig åt på många områden när det gäller energipolitiken. Vattenkraften är en stor och viktig del. Kärnkraften är en annan stor och viktig del. I betänkandet står att läsa att och Vänstern vill snabbavveckla. De vill att regeringen ska ta fram en avvecklingsplan. Socialdemokraterna säger att till skillnad från regeringens och vissa motionärers utbyggnadsiver och den avvecklingshets som präglar många aktörers retorik och så vidare. Därför undrar jag vilka aktörer det är Socialdemokraterna hänvisar till när man talar om avvecklingshets, om det inte är och . Från den kanten hör vi ju ständiga krav på att kärnkraften måste avvecklas. Det talas om blocköverskridande energiöverenskommelser och att oppositionen vill bli inbjuden till sådana samtal. Det är dock svårt att se vem man i så fall skulle rikta en sådan inbjudan till. Det finns ingen gemensam energipolitik från oppositionens sida. Det visar dagens debatt mycket tydligt. 66 (SD) replik: Jag tänkte ta upp en lite annorlunda fråga och hoppas att jag kan få svar på den. I lagen om skatt på energi, 11 kap. Energiskatt på elektrisk kraft, står att läsa: Elektrisk kraft är inte skattepliktig om den framställs i i ett vindkraftverk av en producent som inte yrkesmässigt levererar elektrisk kraft. Som jag ser det har detta gett upphov till ett hål i lagstiftningen, vilket innebär att exempelvis kommuner och landsting kan investera i vindkraft och därmed inte bara får elcertifikat utan dessutom undviker energiskatt för den del man konsumerar i den kommunala verksamheten. Det leder till ett skattebortfall för staten, och vill man ha skatteintäkter för sina verksamheter måste dessa intäkter hämtas in någon annanstans. Det blir således en kostnad för våra medborgare. Finns det några planer från regeringens sida på att titta på detta? kanske inte kan ge ett svar på frågan , men jag gör ett försök i alla fall. 67 (M) replik: Jag är medveten om att det finns ett hål i lagstiftningen, och det är även Finansen medveten om. handlar det om att få fram så mycket förnybar energi som möjligt och så kostnadseffektivt som möjligt i det svenska systemet. Just nu arbetar finanssidan med nettodebiteringssystemet. I samband med nettodebiteringssystemet ses även lagstiftningen på skatteområdet över. Vi vill absolut inte hamna i en situation där vi får en sådan diskussion som vi haft om de kooperativa vindkraftverken. När vi inför nettodebitering ska vi veta att det är ett långsiktigt hållbart system som gynnar småskalig förnybar elproduktion. Jag vet att man i samband med att man tittar på nettodebiteringen även tittar på den övriga energilagstiftningen. 68 (SD) replik: Jag tackar för svaret. Jag kan passa på att ställa en helt annan fråga. Det gäller lite av det som jag tog upp i mitt anförande tidigare. Jag vet att Alliansen består av fyra olika partier med delvis olika uppfattning om saker och ting. I energiöverenskommelsen, och även i betänkandet, står att om det ska tillkomma ny kärnkraft i borde vi vara överens om att det är ett hinder på vägen att ett kärnkraftverk måste stängas av för att man ska få trycka på startknappen för nästa. Det blir problematiskt för investerare och andra. Dessutom får man bara bygga på de platser där det finns kärnkraftverk. Det skulle vara intressant att lite grann få utrett vem som tycker vad. Tycker att det är en rimlig ordning eller är det ett rent centerpåhitt, som jag genom att göra en kvalificerad gissning tror att det faktiskt är? 69 (M) replik: står till bakom energiöverenskommelsen. Den är bra, den är förutsägbar och den är solid. Den överenskommelse som gäller kärnkraften är också bra. Vi vill gärna se ny kärnkraftsproduktion i det svenska elsystemet, men den ska bära sig själv på marknadsmässiga villkor. Det stämmer mycket väl överens med den övriga energipolitiken. Vi ska ha säker elleverans som är kostnadseffektiv både när det gäller driften och det som konsumenterna i slutändan får betala. Därför ska vi inte subventionera ny kärnkraft, utan den ska bära sig på marknadsmässiga grunder. Om kärnkraften inte bär sig ekonomiskt betyder det att det finns andra, mer kostnadseffektiva elproduktionssätt som slår ut kärnkraften. Det är marknadsekonomi, och den tror jag på. 70 (MP) replik: Jag vill börja med att slå hål på den osanning som jag nu har hört säga två gånger, nämligen att skulle räkna med minskad vattenkraft. Om hade läst vårt scenario eller de scenarier som tagits fram av oberoende aktörer om hur man kan nå ett helt förnybart elsystem till 2030 hade hon sett att ingen av dem räknar med minskad vattenkraft. Det kanske hänvisar till är att när vi i fattade beslutet att slå samman vårt elcertifikatssystem med föreslog vi att vattenkraften inte skulle vara med i det systemet eftersom den redan bedöms vara lönsam. Vi tyckte att de pengarna skulle göra större nytta i annan förnybar energiteknik. Det har hänvisats till . Jag tror att debatten skulle gynnas av några fakta om vad som faktiskt händer i . Det är intressant för oss alla. minskar sina klimatutsläpp snabbare än . Elproduktionen från förnybara energikällor ökade i med jämfört med . kommer ett antal nya kolkraftverk att byggas i , men man avvecklar desto fler. Jag uppskattar att regeringen tycks känna oro över den kolkraft som byggs i . Därför vore det passande att ta ansvar för de kolkraftverk som det statliga svenska nu planerar att bygga. förslag är att får ett direktiv om förnybar energi, så att tar sitt ansvar för att minska den kolkraft som byggs ut i , bland annat i . Jag skulle vilja fråga varför inte vågar låta utreda ett scenario förnybar energi. Vilka är grunderna? Är man rädd att kärnkraften inte tål en jämförelse med vad ett system med förnybar energi skulle innebära? 71 (M) replik: och vattenkraften är ingen enkel ekvation. har under debatten hänvisat till en mängd rapporter som säger att förnybart är möjligt, utan att nämna vilka rapporter det gäller. presenterade en rapport om förnybart som då sade sig stödja. Den placerar vattenkraften i samma ställning som vindkraft och solkraft. Innebörden var att man inte behöver vattenkraftens ställning för basproduktion av el; de andra reglerar sig självmant. Vi har hört argumentera väldigt hårt för den biologiska mångfalden och för att man måste reglera vattenkraften mycket starkare inte i det här utskottet kanske, men i miljö och jordbruksutskottet. Beräkningar från , som visserligen är en branschorganisation, visar att det skulle kunna äventyra mellan av vattenkraften. Det kommer att få betydelse för den svenska elproduktionen. Jag undrar hur ställer sig till . vill väldigt gärna lyfta fram som en skinande stjärna. Men det är en väldigt smutsig stjärna i så fall. är det brunkolen som är det mest kostnadseffektiva i . Det är den som växer. Det är den som går in och tar över när kärnkraften ska läggas ned. Vi har sett en massiv utbyggnad av småskalig solel i . Men man klarar inte att balansera eleffekten i det tyska nätet med småskalig solel. Det lönar sig inte att satsa på ny basproduktion i . Därför kommer tyska myndigheter nu troligtvis att införa ett förbud mot att lägga ned gammal smutsig kolkraft. 72 (MP) replik: ser med stort intresse på alla förslag som läggs fram i energidebatten kring förnybar energi och andra mål. Vi har inte uttalat officiellt stöd för någon enskild rapport. Vårt förslag i riksdag är att det ska göras en statlig utredning om hur skulle kunna nå förnybar energi. Det är först när det finns en statlig utredning som det börjar bli riktigt intressant i den här kammaren att diskutera de framtida energipolitiska målen. efterfrågar vilka rapporter det kan handla om. Jag kan visa den senaste, som KTH publicerade för en månad sedan. Professor har skrivit rapporten väg mot en elförsörjning baserad på enbart förnybar el i . Han räknar bland annat med att dagens vattenkraft räcker gott och väl för att nå förnybar energi. Han räknar med en kraftig ökning av vindkraft och solkraft och skriver att dagens vattenkraft räcker med råge. Han skriver också att kostnaden, om det blir någon, skulle vara enstaka öre . Men troligtvis klarar vattenkraft att försörja oss förnybar energi om vi bygger ut vindkraften och solkraften. Vad gäller vattenkraften och miljökraven trodde jag att regeringen stod bakom att vi ska uppfylla EU:s direktiv om moderna miljökrav och biologisk mångfald för den vattenkraft vi har. Det trodde jag inte att vi behövde diskutera i denna kammare. I sitt anförande sade att nödvändiga reparationer har gjorts av de svenska kärnkraftverken. Det tycks inte som att bland annat EU instämmer. När EU gjorde en säkerhetsgenomgång av alla kärnkraftverk pekades Forsmark i ut som ett av de absolut farligaste. Forsmark skulle inte klara ett elbortfall utan risk för härdsmälta. snabbstoppades reaktor O2 av ansvarig myndighet för att reaktorägaren inte klarar att nå upp till säkerhetskraven. Vad vi ser är att den svenska kärnkraften börjar bli gammal. Vad jag inte kan förstå är varför regeringen säger nej till att låta utreda förnybar energi. 73 (M) replik: Det är intressant att höra att inte ställer sig bakom någon enskild rapport men ser med intresse på alla. I sitt anförande hänvisar de till ett antal rapporter som de anser stöder deras sak. Det är bra, för då kan man vara selektiv och välja ut delar av rapporter som stöder ens egen politik, utan att själv behöva ta aktiv ställning till någonting. Jag är glad för att har vänt när det gäller vattenkraften. Vi har under flera debatter i denna kammare, speciellt när det gällt de gröna elcertifikaten, hört uttala att speciellt den småskaliga vattenkraften bör undantas från miljöcertifikatssystemet. Detta skulle äventyra nyinvesteringar i den befintliga vattenkraften. Jag tror till exempel inte att vi i kommer att bygga ut våra nationalälvar. Där tycker jag att vi bör kunna klara att effektivisera den befintliga vattenkraften. När det gäller verklighetsbeskrivning vill jag säga att ibland kan bli det godas fiende. I en värld där klimathotet blir allt tydligare försöker ständigt måla upp som boven i dramat. Den verklighetsbeskrivningen ställer jag mig inte bakom. är ett föregångsland. Det beror mycket på naturliga förutsättningar. Vi har naturresurser som gett oss en näst intill hundraprocentigt klimatsmart elproduktion. Vattenkraften har vi väldigt mycket att tacka för. Vi har kärnkraften, som utgör av vår elproduktion. Vi har väldigt låga CO2-utsläpp. Vi når redan EU:s 2020-mål. Vi har en stark energipolitik, och den leder oss åt rätt håll. är inte boven i dramat. är ett föregångsland när det gäller klimatsmart elproduktion. 74 (V) replik: Jag tackar för hennes anförande och de påståenden hon har. Jag börjar med påståendet att Alliansens energipolitik är stabil och solid. Jag tror att det var de orden använde sig av. Överenskommelsen mellan , och var dock lös i formerna och inte så stabil, anser hon. Man må titta lite närmare på den överenskommelsen, som ingicks 1997 och sträckte sig ända , då den nya energipolitiska överenskommelsen ingicks. fanns det en stabil blocköverskridande energipolitik här i som innebar stängning av kärnkraftverket i , en satsning på det förnybara och en utveckling av de gröna certifikaten, som ligger till grund för den framgångsrika satsningen. Det är det som är sanningen. Kom inte och prata om den här sexåriga överenskommelsen, som verkligen spretar när det gäller kärnkraften och tolkningen av den! Den andra delen som tog upp var att man ska vara varsam med pengarna och invänta innan man diskuterar vad man ska satsa på när det gäller energieffektivisering. Jag trodde faktiskt att den här debatten handlade om anslagen inom detta utgiftsområde om inriktningen och hur medlen ska användas. 75 (M) replik: Den tidigare energiöverenskommelsen höll . Det var väldigt bra att den gjorde det, för stabilitetens skull. Men den stora skillnaden mellan den överenskommelsen och den som finns inom Alliansen är att riksdag står bakom den nuvarande energiöverenskommelsen. Det fanns en majoritet i riksdag för Alliansens energiöverenskommelse. Det har fattats ett demokratiskt beslut om att det är den här inriktningen som energipolitik ska ha. Det finns ingenting som är starkare än ett beslut fattat i riksdag. Oavsett hur starka partiledarna är i de enskilda partierna kan de aldrig ersätta riksdag. Det trodde jag att var medveten om. Det är i varje fall jag medveten om. Jag ska vara ödmjuk nog att säga att det inom Alliansen finns fyra partier. Det finns olika partikongress- och partistämmobeslut även inom energiområdet. Det är där styrkan i vår energiöverenskommelse ligger. Vi har utrymme att diskutera internt i våra partier. Men samhället utanför vet att det är först när ett annat beslut föreligger i kammare som man ser en ändring av energipolitiken. Det är starkt det, ! 76 (V) replik: Den stora skillnaden är att ni har öppnat för utbyggnad av kärnkraft, . Den förra överenskommelsen uteslöt den delen. Det är den stora skillnaden i den energipolitik som ni för just . Dessutom är det inte sant att den förra politiken inte var förankrad i . Varje enskilt beslut om inriktningen fattades här i och hade också stöd av en stor del av befolkningen. Vi går tillbaka till energieffektiviseringen. Den är grunden för att vi ska kunna få ett hållbart energisystem . Varför avvakta när det finns så många andra sakkunniga inom området som talar om vikten av energieffektivisering? Det har företrädare för Alliansen gjort . Den billigaste och mest miljövänliga kilowattimmen är den som aldrig behöver produceras. Det trodde jag att vi var ganska överens om utan att vi ska behöva blanda in i det. Det handlar mer om på vilka områden man gör det. Om vi nu kan minska energiförbrukningen i byggnationerna, varför ska vi då inte gå fram snabbare än vad regeringen har föreslagit? För mig är det ofattbart. En enig bransch säger: Gör det! Ha tuffare krav! Vi kan det här, och vi har möjligheter att göra det. Kommunerna vill det, och IVA tycker det. Då blir vi trovärdiga. 77 (M) replik: Det vi debatterar i kammaren är inte bostadsbranschen, fastighetsbranschen och energieffektiviseringsregelverk. Det hör tyvärr till ett annat utskott. Jag skulle gärna ha tagit över även civilutskottets ansvar på just det området. Det hade inte varit mig emot. Energieffektiviseringsåtgärder är viktiga. Vi har energirådgivarna ute i kommunerna, som jag anser gör ett väldigt stort arbete och får på tok för lite beröm för det de gör. PFE-systemet som har nämnts här kommer att fortsätta till 2017. Jag vill påpeka att oppositionen inte är samlad i förslagen. Det spretar mycket inom oppositionen. Men delar av den rödgröna oppositionen säger sig vilja fortsätta med PFE-programmet trots att regeringen anser att det strider mot . Det man oavsett bransch alltid frågar efter är förutsägbarhet. Jag ska ställa en retorisk fråga igen. Hur skulle vi kunna lansera ett PFE-system genom att säga: Vi chansar på att EU godkänner och låter oss fortsätta? Det finns inga garantier, men vi testar och ser om det bär. Det är inget bra försäljningsargument. Vi vill ha bra system som är kostnadseffektiva och leder fram till målet. Jag tycker att PFE-systemet har varit väldigt bra. Men när jag går ut och marknadsför det vill jag marknadsföra systemet som ett hållbart system som är förutsägbart. När en elintensiv industri går med ska vi garantera den att den också kommer att få fullfölja programmet. Det är vad jag utgår från görs på just . Detta är ett system som jag väldigt gärna vill se ska fortsätta. (Applåder) (forts. 9 §) Kammaren beslutade på förslag av förste vice talmannen att ajournera förhandlingarna till , då statsminister (M) skulle lämna information från Europeiska rådets möte . 8 § Information från regeringen om Europeiska rådets möte 78 Statsminister (M): möttes , alltså . hade finansministrarna lyckats nå en överenskommelse om det första steget mot en europeisk bankunion genom att enas om en gemensam banktillsyn. Mötet kom därför i stället att fokusera på den rapport som hade presenterats av de fyra ordförandena , , och . Rapporten handlar om vägen till vad man kallar en genuin ekonomisk och monetär union. Slutsatserna omfattar därutöver bland annat den gemensamma säkerhets- och försvarspolitiken, kommissionens årliga tillväxtanalys, fullföljandet av den inre marknaden, en avstämning av EU:s utvidgningspolitik samt den allvarliga situationen i . Det slutsatsutkast som ursprungligen lades fram av Europeiska rådets ordförande innehöll mycket långtgående förslag på åtgärder för att skapa en fördjupad ekonomisk och monetär union. Det föreslogs en färdplan i tre steg. Det första steget under 20122013 föreslogs omfatta de reformer som redan har beslutats eller är på väg att beslutas, det vill säga det vi kallar sexpacken, tvåpacken och finanspakten, samt fortsatt arbete med bankunionen. Den ekonomiskpolitiska samordningen skulle förstärkas i enlighet med reglerna i finanspakten. Det andra steget, förlagt till 20132014, föreslogs omfatta en utveckling mot en mer fullständig bankunion, till exempel en gemensam avvecklingsmekanism för banker i kris. Dessutom föreslogs ett inrättande av individuella arrangemang av kontraktsmässig art om ekonomiska reformer. Dessa kontrakt skulle utgöra nya instrument främst för eurozonen. De skulle vara öppna även för icke-euroländer. Det tredje steget, förlagt bortom 2014, gick betydligt längre. Målet skulle vara en progressiv sammanslagning av ekonomisk suveränitet på den europeiska nivån och en stärkt solidaritet mellan medlemsstaterna. En gemensam budgetmässig kapacitet skulle inrättas som skulle spela en roll för automatisk stabilisering i enskilda medlemsländer med gemensamt beslutsfattande om nationella budgetar, skatter och sysselsättning. Fördragsändringar skulle förmodligen behövas för detta. Redan i det reviderade slutsatsutkast som presenterades dagen före toppmötet hade många av de långtgående förslagen tagits bort. Under toppmötet revideras slutsatserna ytterligare. Många medlemsländer, inklusive , ifrågasatte vid mötet processen runt och substansen i de mest långtgående förslagen i de fyra ordförandenas rapport. Dessa invändningar kom från såväl eurozons- som icke-eurozonsländer. Framför allt gällde det förslagen om mer centralisering av ekonomiskt beslutsfattande och inrättandet av nya budgetkapaciteter. Det gällde också förslagen om de nya så kallade reformkontrakten som flertalet medlemsländer menade var för oklara. Flera medlemsländer ansåg generellt att otillräcklig information givits om konsekvenserna av de nya förslagen och att medlemsländerna inte hade konsulterats i tillräckligt stor utsträckning vid utarbetandet av förslagen. Resultatet blev att en uppdelning i tre steg mot en fördjupning av EMU utgick. Det som tidigare utgjort det sista steget, alltså steg 3, lyftes helt ut ur texten. Det gäller till exempel förslagen om gradvis överföring av ekonomisk suveränitet från medlemsstaterna till europeisk nivå och automatiska stabilisatorer genom en gemensam eurobudget samt steg mot gemensamt beslutsfattande om nationella budgetar på till exempel skatte- och sysselsättningsområdet. I stället fokuserar nu slutsatserna på vikten av att genomföra de åtgärder som redan har beslutats för att förstärka ramverket för ekonomisk styrning, till exempel de så kallade sexpacken, tvåpacken och finanspakten. I tillägg till detta fick och i uppdrag att lägga fram nya förslag på vissa begränsade områden till toppmötet som ska hållas . Förslagen ska läggas fram efter konsultationer med medlemsländerna. Detta gäller fyra områden. Det första är koordinering av nationella reformer i enlighet med reglerna i finanspakten. Det andra är den sociala dimensionen av EMU. Det tredje är möjligheten att utforma ömsesidigt överenskomna reformkontrakt för att öka konkurrenskraften och tillväxten i medlemsländerna. Dessa kontrakt kan se olika ut beroende på respektive medlemslands situation. Kontrakten ska fortsatt endast gälla för eurozonsländerna. Icke-eurozonsländer, alltså till exempel , kan sluta kontrakt på frivillig basis. Solidaritetsmekanismer kopplade till dessa är det fjärde området. Vikten av demokratisk legitimitet för den vidare processen underströks. Från svensk sida välkomnar vi de nya slutsatserna eftersom vi var kritiska till inriktningen i förslagen i den tredje etappen och till bristen på analys och förberedelse av förslagen. Förslagen riskerar att ta bort medlemsländernas ansvarstagande för den egna ekonomin och marknadens signaler när ett land behöver vidta strukturella reformer eller sanera sina offentliga finanser. Med finansministrarnas överenskommelse om en gemensam banktillsyn kommer arbetet att fortsätta för att konstruera resterande delar av en bankunion. Arbetet fortsätter med de förslag som redan ligger på bordet om ett krishanteringsramverk samt harmonisering av nationella insättningsgarantier. Ambitionen är att nå en överenskommelse med om detta till . Avsikten är också att ESM, när den gemensamma tillsynsmyndigheten inrättats och fungerar, ska kunna rekapitalisera fallerande banker inom eurozonen.