prot · GZ09132 · 2012-06-18 00:00:00 — Jag sällar mig till den önskan som min moderate kollega framförde tidigare och önskar mina kolleger i utbildningsutskottet och fru talmannen en riktigt trevlig sommar. (Applåder) I detta anförande instämde (KD). 56 (MP) replik: är lite irriterad över att jag säger att regeringen har slarvat och att regeringen har brustit. Därför ska jag upprepa vad jag sade. Det är inte mina ord, utan ställningstagande. hörde tydligen inte när jag läste upp det: De problem som uppkom i samband med genomförandet av lärarlegitimationen visar dock att innehållet i beredningen i viktiga delar har brustit i kvalitet. Centrala frågor har berörts endast sporadiskt och otillräckligt. Så säger , och fortsätter: Regeringen har ett ansvar för att beredningsarbetet resulterar i ett fullgott beslutsunderlag, och utskottet kan konstatera att regeringen i det aktuella fallet har brustit i detta avseende. Det går inte att säga att det är jag som påstår att regeringen har brustit och att regeringen har slarvat. Här är svart på vitt. Här säger konstitutionsutskott att regeringen har slarvat, att regeringen har brustit och att regeringen inte har hållit måttet när det gäller kvaliteten i genomförandet av denna fråga. Det är viktigt att inte bara lyssna på vad oppositionen säger i denna fråga utan också på . 57 i (C) replik: Jag vill framhålla att jag lyssnade väldigt noga på vad anförande, och jag hörde mycket väl när han citerade uttalande. Ordet slarv nämndes inte av . Det är ord. Att man har brustit i kvalitet betyder inte alls att man har slarvat. Man har av någon anledning inte lyckats uppfylla alla kvalitetskriterier, men det behöver inte betyda att man har slarvat. Att det finns brister är det viktigt att vi på olika sätt kommer till rätta med. Det var därför som vi i debatten var noga med att säga att lärarlegitimationen är en ny reform, och att utbildningsutskottet och alliansledamöterna kommer att följa den nära och se om vi behöver göra justeringar. Dagens debatt handlar om att vi av olika anledningar måste senarelägga införandet. Konsekvensen är att vi har en debatt om det och att vi kommer att fatta beslut om det. Att dra egna slutsatser av de ord som används i betänkande kan man ju göra, men man kan inte hävda att det är som säger det. 58 (MP) replik: Jag hävdar att ett av utskott riktar skarp kritik mot regeringen. Det står att centrala frågor har berörts endast sporadiskt och otillräckligt och att regeringen har brustit i kvalitet. Det är att slarva när man brister i kvalitet och när man inte i centrala delar behandlar frågan på ett seriöst sätt. 59 i (C) replik: Jag är helt övertygad om att regeringen gör allt man kan för att genomföra varje reform på bästa tänkbara sätt. Att vi från sida granskar det och ser om det har funnits brister är bra. Det är också bra att man påtalar om det har funnits brister och tar konsekvensen av det. Det betyder inte att regeringen har slarvat. Att man har brustit kan vi erkänna. återkommer ju regeringen, och får möjlighet att fatta beslut om att säkra genomförandet av lärarlegitimationen på ett mycket bra sätt. Det är viktigt för skolor att vi har riktigt bra lärare. Det är viktigt att den här processen får ta lite , att det ges möjlighet till kompetensutveckling för lärare och att kommunerna får möjlighet att se över vilka anställda man har och jobba för att säkra en god tillgång till legitimerade lärare. 60 (KD): Alliansen har tagit de låga resultaten i svensk skola på största allvar och lagt om skolpolitiken genom att införa en lång rad reformer. En viktig pusselbit när det gäller att öka resultaten hos eleverna men också höja lärarnas status är lärarlegitimationen som vi nu debatterar igen. Legitimationen innebär en auktorisering av läraryrket och klargör att lärares arbete är ett myndighetsutövande eftersom endast legitimerade lärare i fortsättningen kommer att få sätta betyg. Legitimationen är en kvalitetsgaranti. Legitimationen kan återkallas från lärare som inte sköter sitt uppdrag. Grov oskicklighet i yrkesutövningen eller grova brott ska leda till indragen legitimation. Det innebär en trygghet för alla som jobbar i skolan. I bästa fall är också lärarlegitimationen ett första steg i en bättre löneutveckling för lärarkåren. Att kvalitetssäkra läraryrket genom lärarlegitimationen är ett mycket viktigt steg i rätt riktning. Detta tror jag att vi är överens om i denna kammare. I väntan på beslut fick i uppdrag att förbereda och organisera arbetet med att legitimera lärare och förskollärare. bedömde då att hela legitimationssystemet skulle komma att vara i funktion , och budskapet var att tilldelade resurser räckte. inkom med ytterligare en skrivelse där verket gjort en ny bedömning där man klargjorde att mer tid skulle krävas för att behandla alla inkomna ansökningar. Skälen var många. Bland annat upptäcktes att en mycket större andel ansökningar än vad som hade förutsetts lämnades in i pappersform och måste skannas in för att kunna läggas in i det digitala registret. Uppemot hälften av ansökningarna var ofullständiga och måste kompletteras. I tjänstgöringsintygen fanns det ofta oklarheter som måste utredas. fick i många fall kontakta universitet och högskolor för att kunna avgöra vilket undervisningsämne en kurs kunde kopplas till. När det är oklart vilken typ av behörighet kurserna ger, blir det svårt för verket att avgöra vilken typ av behörighet läraren i praktiken har. Myndigheten angav också att man hade haft stora problem med utvecklingen av det digitala stöd som behövs för att kunna sköta ärendehanteringen effektivt. Utskottet har fått och får löpande information om arbetets gång direkt från och från . informerade utskottet om aktuella frågor, bland annat lärarlegitimationen, och om arbetet med att utfärda lärarlegitimation. informerade och svarade på frågor om lärarlegitimationsreformen i utskottet . Vi får också annan information genom sedvanlig omvärldsbevakning. Regeringen har i propositionen Legitimation för lärare och förskollärare redogjort för reformens ekonomiska konsekvenser. Regeringen redovisar beräkningar för de ökade kostnader som ett legitimationssystem leder till för huvudmännen, till exempel personalkostnader och kostnader för introduktionsperioden och för de kostnader som skolmyndigheterna skulle få. De har kompenserats. Regeringen ska i samarbete med bland annat , Skolinspektionen och Kommuner och Landsting följa och analysera utvecklingen av legitimationssystemet och de ekonomiska konsekvenserna av reformen. Detta har tydligt redovisats i finansieringsplanen. Det handlar alltså inte om bristen på resurser. Det handlar om att komplexiteten i hanteringen av uppdraget är större än beräknat. Uppdragen kommer att slutföras, emellertid kommer det ta än vad som först var beräknat. Det är viktigare att göra rätt än att göra fort. 61 (S): Debatten handlar om en ganska okomplicerad fråga, nämligen senareläggning av en del av lärarlegitimationsreformen. tillsatte regeringen en utredning om lärarauktorisation. Efter samtal, inte minst med lärarfacken, kom den dåvarande regeringen fram till att det kunde vara en väg att förbättra kvaliteten i den svenska skolan att strama upp reglerna för hur man anställde och vilka som fick arbeta i den svenska skolan. Resultatet blev sedermera att den nya borgerliga regeringen hösten och körde vidare med lärarauktorisationsfrågan och lade fram tilläggsdirektiv för att ta fram det som vi debatterar. För oss socialdemokrater är detta en viktig reform. Det är en viktig reform därför att vi tror att lärarna är skolans viktigaste resurs när det handlar om mötet med eleverna och att se till att alla elever i vårt land, som demokratiska medborgare, får en möjlighet att tillgodogöra sig de kunskaper och färdigheter som det moderna livet kräver på arbetsmarknaden. Tyvärr är vi inte där än långt därifrån. Vi är längre därifrån än vad vi kanske har varit i modern tid. har ca 100 000 ungdomar, tjejer och killar, lämnat den svenska . De har gjort det med lust och stort framtidshopp, men för en del av dem med stora hinder på vägen. Det absolut största hindret handlar just om bristen på adekvat utbildning. Vi vet att det är oerhört svårt för en ung tjej eller kille som lämnar gymnasieskolan att få ett jobb om man inte har en fullgången gymnasieutbildning. Vi vet att vägen dit är att man är behörig till de nationella programmen på gymnasiet efter . Tyvärr var det över 12 000 av de 100 000 som lämnade som saknade behörighet för att söka till de nationella programmen i gymnasieskolan. För dem väntar ofta ett tuffare liv än för dem som har möjlighet att söka till gymnasiets nationella program och fullfölja det. står därför inför stora utmaningar, och den största är kanske att vända utvecklingen i den svenska grund- och gymnasieskolan. Vad är vägen framåt för vårt land? För oss socialdemokrater är den frågan mycket enkel att besvara. Vägen framåt för oss handlar om just kunskap och kompetens. I den globala konkurrens som vi är en del av, och som vi ser kommer att bli ännu hårdare, är det viktigt att vi är duktigare och att vi har varor och tjänster som kräver mycket av kunskap och kompetens så att vi också kan ta bra betalt för dem. Och genom att kunna ta bra betalt för dem kan vi också betala rimliga löner och ge bra villkor. Då är just den svenska oerhört central. För att kunna vända den negativa spiral som svensk skola befinner sig i är det oerhört viktigt att vi kan utveckla just läraryrket, som en del av de föregående talarna har sagt. Om detta råder det hyfsad politisk enighet. Jag betvivlar inte alls det engagemang som finns hos flertalet av partier när det handlar om att just försöka vända denna utveckling och utveckla läraryrket. Då handlar det om allt från investeringar i lärares fortbildningsmöjligheter, kompetensutveckling och karriärmöjligheter, som flera talare har varit inne på tidigare. Men det handlar naturligtvis också om vilka som får vara lärare och undervisa i den svenska skolan så att undervisningen håller en sådan kvalitet att inte en enda elev behöver lämna skolan utan tillräckliga kunskaper. I detta avseende är lärarlegitimationsreformen oerhört central. Därför är det naturligtvis beklagligt hur det har utvecklats . Vi har sett fram emot att den till vissa delar skulle börja gälla från . blir det inte så. Regeringen meddelade att man skulle skjuta upp reformen . Vi var mycket snabba med att framföra att vi står bakom reformen och fortsatt kommer att kräva att denna reform ska införas. Men för att kunna ställa oss bakom regeringens proposition krävde vi också att man skulle komma tillbaka med ett konkret datum till vilket man skulle skjuta upp detta. Jag tror att det hade varit förödande att skjuta upp detta . Det hade ställt hela den svenska grund- och gymnasieskolan, och även förskolan för den delen, i limbo, någonting som vi verkligen inte behöver i detta läge. har regeringen kommit tillbaka med ett datum . Jag tycker att det är bra att det får ta lite . Jag hade gärna sett att det hade börjat gälla. Men med tanke på hur frågan har utvecklats och att det knappast hade funnits några som helst rimliga möjligheter att göra klart det är det, som någon tidigare talare sade, bättre att detta sker ordentligt, väl genomarbetat och väl förankrat än att man återigen försöker hasta igenom en reform av denna dignitet. Vad svensk skola i detta läge behöver är långsiktiga förutsättningar. Man behöver veta att när regering och riksdag ställer upp ett antal saker som handlar om betygssystem och kursplaner, alltså alla verktyg som är statens styrmedel, är det de som gäller. Vi har sett ett antal exempel där regeringen och framför allt utbildningsministern har varit mycket rask med att skjuta från höften. Utbildningsministern är en mycket engagerad skolperson. Han har mycket länge varit engagerad i skol- och utbildningsfrågor. Jag betvivlar inte hans engagemang för en bättre skola. Däremot har jag alltmer börjat tvivla på hans förmåga att i sak implementera detta. Lärarlegitimationsreformen är ett exempel. Det finns andra exempel på detta. När det gäller det betygssystem som har börjat gälla har vi sett att det i ett antal ämnen inte finns tillräckliga underlag och bedömningsstöd trots att denna riksdag har beslutat om och beställt detta från regeringen. Vi ser en lärlingsutbildningsreform som skulle förhindra avhopp men som i stället har lett till ännu fler avhopp. av dem som påbörjade utbildningen har inte fullföljt den. Vi ser en yrkesutbildningsreform i gymnasieskolan som skulle göra dessa utbildningar mer attraktiva de skulle ha högre kvalitet och attrahera fler men som i stället har lett till att det är färre och färre som söker till dem. Jag misstror inte syftet. Jag tror, som sagt, att denna regering och utbildningsministern är engagerad i utbildningsfrågor. Däremot verkar man vara mycket rask med att skjuta från höften. Men implementeringen går inte lika bra. Det är mot denna bakgrund som vi har fått ett stöd från en majoritet i utbildningsutskott för att i detta betänkande kräva att regeringen ska återkomma med en finansieringsplan och med en rapport om hur implementeringen av lärarlegitimationsreformen går. Vi gör det därför att vi värnar om den. Vi gör det därför att vi är måna om att detta inte ska ske igen. Vi gör det därför att den del av denna reform som skulle ha sjösatts verkligen får börja gälla . Jag tror tyvärr att det vore förödande för denna lärarlegitimationsreform om vi inte kan hålla tidsplanen och om det som regeringen nu föreslår inte visar sig hålla. Slutligen: Jag har hört flera företrädare för regeringspartierna återkomma till . En del av det som har hänt kanske har varit svårt att förutse. Men att man försöker skylla dessa brister på köper jag inte. Jag tror att , utifrån de förutsättningar som de har fått av regering och riksdag, har försökt göra sitt bästa för att se till att denna reform kan sjösättas. Men förutsättningarna har uppenbarligen inte varit sådana att det har varit möjligt. Detta ansvar kan inte läggas på . Det ligger på regeringen och och inte på någon annan. har att sätta upp de långsiktiga reglerna. Regeringen har att se till att de implementeras. Detta kan inte skyllas på en underställd myndighet. Det som tyvärr har utvecklats på ett felaktigt sätt bär denna regering ansvaret för. Ta detta ansvar och skyll inte på ! Sedan får vi tillsammans göra vårt bästa och se till att detta inte sker igen. Det är mot denna bakgrund som jag yrkar bifall till förslaget i utbildningsutskottets betänkande och avslag på reservationerna. 62 (FP) replik: Det var ett långt inlägg som berörde nästan allt annat än sakfrågan, nämligen att vi skjuter fram beslutet om lärarlegitimationen . Det är egentligen en teknisk fråga. har hemställt hos regeringen om mer pengar. Det har man fått. Man har kommit till regeringen och sagt att man har bekymmer. Då har regeringen lyssnat. De gånger som har uppmärksammat regeringen har regeringen inte slagit dövörat till. I den meningen har man hållit på regeringsbeslut kontra uppdrag till de statliga myndigheterna. Därmed är det korrekt skött i den delen. vill gärna slå ett slag för sitt tilläggsdirektiv . Men vi som har följt skolpolitiken vet att det var en eftergift efter förslag från dåvarande men också från lärarfacken som drivit frågan om lärarauktorisation. Om jag inte minns helt fel skulle utredaren överväga om vi skulle ha lärarauktorisation. Baylan som då var ansvarigt statsråd hade en kommentar om att själva konstruktionen på lärarlegitimationsförslaget, det innehållet, skulle avgöras av parterna Kommuner och Landsting, arbetsgivarnas parter och staten. Det var otydligt och inte konkret. Jag tycker att det förslag som alliansregeringen lagt fram om en statlig lärarlegitimation och om att statens ska ta fram en definition och även hantera och besluta vilka som ska få lärarlegitimation är mer rättssäkert och kvalitetssäkrat. Kommuner och Landsting, inte minst de socialdemokratiska kommunpolitikerna, har aktivt motarbetat det här förslaget och gör så än . 63 (S) replik: Först en saklig upplysning: Det jag talade om var inte tilläggsdirektivet utan själva utredningen. Tilläggsdirektivet kom när den nya, borgerliga, regeringen skrev ett tilläggsdirektiv rätt ska vara rätt. Jag måste få ställa en fråga till : Är du nöjd med hur detta har utvecklats? Är nöjt när det gäller denna reform som vi både tillskrivit en sådan vikt för att höja kvaliteten på undervisningen och för att se till att få en bättre tingens ordning i svensk skola? Ingen av oss kan väl vara nöjd med situationen , med att av elever lämnar utan att kunna välja ett nationellt program, med allt vad det sedan innebär i form av försämrade möjligheter på arbetsmarknaden och i livet över huvud taget. Är du nöjd med hur den här reformen sjösatts? Och om du är nöjd, varför är du då det? Jag är väldigt mycket för reformen, för jag tror på den men inte som ett slags alexanderhugg utan som en viktig komponent för att höja kvaliteten på undervisningen en komponent av många förstås, men en viktig sådan. Är du alltså nöjd? Det är det första. Det andra är att jag, fru talman, märker att men också många andra regeringsföreträdare i frågor där man är trängd, där man är pressad, därför att utvecklingen inte alls går så som vi alla hoppas vi ser att de reformer som sjösatts inte alls faller så väl ut som vi alla skulle kunna hoppas försöker önska sig tillbaka till den tid då man var i opposition. Man börjar leta efter brister för sju åtta . Jag kan vara ödmjuk och säga att vi nog inte gjort allt som är perfekt i denna världen. Men vi försöker alltid lära både av det vi gjort bra och av det som varit mindre bra. , varför tar ni inte debatt om det som händer ? Varför blickar ni tillbaka? 64 (FP) replik: Den här regeringen hastar inte fram skolreformer. har vi fått kritik för att inte ha infört gymnasiereformen så som det var tänkt. Vi sköt ju på den . Det gjorde vi i en dialog med kommunerna och med skolorna och rektorerna som ville ha mer tid för implementeringen. Skoldebatter är kul. får vi kritik för att vi inte gör någonting. får vi kritik för att vi skjuter på genomförandet. Men i sak, när det gäller lärarlegitimationsförslagets fulla genomslagskraft är det inga förändringar. gäller att man ska ha lärarlegitimation, lärarexamen och ämnesbehörighet, för rätt skolnivå, för att kunna verka tills vidare. Det är det tekniska, övergångsperioden fram , som vi egentligen skjuter på. Nej, naturligtvis är vi inte nöjda. Hur kan man vara nöjd om man inser att myndigheten själv konstaterar att de inte haft rätt databas, att det varit en ökad tillströmning att nästan dubbelt så många i lärarkåren sökt att man skickar in papperskopior i stället för att skicka e-post och att och alla möjliga andra myndigheter måste anlitas som stöd och hjälp för ? Den bedömning man gjorde höll inte . Det är där man har justerat, från drygt 60 miljoner till 128 miljoner och från ett införande till att det skjuts framåt. Jag tycker att vi har varit ödmjuka. Vi har lyssnat och försökt ge , som ändå är den myndighet som ska genomföra det här, bra förutsättningar. Glöm inte i denna debatt att ingen från de rödgröna partierna går in i frågan om arbetsgivarnas, kommunernas, ansvar som viktiga beståndsdelar i denna reform! Fortbildning och kartläggning allt detta skulle påskynda reformen ännu mer, men man tar inte sitt ansvar där. 65 (S) replik: Det är bra att kan vara tillräckligt ödmjuk för att erkänna att inte heller han är nöjd. Det har inte riktigt låtit så. Dock är det så att återkommer till det som flera andra borgerliga i denna talarstol försökt göra antydningar om, nämligen till myndigheten. Trots allt är det regeringens myndighet vi talar om. Och trots allt är det riksdag och regering som fastställer förutsättningarna. Myndigheterna jobbar efter de direktiv som de får av regeringen. Jag måste säga att jag blir smått förbannad när jag hör er göra antydningar och försöka skjuta över ert ansvar på en myndighet som är satt att egentligen genomföra det som regering och riksdag beslutat. Ta i stället ansvar för det ni gör och erkänn att det blev ett debacle och säg: har vi en ny situation. Vi försöker sjösätta detta, att gälla från . För att försäkra oss om att det i de delar som vi nu diskuterar verkligen börjar gälla då vore det mycket bättre att rösta för det som föreslås i det betänkande som vi debatterar och där egentligen bara två saker krävs. För det första gäller det en ordentlig återrapportering till utbildningsutskott så att vi vet hur arbetet fortgår. Jag menar då inte bara, som någon sade, en omvärldsbevakning utan att vi får en ordentlig genomgång. Det kan väl inte vara så oerhört svårt. För det andra gäller det att vi får en finansieringsplan som är sådan att det ekonomiskt håller och att och andra helt och fullt har förutsättningar att genomföra arbetet. Det vore fullständigt förödande det kan du väl ändå hålla med om, om vi eller återigen står här och diskuterar och det kommer fram att ytterligare komplikationer tillstött, att vi har hamnat i läget att reformen igen måste skjutas upp. Då tror jag att vi tappar både förankringen och legitimiteten. Du ler, , men det här är allvarligt. Skulle det ske levererar den här reformen tyvärr inte, tror jag, allt det goda som vi båda önskar att den levererar. (TREDJE VICE TALMANNEN: Jag vill vädja om ett vårdat språk.) 66 (M) replik: Det var ett långt skolpolitiskt anförande från före detta skolministern. Jag tycker att vi kan peka på och vara stolta över att vi i den svenska kan ha en timmes debatt om att senarelägga en viktig reform . ser vi ju grekiska tragedier utspelas inför våra ögon. Det säger naturligtvis också en del om tillståndet i vårt land när vi, som jag sade i mitt inledningsanförande, försöker koka soppa på en spik. Man kan klandra reformer och reformers genomförande. Framför allt är det väldigt lätt att göra det i efterhand, med facit i hand. Av det här får vi naturligtvis dra lärdom. när vi vet hur det blivit att vi måste senarelägga genomförandet skulle vi kanske önska en annan utveckling. Jag har en väldigt svår fråga till dig, , och jag ber dig att svara så ärligt och öppet du någonsin kan. Faktum är att ingen av alla remissinstanser som levererat svar varnade för genomförandeplan eller finansieringsplan. Ingen höjde ett finger. Tror du, , att du om du hade varit skolminister skulle ha reagerat på ett annat sätt? Frågan är om du redan från början skulle ha insett att det här kommer att ta betydligt än det nu tagit. 67 (S) replik: ber mig att göra en hypotetisk spekulation. Tyvärr är det så att jag inte är utbildningsminister. Dessutom är det så, precis som med flera sagt, att den utredning för auktorisation som jag var med och tillsatte förändrats av den nuvarande regeringen. Den reform man sjösatte har man helt och fullt själv tagit fram. Vi har haft synpunkter på detta; vi hade gärna sett att det hade varit bredare grupper. Vi har också framfört dessa synpunkter, men eftersom vi i grund och botten ändå tycker att själva reformen i sig riktningen är så pass bra är vi väldigt måna om att detta ändå får sjösättas innan vi lägger fram förslag till ytterligare förändringar. Hade man kunnat förutsätta detta? ja och ibland nej. Det är svårt för mig att i efterhand göra en sådan bedömning, för då är man alltid lite efterklok. Jag nöjer mig därför med att läsa upp den ordentliga granskning som gjorde och som i sitt anförande framhöll inte innehåller någon kritik. Den avslutas med följande som svar på din fråga: Brister i beredningsarbetet har sammantaget bidragit till att reformen inte har kunnat genomföras inom den tidsram som ursprungligen beslutades. Regeringen har ett ansvar för att beredningsarbetet resulterar i ett fullgott beslutsunderlag. Utskottet konstaterar att regeringen i det aktuella fallet har brustit i detta avseende. Det är vad skriver i sin slutkläm i det du menade inte innehöll någon kritik.