prot · GZ09134 · 2012-06-20 00:00:00 — En annan fråga är: Hur tror Per Åsling att det skulle påverka drivkraften att gå från bidrag till försörjning som de borgerliga partierna gärna lyfter fram? möter stora grupper som lever på socialbidrag närmare hundraprocentiga marginaleffekter när de vill gå från bidrag till arbete. Vi har förslag för att komma till rätta med det problemet. Jag har alltså två konkreta frågor till Per Åsling: Får inte det här väldigt stora effekter på lönebildningen på hela arbetsmarknaden? Hur påverkar det människors vilja att arbeta? 49 PER ÅSLING (C) replik: Den svenska lönesättningen är ett ansvar för arbetsmarknadens parter. Det har också mycket tydligt sagts i debatten, inte minst från vår sida. Det förslag som vi har lyft in har bäring på att underlätta för unga människor att komma in på arbetsmarknaden. Ungdomsarbetslösheten har varit hög , vilket är oroväckande. Jag dristade mig till att titta i den socialdemokratiska vårpropositionen och kan konstatera att ni där i en graf mycket tydligt visar på att ungdomsarbetslösheten passerade 20-procentsstrecket 20032004 under den socialdemokratiska regeringstiden. Tyvärr har den sedan legat och fluktuerat mellan , enligt det nya sättet att räkna ungdomsarbetslösheten. Detta är allvarligt. Det behövs krafttag. Vi har sagt att en viktig åtgärd är att underlätta genom att skapa nya incitament för den unga att ta steget ut på arbetsmarknaden eller genomgå utbildningsinsatser som är mer anpassade till de egna behoven, men också genom att stimulera arbetsgivare att ta hand om ungdomar för att på så sätt hjälpa till att få ut dessa människor i näringsliv och offentlig sektor. Det är viktigt att detta kombineras med relevanta utbildningsinsatser som gör att dessa människor får en långsiktig möjlighet att bli en del av arbetsmarknaden. 50 (S) replik: Men är det inte det som har föreslagit. har föreslagit sänkta ingångslöner . Per Åsling säger att detta är någonting som parterna ska ta hand om. Ja, men varför lyfter ni då in detta förslag? Jag utgår från att ni på något vis vill agera för att det ska bli en sådan utveckling som ni säger att ni önskar. Då handlar det väl om att försvaga de fackliga organisationerna och löntagarnas möjligheter att värna sin kollektiva styrka. Det är därför ni riktar udden mot LAS och a-kassan och har en del andra förslag som går i den riktningen. Det är i grund och botten naturligtvis en viktig maktfråga. Vi har definitivt problem med en alldeles för hög ungdomsarbetslöshet. Framför allt är det de ungdomar som inte har tillräcklig utbildningsbakgrund som hamnar i arbetslöshet och riskerar att bli fast där . Det är därför vi vill satsa på gymnasieskolan, där ni skär ned. De ungdomar som är arbetslösa och inte har gymnasieexamen ska kunna få en sådan genom det utbildningskontrakt som vi föreslår och lägger avsevärda resurser på. Naturligtvis kostar det pengar. Men det är en investering som människor kommer att ha med sig hela livet. Det är ingenting som är bortkastat på den lunch som vi går och äter om någon timme, utan en insats som man kommer att ha med sig . Vi kommer att ha nytta av att vi har investerat i unga människor. (Applåder) I detta anförande instämde (V). 51 PER ÅSLING (C) replik: Jag tycker, , att det är klädsamt att du intar en mjukare attityd, för det är viktigt att vi skapar politiska lösningar som är långsiktiga och har utgångspunkt i vad de unga människorna behöver, en bra utbildning. Vi har reformerat utbildningssystemet för att på så sätt få till stånd utbildning som är bättre anpassad till individernas behov. Vi har utökat utbildningarna som är riktade mot unga i form av lärlingsutbildning. Vi har byggt ut och initierat ordentligt med praktikplatser. Det här är en bra grund att gå vidare med. Men enligt den centerpartistiska agendan för utbildningspolitiken måste i den fortsatta reformeringen praktiska inslag in i både grundskola och gymnasieskola, så att människor kommer ut på arbetsplatser i offentlig sektor och i näringslivet och så att utbildningarna anpassas mer till vad arbetsgivare i form av industri och företag behöver och frågar efter. Det är först då vi skapar utbildningssystem som bidrar till att på ett ordentligt och relevant sätt öka anställbarheten. 52 (KD): Jag börjar med att yrka bifall till utskottets förslag till beslut att fatta här . Vi har å ena sidan hört en dyster och hemsk beskrivning av hur det står till i landet . Å andra sidan har vi hört hur hoppfullt det är och hur vi i jämförelse med andra länder har det ganska bra i vårt land. Hur vi än vrider och vänder på detta ser vi att vi är en vinnare när det gäller ekonomi jämfört med många andra länder. Men det är som med vädret i fjällen; det kan ändras oerhört snabbt. Då är det viktigt att man har bäddat med marginal för att kunna hantera väderförändringarna och de ekonomiska vindar som blåser runt om i vår omvärld. Jag kan förstå oppositionen. Det är frustrerande att vara i det läge som egentligen är i och sitta i opposition. Vi står långt framme på flera olika områden, och vi står ganska stadigt, trots att det dallrar rejält runt om oss. Jag förstår att Socialdemokraterna försöker fokusera på inhemska frågor för att därigenom dra fokus från att står relativt bra i jämförelse med många andra länder. Man försöker få debatten att handla om sakfrågor som inte speglar förhållande gentemot andra länder. Det är en taktik man jobbar med, och den taktiken förstår jag att man försöker föra in, för man har stora problem med att hantera det läge som vårt land är i. Vi är ett exportberoende land. av vår bnp utgörs av export. av den går till europeiska länder. Omvärlden beskrivs nu som väldigt dyster och tung, och den är väldigt dyster och tung. och har senast lagt fram rapporter om att det gäller att ha marginaler för att kunna agera, och det är precis det vi beskriver i vårpropositionen från regeringens sida. Det gäller att ha marginaler och se hur det kommer att se ut jämfört med vad som händer och hur det ser ut . Självklart finns det en hel del att göra i vårt land. Det råder inga tvivel om det. Vi jobbar med de frågorna och synar dem. Självklart sitter oppositionen och har en del förslag. Men allt måste bedömas i en omvärldsanalys. Annars kommer vi fel och kan dra fel slutsatser. var inne på det nya OECD-indexet, Better life. Det är ett nytt sätt att beskriva förhållandet gentemot andra länder. Man väger in fler saker än bara ekonomiska kalla fakta. tar upp detta och skriver: För går det bra. Vi mår gott, lever och är ganska nöjda med livet i stort. Vi är inte rikast, men vi har den bästa miljön med den renaste luften och en välfungerande arbetsmarknad. Dessutom behöver vi inte jobba särskilt mycket. Det räcker ganska långt, och vi ligger på en fjärdeplats bland alla de 36 länder som jämförs. Jag tycker att det är ganska intressant att man försöker jobba med ett lite annat sätt att mäta hur det är att bo och leva i och hur vi förhåller oss till andra länder i olika delar. Utvecklingen inom den kommunala sektorn diskuterade vi i går. Jag brukar kalla det vår välfärdsmotor. Vi har i vårt land ett system där det kommunala självstyret är en tämligen självklar del, med ganska långtgående delegeringar till kommuner och landsting. Vi ser också att ekonomin ser ganska bra ut . Man får en ganska stark injektion via återbetalningarna av AFA-premierna som kommer att ske på grund av den politik som förs. Jo, därför att det nu blir en återbetalning med på de man betalade in från kommuner och landsting för att hantera en del av arbetsgruppförsäkringarna. Det kan ske på grund av en fungerande sjukförsäkringsreform som rehabiliterar människor tillbaka i arbete. Det gynnar välfärdsmotorn kommuner och landsting. De kan nyttja mer resurser att använda för att just generera mer välfärd åt alla. Vi har också diskuterat statsbidragen. Det är en del av vårpropositionen. Det är ett ständigt trätoämne mellan kommun- och landstingspolitiker och riksdagsledamöter. Ska man värdesäkra statsbidragen, eller hur ska man se på dem för att kunna hantera framtiden? har ingen regering gjort den delen. Man vill använda statsbidragen som en konjunkturell åtgärd när det börjar svikta med den inhemska ekonomin. använder man dem för att ersätta kommuner och landsting för de tjänster de utför på uppdrag av staten. Jag tycker att det är en rimlig hållning i de delarna. Det är också viktigt att komma ihåg att statens politik för att generera fler arbetade timmar är den stora grunden för välfärdsmotorn och den funktion man har för att utföra den delen. Det är av intäkterna till kommunsektorn som kommer via skatten när man arbetar fler timmar, och kommer via statsbidragen. Detta är viktigt att ha i åtanke. För staten en klok politik via det vi har sett , med 200 000 fler i sysselsättning, genererar det fler arbetade timmar i kommunsektorn. Den årsredovisning som man nu lämnade bekräftar det. Det är fler arbetade timmar som har gjort att skatteintäkterna ökar i kommunsektorn. Man kan gå in och läsa på Kommuner och Landstings hemsida om man vill få bekräftelse på detta. Regeringens politik fungerar. Man har dessa två bitar att arbeta med: Fler arbetade timmar och fler människor i sysselsättning, och att via statsbidragen arbeta för att också hantera andra delar samt kompensera för en del saker som man inte kan få in via enbart skatteintäkterna. Skatter är en annan del vi diskuterar mycket. Vad använder vi över huvud taget skatter till? Skatter är mycket till för att omfördela saker i vårt land. Det är inte för ro skull har den lägsta inkomstspridningen i hela . Det inte för ro skull som vi har en ganska jämlik situation med inkomstfördelningen i vårt land. Men skatter används också för en annan sak. Det är för att mota bort och peka ut vad som är skadligt beteende och peka ut det som inte är bra. Sådant ska det vara höga skatter på, och det ska vi styra undan. Det gäller fossila bränslen, alkohol, cigaretter etcetera. Det använder vi också skatter till, för att styra över mot andra saker. Vad gör då oppositionen? De använder också skatter. Men de använder skatter för en annan verksamhet, nämligen för att fördubbla arbetsgivaravgiften för unga. Man ska höja skatten på ungdomar. Är ungdomar farlig verksamhet? Är ungdomarna ett hot mot miljön? Är ungdomarna någonting som vi ska försöka hindra från att komma in på arbetsmarknaden? Man kan ju fundera när Socialdemokraterna, ska fördubbla arbetsgivaravgifterna. Det är så vi använder skatter. Det är så vi resonerar. Det är så vi jobbar. Här vill man sätta en ungdomsskatt. Jo, man ska lösa ungdomsarbetslösheten på det sättet. Man blir fundersam på hur det egentligen fungerar och vilken krispolitik som Socialdemokraterna och övriga oppositionspartier vill arbeta med. Vi kan se fler exempel på detta, olika recept för att komma till rätta med saker och ting. Det är inte bara Socialdemokraterna som vill höja skatterna mot ungdomar och fördubbla arbetsgivaravgiften. Vi har fler partier i oppositionen som vill göra en hel del andra saker. De vill införa kilometerskatter. De vill införa förmögenhetsskatter. De vill införa arvskatter och ännu mer skatt på löneinkomster. Här spretar det ganska rejält inom oppositionen. Man kan alltid fundera: Vad kommer att hända i slutändan om oppositionen i någon form skulle få makten framöver? Hur har man tänkt sig det? Hur mycket skatt ska höjas för att man ska slå ut och försämra möjligheten att få ett jobb i vårt land och minska möjligheten att driva företag? Bostäder är oerhört viktigt. Vi kristdemokrater är glada för att vi nu har fått in delar. Vi hoppas att vi nu kan få ännu mer injektion i bostadssektorn. Det är huvudsakligen kommunerna som har ansvar för att se till att det byggs bostäder. Det kan vi aldrig komma ifrån. Det står klart uttryckt i de lagar som gäller. Det är viktigt att de tar sitt ansvar. Men det är också viktigt att vi gör det lättare att kunna hyra ut de bostäder som redan finns och nyttja de lägenheter som kanske ibland står tomma. Det gäller att kunna använda dem mer, och då speciellt i storstadsområdena. Jag är glad över att vi kan ha en politik som syftar till att förhoppningsvis underlätta och skaka loss fler bostäder. Det kan kanske vara runt 20 000 lägenheter bara i som skulle kunna komma loss och användas i dessa bitar. Minskade marginaleffekter för dem som är i behov av försörjningsstöd är också någonting som man tittar på i vårpropositionen och annonserar att det kanske kan komma. Jag hoppas att vi kan komma fram med ett förslag om detta för att hyvla ned marginaleffekter och trösklar för människor att komma in på arbetsmarknaden. Även papperslösas behov av vård är något som driver på. Vad jag förstår är det . Då kan det vara bra att få lyfta den frågan lite grann. Fortsatt utjämning av skattesystemet vad gäller pensionärers skatter är också någonting som vi kristdemokrater vurmar för. Vi hoppas att vi kan komma framåt . Vi lägger fram budgetpropositionen . Då hoppas jag att vi ska ha ett bättre utgångsläge än vi ser och kunna göra en del reformer så att vi kan hitta rätt effekter för att hjälpa till att få fart på ekonomin. Men vindarna blåser runtom oss, och de kan ändra riktning väldigt fort. Då gäller det att ha marginaler och inte blåsa på alldeles för mycket alldeles för långt . 53 Finansminister (M): Jag vill passa på att önska fru talman och ledamöterna i riksdag en glad midsommar. Det stundar de gladaste tiderna vi har i med sill, färsk potatis och frusen snaps för alla som ska fira midsommar . Själv ska jag passa på att åka ned till ett Ekofinmöte i . I präglas inte klimatet av vare sig svensk midsommar eller högtider utan av en mycket djup och fortsatt ekonomisk kris. Eurozonen kan räkna med att tillväxten som helhet faller . I länder som , , och faller den med både 1, 2, . Tittar vi på länder som , och är det nästan stillastående tillväxt. har eurozonen vuxit med i genomsnitt. har tillväxten i eurozonen legat . Det är en långvarig ekonomisk kris vi ser i som har djupa orsaker. En absolut central faktor är att skuldsättningen har ökat. Underskotten har varit för stora i dåliga tider, och överskotten har varit otillräckliga i goda tider. År har skulderna krupit uppåt. är vi i en situation där alltför många länder har underskott som är på den nivån att de är ohanterliga. I grund och botten är detta inte bara en underskottskris. har också bekymmer i termer av långsiktig konkurrenskraft. I länder som och har ökningen av produktiviteten varit närmast obefintlig. Vi talar om produktivitetstillväxt på en eller två tiondelar. Det är en arbetsmarknad som har lämnat alltför många människor i utanförskap med ett genomsnittligt alldeles för lågt arbetskraftsdeltagande. Det talar för att kris måste lösas med långsiktiga reformer, fru talman. Det handlar om underskotten, men skulle jag säga att detta inte är huvudproblemet. Eurozonen ligger på underskott och . Men före nästa konjunkturnedgång måste skuldnivån ha börjat minska. Vi måste ha kommit tillbaka till underskott som gör att det finns ett utrymme för stabiliseringspolitik. Minst lika viktigt som att fortsätta en politik för uthålliga offentliga finanser är att förstärka konkurrenskraft. Det måste handla om att vi minskar regelbördan, får ned hindren för entreprenörskap, att det blir mindre kostsamt att driva och starta företag. Och vi måste få en arbetsmarknad som fungerar med större flexibilitet. Det måste vara mindre av regelbörda och mer av drivkrafter för att arbeta. Vi måste lägga större energi på att använda offentliga utgifter på ett mer tillväxtorienterat sätt: mer pengar till infrastruktur, forskning och utbildning och mindre ersättningar för transfereringar som går till människor som står utanför arbetsmarknaden. Regeringen anser naturligtvis att ska vara en del av ett väl fungerande Europasamarbete. Vi ska vara en del av den reformpolitiken, en del av den europeiska resan. Vi ska i samtal om bankunioner och andra förändringar som sker inta en öppen och konstruktiv attityd. Vi ska göra det utifrån utgångspunkten att vi ska skydda svenska skattebetalares intressen, men vi ska också värna stabiliteten i den europeiska ekonomin. I det här läget står starkt. Tillväxten är starkare än i de flesta europeiska länder. Sysselsättningen ökar i . Vi fick prognos, där man räknar med en sysselsättningsökning på 175 000 personer. Det ska också noteras att när gör bedömningen landar den samlade sysselsättningsökningen på 300 000 personer. kan uppvisa budgetöverskott, vi ligger nära balans, och vi går mot rätt betydande överskott när vi blickar framåt. I har vi förutsättningar för en stark återhämtning. Vi har ordning i de offentliga finanserna. Vi behöver inte bedriva saneringspolitik . Vi behöver inte strama åt. Vi behöver inte skära ned. Vi behöver inte höja skatter. Vi har en konkurrenskraft som är god jämfört med praktiskt taget alla de europeiska länderna, byggd på att vi har genomfört omfattande strukturreformer för att göra det mer lönsamt att arbeta och mer attraktivt att driva företag och har lagt en bred grund för ett kunskapssamhälle med investeringar i forskning och utveckling. Svenska hushåll har en stark balansräkning. Det finns naturligtvis risker med skuldsättning. Men med ett högt sparande, högt arbetskraftsdeltagande och en väsentligt lägre arbetslöshet än i de flesta europeiska länder är det alldeles tydligt att vi har förutsättningar för en återhämtning. Det är detta som har gjort att i samband med utsåg som vinnare och guldmedaljör i . Låt mig ge fyra utgångspunkter för arbetet . Den första är försiktighet. Vi har offentliga finanser som ligger nära balans. Strukturellt har vi överskott. Vi har en skuldsättning på av bnp. Vi måste naturligtvis se över 2013 och 2014 ur det perspektivet. Vi har inget mål om att nå överskottsmål under en konjunktur, utan det finns ett utrymme för att agera under både 2013 och 2014. Men det måste ske utifrån ett inslag av försiktighet. Det andra benet i vår politik är naturligtvis jobb- och reformpolitik. Det handlar om ungdomar. Vi måste gå vidare och förstärka lärlingssystem, utveckla yrkesutbildningen och förstärka och se över nystartsjobben, så att fler unga människor kommer i arbete. Det handlar om integrationen. Vi måste vidta breda åtgärder för att ge stöd och ställa krav på dem som kommer till , så att de snabbt kommer in på arbetsmarknaden. Det handlar om bostadsmarknaden. Vi måste säkra att vi får en politik där det kommer ut lägenheter på marknaden. Det minskar riskerna för en överhettning, och det minskar riskerna för obalanser med skuldsättning. Det tredje benet i utgångspunkterna för höstens budgetpolitik är naturligtvis att vi ska investera ur krisen. Vi står inför en forskningsproposition som i grunden handlar om att investera i i konkurrenskraftshänseende. Vi står inför en infrastrukturproposition som inte minst handlar om att säkra att svensk järnväg och svenska vägar står sig väl i den internationella konkurrensen. Det handlar om en omläggning av bolagsskatten för att säkra att vi får våra skatteintäkter men också har en skattemiljö som gör att det är attraktivt att investera i . Den fjärde utgångspunkten vid sidan om försiktighet, jobb- och reformpolitik och att investera ur krisen är samförstånd. Det sker nu breda samtal på arbetsmarknaden mellan parterna. har vi sett en avtalsrörelse som har landat på löneökningar som måste ges väldigt höga betyg när det gäller samhällsekonomiskt ansvarstagande. kommer vi att kunna följa hur parterna LO, , , och Kommuner och Landsting i olika former kommer att diskutera hur vi kan förbättra den svenska arbetsmarknadens funktionssätt, hur vi enklare ska öppna dörrar in och hur vi ska få en bättre avvägning mellan omställning och flexibilitet. Regeringen kommer naturligtvis att göra sitt yttersta för att stödja och stötta och för att finna vägar kring mer av samförstånd i en svensk modell som har lönat väl. Här är kontrasten mellan regeringens tydliga och offensiva utgångspunkter och oppositionens politik tydlig. Socialdemokraternas politik står på tre ben. Det är alldeles tydligt i de reservationer som vi ser i utskottsbetänkandet. För det första är det en omfattande skattechock. I ett läge när världsekonomin är i bekymmer vill Socialdemokraterna höja skatterna med 2530 miljarder. Det är arbetsgivaravgifter för unga, avtrappat jobbskatteavdrag, försämrade RUT- och ROT-avdrag och återinförd restaurangmoms. Den omfattande skattehöjningspolitiken syftar till att betala för bidragspolitik. Det som inte nämns i de socialdemokratiska inläggen i kammare är att kärnan i politiken är att återställa bidragssystemen, att nedmontera arbetslinjen, att satsa mer av skattepengarna på att ersätta människor som inte arbetar, att göra det mindre lönsamt att vara på arbetsmarknaden och mer lönsamt att stå utanför arbetsmarknaden. Det tredje benet i den socialdemokratiska politiken är återreglering av arbetsmarknaden. I stället för att hedra att det är parterna som ska lägga fast spelreglerna talar Socialdemokraterna i om olika initiativ för att begränsa för bemanningsföretag, begränsa korttidskontrakt och återreglera arbetet på den svenska arbetsmarknaden. Skattechock, bidragspolitik och återregleringar det kommer att kosta tusentals jobb. Det ska naturligtvis vägas samman med politik. Vid sidan av att accepterar huvuddelen av de socialdemokratiska skattehöjningarna lägger man till lastbilsskatt, koldioxidskatt och en energipolitik som skulle vara förödande för konkurrenskraften i . Socialdemokraterna ligger i det sammanhanget till höger om . föreslår 35 miljarder i skattehöjningar för företag och hushåll i . Det är alldeles uppenbart att en sådan politik skulle kosta jobb och sysselsättning. ska man dock vara klar över att har en politik som också ska vägas in i alternativet. De föreslår sammanlagt skattehöjningar på . Så ser det rödgröna alternativet ut: skattechock, bidragspolitik, återregleringar och omfattande försämringar av företagsklimatet. Det är alldeles uppenbart vad detta skulle leda till: färre jobb, högre arbetslöshet, sämre konkurrenskraft, undergrävande av svenska tillväxtförutsättningar och undergrävande av ett långsiktigt välstånd för . Minst lika allvarligt är det demokratiska problemet. Socialdemokraterna, och söker gemensamt en majoritet i riksdag. Man söker gemensamt ett ansvar för att regera landet. Men man vill inte berätta öppet för väljarna vilka som ska ingå i regeringen. Man vill inte deklarera om man kan acceptera att vara stödparti till en socialdemokratisk enpartiregering eller om villkoren är att det ska vara en koalitionsregering. Vi får inte veta hur förhandlingarna ska gå, om vi hamnar i olyckan att det blir en vänstermajoritet i riksdag ingenting om programmen. Jag förstår det, för det går inte att förklara för väljarna varför ett land som framgångsrikt har hanterat en kris ska byta politik och i stället satsa på att höja skatterna på arbete, höja skatterna på kapital, höja skatterna på företagande, höja skatterna på ett sätt som är förödande för både tillväxt och välstånd. Låt mig avslutningsvis konstatera att det centrala för är att vi bygger en politik som ger förutsättningar för nya jobb i växande företag. Det är kärnan i regeringens arbete inför den kommande höstpropositionen. 54 (S) replik: Det är jobben som är misslyckande. Arbetslösheten är högre, sysselsättningen är lägre, långtidsarbetslösheten har mer än fördubblats och fas 3 bara sväller och sväller. Det är facit med regeringen . Trots detta finns det nästan inga konkreta förslag mot arbetslösheten som regeringen vill sätta i gång . Tvärtom ska allting vänta till senare, för det kan bli värre. Det kan det naturligtvis, men vi har faktiskt 8 procents arbetslöshet. Det är massarbetslöshet! Det menade att det var redan när arbetslösheten var väsentligt lägre. Ändå vill han inte ta det ordet i sin mun, trots att vi har 8 procents arbetslöshet. 100 000 fler är utan jobb, och arbetslösheten har ökat i princip i alla åldersgrupper.