prot · GZ0992 · 2012-03-30 00:00:00 — 1 § Anmälan om återtagande av plats i Förste vice talmannen meddelade att (M) återtagit sin plats i , varigenom uppdraget som ersättare upphört för (M), att (S) skulle återta sin plats i , varigenom uppdraget som ersättare skulle upphöra för (S) samt att (V) skulle återta sin plats i , varigenom uppdraget som ersättare skulle upphöra för (V). Förste vice talmannen meddelade att (S) avsagt sig uppdraget som suppleant i . Kammaren biföll denna avsägelse. 3 § Anmälan om kompletteringsval till Förste vice talmannen meddelade att Socialdemokraternas riksdagsgrupp på grund av uppkomna vakanser anmält och som suppleanter i . Förste vice talmannen förklarade valda till suppleanter i EU-nämnden (S) (S) 4 § Anmälan om fördröjda svar på interpellationer Till hade inkommit följande skrivelser: Interpellation 2011/12:293 Till Interpellation 2011/12:293 Ny skattereform av (S) Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är tjänsteresor och inbokade engagemang. (M) Enligt uppdrag och rättschef Interpellation 2011/12:295 Till Interpellation 2011/12:295 Klimatrelaterade skatter av (V) Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är tjänsteresor och inbokade engagemang. (M) Enligt uppdrag och rättschef Interpellation 2011/12:296 Till Interpellation 2011/12:296 Sänkta skatter och ungdomsarbetslösheten av (S) Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är tjänsteresor och inbokade engagemang. (M) Enligt uppdrag och rättschef Interpellation 2011/12:297 Till Interpellation 2011/12:297 Behovet av en nationell snöskoterpolitik av (S) Interpellationen kommer att besvaras . Miljöministern har inte möjlighet att besvara interpellationen inom anvisad tid på grund av redan inbokade engagemang. (C) Enligt uppdrag och rättschef Interpellation 2011/12:300 Till Interpellation 2011/12:300 Lönedumpning genom F-skattsedel av (S) Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är tjänsteresor och inbokade engagemang. (M) Enligt uppdrag och rättschef 5 § Anmälan om inkommet protokollsutdrag från utskott Förste vice talmannen anmälde att ett utdrag ur prot. 2011/12:25 för i ärende om subsidiaritetsprövning av EU-förslag inkommit från civilutskottet. 6 § Anmälan om inkommen faktapromemoria om förslag från Europeiska kommissionen Förste vice talmannen anmälde att följande faktapromemoria om förslag från Europeiska kommissionen inkommit och överlämnats till utskott: 2011/12:FPM123 Europeiska stiftelser KOM(2012)35 till civilutskottet 7 § Hänvisning av ärenden till utskott Föredrogs och hänvisades Proposition 2011/12:133 till utbildningsutskottet Skrivelse 2011/12:131 till civilutskottet 8 § Svar på interpellation 2011/12:265 om säkerhetssamarbete kring 1 Utrikesminister (M): har ställt en fråga rörande säkerhetssamarbete kring . Hon refererar till branden i ombord på den ryska atomubåten med åtföljande risk för utsläpp av radioaktivt material och bristen på information om detta från ryska myndigheters sida. undrar om jag avser att vidta några åtgärder för att undvika att liknande scenarion med informationsbrist upprepas . Vi ser allvarligt på den brand som utbröt på en rysk ubåt utanför och dess möjliga konsekvenser. Enligt uppgift höll ubåten på att repareras i en torrdocka när det började brinna. Enligt ryska myndigheter hade ubåten tömts på vapen innan den lades i docka och hade således varken kärnstridsspetsar eller konventionella robotar ombord när branden bröt ut. började det emellertid i ryska medier cirkulera uppgifter om att ubåten ändå skulle ha haft kärnvapen ombord under branden och att risk för en olycka med utsläpp av radioaktivt material därmed skulle kunna ha förelegat. Vad gäller frågan om den ryska sidan borde ha informerat svenska myndigheter finns det två avtal som är relevanta i detta sammanhang: dels en , dels ett bilateralt svensk-sovjetiskt avtal . Den svenska bedömer att levt upp till sina skyldigheter i dessa avseenden. Denna bedömning grundar sig på två faktorer: för det första att de aktuella avtalen fokuserar på icke-militära anläggningar och för det andra att det ska finnas risk för omfattande gränsöverskridande utsläpp, vilket bedömt att det inte gjort. anser dock att det inträffade ger skäl till en översyn av rådande avtal och att detta bör göras i samarbete med andra nordiska länder. Vid tillfället i fråga uppmättes inte heller några förhöjda strålningsnivåer, varken enligt de mätningar som SSM utförde eller enligt de uppgifter som SSM hade fått från bland annat den norska strålsäkerhetsmyndigheten. avvaktar vi den haveriutredning som genomför, vilken vi hoppas ska klargöra varför olyckan inträffade och dess möjliga konsekvenser. Vår ambassad i följer rapporteringen kring utredningen och undersöker när och om den kommer att offentliggöras. 2 (S): Tack för svaret, statsrådet! Staden i nordvästra ligger endast från norska gränsen och från svenska gränsen fågelvägen. Den atomubåt som eldhärjades var inne för en översyn och reparation i en torrdocka. Branden som uppstod där varade under . Den här typen av atomubåtar som ryssarna nu använder i drivs av kärnreaktorer. De första rapporterna som kom via medierna sade att det inte var någon fara för det radioaktiva innehållet på ubåten. Båda kärnreaktorerna skulle ha varit avstängda, och några kärnvapenmissiler ombord nämndes inte i de tidiga rapporterna. senare får vi via medierna nya uppgifter som inte stämmer överens med de första rapporterna. Enligt ryska medier var ubåten när den började brinna inte tömd på kärnvapen utan enligt medieuppgifterna fullt utrustad med 16 kärnvapenbestyckade missiler ombord. Jag hade vid den här tidpunkten många kontakter med människor från norr som mejlade till mig, varav en har stora kunskaper på området. Han beskrev det så här i ett av mejlen: Om atomubåten hade samtliga 16 kärnvapenrobotar ombord, vilket ryska medier uppgav och som den ska ha, var det 64 kärnvapen inuti dessa. 16 robotar med tillhopa fyra laddningar eller i klartext: fyra atombomber motsvarande den atomkraft som låg i mer än fem Hiroshimaatombomber. Det är klart att det blev väldigt laddat, och det är väldigt stark sprängkraft i detta som vissa personer som kan området talar om. Det finns en rädsla för att det här radioaktiva materialet skulle kunna ha spritt sig oändligt mycket längre än om vi bara talar om de nordliga delarna. Det är också extremt svårt att föreställa sig vad som kunde ha skett vid ett läckage av radioaktivt material. var det så att den ryska flottan först dementerade uppgifterna, men de medgav senare att det faktiskt fanns flera kärnvapen. Hur många ville man dock inte uppge. Därmed fanns en uppenbar risk för en allvarlig olycka vid den här incidenten. tycker inte jag att man ska oroa eller skrämma upp människor i bygderna, men givetvis är det många som är oroade av det här. Den oron måste vi ta på allvar. Jag tycker att ministern borde ha insett och bedömt hur pass allvarligt läget faktiskt var. Hela med 5,4 miljoner invånare och hela inberäknat , , etcetera kunde ha drabbats av en oerhört svår och mycket allvarlig katastrof. Jag tycker att denna händelse är oerhört illa skött, framför allt av den , men jag är även kritisk till utrikesministerns låga, i det närmaste obefintliga, engagemang i frågan när det här blev mer och mer känt via medierna och uppgifterna sedermera verifierades av ryska flottan. Ministern och den borde omgående ha krävt information av ryssarna om läget. Varför kunde inte ministern kräva svar från ? Varför saknades information från statsministern? 3 HANS (M): Jag tycker att interpellation är viktig och angelägen på många sätt, och det är också en påminnelse om det läge som och våra nordiska grannar befinner sig i när det gäller . Jag tycker att det finns anledning att åtminstone dra tre politiska slutsatser av oro som jag i mångt och mycket delar. Den första slutsatsen, fru talman, herr utrikesminister och , är att det finns kärnvapen i vårt närområde. Vi har en granne i form av som har egna kärnvapen och dessutom, precis som påpekas i interpellationen, har kärnvapenbestyckade ubåtar, vilket gör att vi har det läge vi har i . Det finns anledning att fortsätta den politik som den genom utrikesministern företräder i det globala arbetet med att få bort kärnvapnen. har som nation en mycket uttalad och distinkt roll i det arbetet. Det gäller i allra högsta grad i vårt närområde, nämligen i förhållande till . Den andra slutsatsen man kan dra är att det finns en oro, som beskriver från talarstolen och som hon riktar mot det mörkande som alltför ofta präglar den ryska verkligheten. Man påstår en sak och sedan visar det sig i efterhand att det kanske inte var sant. Det kommer fram nya uppgifter. Det gör att skiljer sig från många andra länder, därför att vi inte alltid vet vad som är sant eller falskt och det kan ta tid att få reda på det som är den verkliga bakgrunden. Det gör att inte är vilket grannland som helst. Det är ett grannland med kärnvapen. Det är ett grannland där det demokratiska underskottet alltför ofta och alltmer gör sig påmint, inte minst via de parodier som har kallats dumaval och presidentvalet i närtid. Den tredje slutsatsen är att det här visar hur viktigt det också är med ett fördjupat samarbete i i förhållande till , i förhållande till den subarktiska förmåga man säger sig vilja ha, men också när det gäller Barentsmiljön. Avslutningsvis, fru talman, är väl den tredje politiska konklusionen av just detta och det fördjupade samarbetet också att nämna att i minisession på , i , just hade som ett gemensamt tema. Jag tror att det är viktigt att vi utöver alla de andra frågor som rör , ursprungsbefolkning, klimatförändringar och resursutnyttjande, också måste tillföra den försvars- och säkerhetspolitiska dimension som lyfter fram genom sin interpellation med fokus på det som har skett i . 4 Utrikesminister (M): Kanske har jag en lite annan synpunkt än när det gäller mörkandet. Jag var när detta inträffade förvånad över hur mycket information vi kunde ta del av via ryska medier. Vi ska ha klart för oss att detta är ett av de mest känsliga vapensystem som har. Det var en olycka. Den inträffade inne på en sluten militär anläggning. Vi kunde trots detta ta del av tv-bilder och omfattande rapportering via ryska medier om en pågående brand. Jag vet inte om det svenska försvaret hade haft motsvarande öppenhet, men jag hoppas det. Jag är alldeles övertygad om att det finns andra länder som inte hade visat den öppenheten. Jag var förvånad över öppenheten. Den tycker jag var remarkabel med hänsyn till vad det faktiskt handlade om. Det råder inget tvivel om att det är en allvarlig olycka när det brinner på en sådan här stor atomubåt som ligger upplagd för någon typ av mer eller mindre långtgående underhåll. Men jag tror inte att man ska dramatisera det heller. Rutinmässigt borde det ha varit så vid ett längre underhåll att man har tagit av vapnen, både konventionella vapen och kärnvapen. Det här är ju en strategisk kärnvapenubåt, som påpekats. Det finns fortfarande anledning att utgå från att man hade gjort det. Det är klart att det är en allvarlig olycka. Skulle vapnen ha varit ombord ska man inte heller överdriva. Den bedömning vi har fått från är att även mycket allvarliga scenarier i samband med en sådan brand icke är speciellt allvarliga från dessa utgångspunkter. Föreställningen finns alltid så fort det är fråga om kärnvapen att de alltid kan detonera. Det kan de praktiskt taget inte göra. Även om konventionella sprängämnen runt om skulle detonera så att själva bomben sprids är det inte säkert att konsekvenserna av det är speciellt allvarliga. Det finns dock anledning att nu följa den utredning som sker på rysk sida. Jag tycker att det är naturligt att vi i det nära samarbete som vi har med , med och med inom ramen för både det nordiska samarbetet och tar upp frågan och nära följer vilka slutsatser de ryska myndigheterna kommer fram till och vilka slutsatser de också är beredda att redovisa offentligt. Om detta leder till något behov av att revidera de avtal vi har tycker jag är en sak som det är för tidigt att ta ställning till. Jag noterar att våra egna myndigheter inte anser att det har skett någonting som gör att man kan säga att har ifrågasatt de skyldigheter man har att informera i sådana här sammanhang, men det säger sig självt att vi måste följa det mycket noga. ska vi vara medvetna om, och där måste jag hålla med , att vi på förmodligen har världens enstaka största koncentration av både kärnvapen och nukleärt material. Det handlar inte bara om kärnvapen i de kvarvarande strategiska styrkorna. Det handlar om kärnvapen man delvis håller på att ta bort. Det handlar dessutom om ett mycket stort antal atomubåtar med reaktorer och reaktorer från gamla isbrytare. Där har både och liksom andra länder varit mycket engagerade för att hjälpa att ta hand om dessa omfattande mängder av nukleärt avfall. finns de strategiska och möjligtvis också taktiska kärnvapnen kvar i de ryska styrkorna på . Det ska vi vara medvetna om när vi noga följer vad som inträffar i vårt eget närområde. Jag vill bara säga det också till att självfallet ska vi fortsätta att följa den här frågan och avvakta den ytterligare information vi kan få från ryska eller andra myndigheter. 5 (S): Statsrådet säger att vi inte ska överdramatisera den här händelsen. Det kanske vi inte ska göra, men vi ska ta människors oro på allvar. Det är den biten som är oerhört viktig, att faktiskt lyssna in den oro som finns. Det är exakt som ministern beskriver: Vi vet allihop vad som finns i . Och vi vet att det krävs insatser för att göra någonting åt det. Vi vet också, som var inne på, att det inte alla gånger är så lätt att komma överens. För att återgå till ministerns svar på min interpellation tycker jag att det är bra att nu säger att det inträffade ger skäl till en översyn av de rådande avtal som finns och att detta bör göras i samarbete med de andra nordiska länderna. Det är jätteviktigt, precis som också tar upp. Det refereras till ett avtal , och jag blir väldigt fundersam, måste jag säga, för jag har ett avtal i min hand som svenska staten har tecknat med och som trädde i kraft . Det finns icke refererat till i ministerns svar. I det avtalet beskriver man hur parterna, och , i samarbete ska utbyta information, erfarenheter, utbildningar etcetera på en mängd olika områden, framför allt när det gäller kärntekniska olyckor eller ett nödläge med radioaktiva ämnen. Det skrivs också i artikel 7 att för tillämpningen av denna överenskommelse kommer parterna, alltså och , att tillsätta en gemensam kommission för samarbete på området, förebyggande av, beredskap för och insatser vid olyckshändelser etcetera. Var är den kommissionen? Var är det avtalet? Känner ministern till att det här avtalet finns, och vad har gjorts för att så att säga initiera detta? Med ett sådant avtal i botten handlar det i allra högsta grad om, som jag uppfattar det, att om det händer olyckor i borde man ha kommit så långt att det finns en informationsskyldighet. Kravet på ministern borde ha varit större att faktiskt ställa krav på att ett sådant här avtal ska gälla och att de har skyldighet att informera oss. Jag vill bara ställa frågan om ministern känner till det här avtalet. Jag tyckte att det var lite vaga formuleringar när det gällde skrivningen om och var lite fundersam inför vilket av avtalen man avsåg. Jag vill helt enkelt fråga ministern igen vad ministern tycker om detta. Framför allt är det självklart att människor är oroade över den utveckling man ser i norr. Det lyfter fram frågan om den svenska beredskapen är tillräckligt god inom det här området. Regeringen ser som en tillväxtregion och det är viktigt men hur ser regeringen och ministern på den här frågan som innebär oerhört stor oro för många medborgare där uppe? 6 HANS (M): Jag håller helt med om att det finns en oro i de norra delarna av . Därför är den slutsats som både utrikesministern och drar bra, nämligen att vi inte ska överdramatisera men inte heller underskatta oron. Det är bra att man fäster uppmärksamhet på olyckan på ubåten i . Olyckan är ett tecken på precis vad utrikesministern säger, nämligen att vi här ser kanske världens största koncentration av kärnvapen och nukleärt material. Vi vet att det finns både i och runt , både i vatten och på land, saker i olika grad av sönderfall. Det gäller både vapen och reaktorer. Detta är en utmaning för och i allra högsta grad för och . Det är viktigt att vi inte heller tror att vi som enskilt land kan hantera detta, utan det måste ske i en gemensam kontext med våra nordiska grannar och har nämnts och i relation till . Det är viktigt att vi är medvetna om detta. Där tycker jag att interpellation är bra. Den fäster uppmärksamhet på ett långt allvarligare problem, nämligen kärnvapenutmaningen i olika former och dimensioner som representerar och att lösningen finns i de nordiska sammanhangen. Jag noterade utrikesministerns svar vad gäller att det här är ett gott tecken på rysk öppenhet. Det är förvisso sant att vi har sett tv-bilder från olycksplatsen, att det finns grader av öppenhet i ett land som också präglas av att rätt många andra ljus släcks. Jag vill dock ändå vidhålla att jag är skeptisk. Jag har möjligtvis en mer klassisk åsiktssyn vad gäller den ryska demokratin och öppenheten än utrikesministern har. 7 Utrikesminister (M): Vi säger alltid att vi ska ta människors oro på allvar. Det ska vi göra. Men vi ska också visa ledarskap mot människor och försöka redovisa de fakta som finns på ett sådant sätt att man kan göra en god bedömning. Den bedömning som har gjorts av , som jag i allt väsentligt delar, är att det finns inget skäl till egentlig oro med anledning av just denna händelse. Det är viktigt att vi från regeringens sida och riksdagsledamöter redovisar detta så att det inte leder till missuppfattningar av olika slag. påpekar att vi har ett omfattande samarbete med när det gäller strålsäkerhet och kärnsäkerhet. Jag kommer just tillbaka från ett stort toppmöte i i , där jag bland annat har redovisat en del av det samarbete som bedriver med dessa länder. Mot bakgrund av det samarbete som vi har bedrivit är den situation vi nu talar om väsentligt mycket bättre än . Man kan säga att det inte säger så mycket, men det säger en del i alla fall. Det säger förvisso inte att det inte finns återstående problem. Dock ska det också sägas att detta handlar om civila anläggningar och civila strukturer. Det är där vi har samarbetat. Olyckan inträffade på en militär anläggning med en militär ubåt som tillhör de ryska strategiska kärnvapenstyrkorna. Där är samarbetsavtalen av något annan karaktär, det vill säga icke befintliga för att vara exakt. Men hade det inträffat någon allvarlig olycka är jag alldeles övertygad om att vi hade fått, inom ramen för existerande samarbetsavtal, en information. Vi har all anledning att fortsätta bevaka frågorna samt utveckla samarbetet med de andra nordiska länderna och med när det gäller olika typer av frågor om kärnsäkerhet. Vid det toppmöte jag deltog i i , där bland annat ryske presidenten och ryske utrikesministern närvarade, diskuterade vi hur vi ska gå vidare med den typen av frågor. Det handlade också om att ta till vara det klyvbara material som frigörs runt om i världen i samband med att antalet kärnvapen nu kraftigt reduceras och i samband med att vi försöker få bort höganrikat uran och plutonium från olika typer av civila anläggningar. Där hade möjlighet att ge ett konkret bidrag till detta. Jag kan försäkra både och att detta är frågor som både regeringen och intresserade parlamentariker kommer att fortsätta att följa. Vi har en betydande kompetens i landet, ett kunnande och ett samarbete med som vi ska försöka utveckla ytterligare. 8 (S): Jag har också fullt förtroende för mätningar. Det råder inget tvivel om den saken. Däremot är det fortfarande oerhört dåligt med den bristande informationen ut till människor. Där har ministern ansvaret att se till att informationen blir bättre. Det är också klokt att avvakta den pågående haveriutredningen. Det är oerhört viktigt att se vad man kommer fram till. Jag är, precis som statsrådet, mer förhoppningsfull än om att vi ska få veta betydligt mer. Men det gäller naturligtvis också att statsrådet ligger på. Man kan inte vara så oengagerad som statsrådet har varit , i den här viktiga frågan. Jag är fundersam över om statsrådet över huvud taget känner till avtalet som trädde i kraft . Vi har länge vetat vad som försiggår där, och man har inte kommit särdeles långt när det gäller att få i gång en samverkan eller en kommission mellan svenska staten och som ska arbeta med dessa frågor. Avtalet innehåller bra artiklar. har gått, och det har inte skett så mycket i frågorna. Jag hoppas att statsrådet tar dem på allvar och tillsätter den kommission som kan jobba med frågorna. 9 Utrikesminister (M): Jag kommer just från ett möte med bland annat president och utrikesminister där vi har diskuterat samarbete i den typen av frågor. Vi noterade också det goda bilaterala samarbete vi har från de nordiska ländernas sida, inte minst och sida, när det gäller kärnsäkerhetsfrågorna och strålsäkerhetsfrågorna i . Det innefattar dock inte de militära anläggningarna. Jag har aldrig haft några illusioner på den punkten, och jag tror inte att vi ska ha några sådana heller. säger att ministern borde ha informerat. Det är jag inte alldeles säker på att jag skulle ha gjort. Då skulle jag ha gjort mig till garant för att den ryska informationen är korrekt. Det är de ryska myndigheterna som ska informera, och vi ska utgå från att vad de säger är korrekt. Jag ska inte vidarebefordra de ryska myndigheternas information. Då gör jag mig till garant för att den är korrekt. Det utgår jag från att den är, men jag vill inte göra mig till garant för den. är den version vi har från de ryska myndigheterna att det inte fanns kärnvapen ombord; sedan finns det medieuppgifter om motsatsen. Jag är icke i stånd att avgöra den frågan, och jag skulle inte göra mig till garant för den ena eller andra varianten av vad som har varit korrekt. Jag kan säga att svenska är mycket tydlig om att även om det hade funnits kärnvapen, och även om branden hade varit värre, hade det inte fått några omfattande konsekvenser. Så mycket kan jag säga, eftersom säger så. Det görs med den auktoritet som den myndigheten har, som kanske möjligtvis i dessa frågor är större än till och med den auktoritet som en utrikesminister har. Överläggningen var härmed avslutad. 9 § Svar på interpellation 2011/12:283 om kvinnors mänskliga rättigheter och vapenexport 10 Utrikesminister (M): Amineh Kakabaveh har frågat mig om jag avser att ta initiativ för att utreda möjligheten av en lagstiftning som uttryckligen förbjuder export av krigsmateriel till länder där det förekommer grova och omfattande brott mot barnets respektive kvinnans rättigheter samt om jag avser att verka för att en sådan lagstiftning blir gällande inom EU. Amineh Kakabaveh har också frågat mig om jag avser att för del och inom EU arbeta för att skambelägga regimer och för att stödja en demokratisk utveckling i och som säkrar mänskliga fri- och rättigheter. Att främja demokrati och mänskliga rättigheter utgör, som bekant, en hörnsten i regeringens utrikespolitik. Detta gäller i förhållande till alla stater, även de i och . I våra relationer med länderna i regionen framför EU och kontinuerligt vikten av att mänskliga rättigheter, inklusive kvinnors åtnjutande av rättigheter, respekteras. I prövningen av tillståndsärenden på krigsmaterielområdet tillämpar , , både de strikta svenska riktlinjerna för krigsmaterielexport samt de riktlinjer som framgår av EU:s gemensamma ståndpunkt om vapenexport. En totalbedömning av alla för ärendet betydelsefulla omständigheter ska göras vid varje prövning av ett tillståndsärende. Enligt de svenska riktlinjerna är respekt för de mänskliga rättigheterna ett centralt villkor.