prot · H00941 · 2012-12-11 00:00:00 — Jag tror att vi ur näringsutskottsperspektiv faktiskt i ganska mycket har gemensamma uppfattningar, inte minst när det handlar om synen på hur innovationer springer ur företagen, precis som du sade i ditt anförande. Just därför är det väldigt tråkigt att vi i det här sammanhanget, med den nya forsknings- och innovationspropositionen, inte har lyckats föra de av olika utskott som ansvarar för de här frågorna närmare varandra. Jag hade hellre sett en annan ordning, precis som jag sade i mitt anförande. Jag tänkte återkomma och ställa någon fråga kring den innovationsstrategi som regeringen har antagit. Jag har läst den, och jag har sett hur man har kommenterat den från väldigt många olika håll. Det är en väldigt välskriven vision, som innehåller väldigt få konkreta och ännu färre uppföljningsbara mål. Jag undrar om det kanske inte i själva verket är därför som näringsministern inte har velat föra den till kammaren för behandling, debatt och beslut. Jag skulle vilja fråga om han tycker att det hade varit en styrka för det svenska innovationsklimatet om vi i riksdag parlamentariskt hade kunnat få behandla en innovationsstrategi som kanske ska ta sikte framåt, eller om han är nöjd med att det är en tjänstemannagrupp på som ansvarar för att hålla ihop arbetet . 52 HANS (M) replik: Tack för att vi fick möjlighet att prata vidare om innovationsstrategin. Det här är ett arbete som påbörjades för närmare , ett arbete som regeringen har drivit som väl är ett alldeles utomordentligt exempel på hur samverkan kan fungera som allra bäst. Här har politiken tagit initiativ till en övergripande strategi som är långsiktig fram till åtminstone 2020. Man har bjudit in akademiska representanter. Man har bjudit in organisationer från näringsliv och från den akademiska världen. Man har också bjudit in företag. Här har vi Triple Helix: politiken, akademin och näringslivet. Det här gedigna arbetet pågick , och det har varit många goda avstämningar däremellan. När jag träffar många av dem som har varit med under den här processen får jag en bild av att det här var ett väldigt lyckat arbete. Det är en strategi som till skillnad från konkreta handlingsplaner innehåller visioner. Att sätta upp konkreta mål som är alltför långt fram i tiden är inte riktigt en strategis mening. Strategin ska ligga till grund och vara ett redskap för hur vi ska föra näringspolitik som genererar framtidens innovationer, som ska vara ett redskap för hur forsknings- och innovationspolitiken även inom utbildningsområdet ska kunna drivas framåt. Målsättningen är att öka kommersialiseringsgraden. Då är det alldeles utmärkt att regeringen har tagit fram detta. Liksom många andra strategier som nuvarande alliansregering och även tidigare regeringar har tagit fram har den inte kommit till bord, men det gläder mig att gärna skulle vilja instämma i den. 53 (S) replik: Jag har inte sagt att jag skulle vilja instämma i den. Jag har sagt att det står väldigt många bra saker i den. Jag hade faktiskt också önskat att vi hade fått den till för behandling, därför att jag tror att det hade varit en styrka för det svenska långsiktiga innovationsklimatet att söka en så bred uppgörelse som möjligt om en strategi för innovationer i vårt land som ska sträcka sig framöver. Jag kan inte tolka anförande på annat sätt än att är nöjd med den ordning som gäller, nämligen att det är en tjänstemannagrupp på som ansvarar för att implementera och följa upp det som står i innovationsstrategin som är mera av en vision än en strategi. Låt mig återvända till frågan om vision eller strategi. Jag tror att väl känner till hur flera andra länder, inte minst de som vi konkurrerar allra mest med i , har hanterat motsvarande arbete med att försöka sätta en dagordning för hur man ska förfina arbetet utifrån de förutsättningar som finns, till exempel i och . Där har man gjort precis det vi gärna hade sett, nämligen skapat en ökad långsiktighet, gjort breda blocköverskridande överenskommelser och satt upp mer fokuserade mål och konkreta handlingsplaner än den förhållandevis okonkreta vision som regeringen har antagit. Delar inte min uppfattning att det hade varit en styrka för långsiktigheten i det svenska innovationsklimatet om vi hade fått en sådan ordning i som man har valt i andra länder? Jag menar att eftersom vi inte har gjort som på andra håll riskerar vi att halka efter än mer. 54 HANS (M) replik: Det finns inte en lösning som fungerar bäst överallt. Det finns många lösningar som fungerar på ett riktigt sätt i rätt sammanhang. Det finns många goda lösningar som vi kan plocka från andra delar av världen. Vad man har valt i och i är en lösning. Vad man har valt i de kreativa och expansiva regionerna , och är en annan. Det som slår mig när jag hör argumentera för en starkare politisk förankring av en innovationsstrategi, att vår syn på hur innovationer och politiken skulle spela en roll, utgör en övertro på att politiken sätter och styr agendan för det som faktiskt ska åstadkommas ute i det fria samhället. Akademierna ska tänka fritt. Fri forskning är något som vi alla värnar om, och näringslivet ska ha de bästa förutsättningarna att utifrån sina egna idéer och egen kraft också kunna verka under konkurrenskraftiga villkor. Därför anser vi att det är viktigt att skapa generellt goda förutsättningar för företagande, för investeringar, för etableringar och för nyskapande idéer i , inte att det är politiken som ska komma in med ett ovanifrånperspektiv. Det är bra att har antagit en innovationsstrategi, att den togs fram . Vi ska också vara klara över att en forskningsproposition som läggs fram med längre intervaller än nuvarande skulle ge ett demokratiskt underskott. Om propositionen läggs fram kommer ett antal riksdagar att inte fatta beslut. Jag tycker att det är en bra ordning med forsknings- och innovationsproposition , och strategin ska vara regeringens rörliga redskap. 55 (M): Jag tänkte säga några korta ord om företag med statligt ägande och nämna de tre bolag där regeringen här föreslås få ett bemyndigande att minska det statliga ägandet. Staten är, som bekant, en av största företagsägare med 58 bolag, varav 43 helägda och 15 där staten är delägare. Tre av bolagen är börsnoterade. Den statliga företagsportföljen värderades 2011 till . De helägda bolagen hade nästan 100 000 anställda. Ägandet medför ett stort och viktigt ansvar. Det är regeringen som förvaltar företagen på uppdrag, men företagen ägs gemensamt av hela svenska folket. Det är därför viktigt att staten är en aktiv och professionell ägare. Förvaltningen av den statliga bolagsportföljen kommer vi att debattera i ett separat betänkande . Jag tänker inte här gå på djupet i just den delen. Jag kan konstatera att en del i att vara ansvarsfull värdeskapande och aktiv ägare är att löpande gå igenom bolagens inriktningar, samhällsuppdrag, mål och riktlinjer. En annan och lika viktig del är att löpande utvärdera bolagens roll och deras funktion i förhållandet till det statliga ägandet och också pröva skälen till fortsatt statligt ägande i varje enskilt fall. Vår syn på det statliga ägandet är pragmatisk, och vi tycker att det är rimligt att pröva den i varje enskilt fall. Det går inte att säga att det alltid är bra att staten äger företag, och det går inte heller att säga att det alltid är dåligt. Frågan om ägandet måste prövas löpande. Prövningen görs dels utifrån en grundläggande uppfattning om vikten av staten som en neutral aktör på marknaden, dels utifrån synen på varje enskilt bolag kopplat till eventuella särskilda samhällsuppdrag. För oss är det självklart att en av statens viktigaste uppgifter är att ange ramar och spelregler för näringslivet, att se till att det finns fungerande lagstiftning, ett rättsväsen och att marknaden fungerar. Det är inte rimligt att staten både sätter spelregler och dömer av hur marknaden fungerar som staten är en aktör på marknaden. Om ett bolag verkar på kommersiella marknader med fungerande konkurrens och inte har ett särskilt beslutat samhällsuppdrag menar vi att det är rimligt att tänka sig att företaget bör säljas. Försäljningen bör dock ske när det bedöms vara gynnsamt för skattebetalarna. I det här betänkandet föreslår utskottet att bemyndigar regeringen att helt eller delvis avyttra statens aktier i tre bolag, nämligen Aktiebolaget , och . Skälen är huvudsakligen de allmänna och principiella motiv som jag nämnde . Inget av de tre aktuella bolagen har något särskilt samhällsuppdrag, och samtliga tre verkar på marknader där det finns fungerande konkurrens och där det finns andra aktörer. Regeringen gör löpande analyser av de statliga bolagen och prövar skälen för statligt ägande. En sådan genomgång har gjorts i de nu aktuella fallen. Några skäl för staten att kvarstå som ägare har då inte framkommit. Det är inte möjligt och det är inte heller lämpligt att här och ange exakt i vilken ordning eller exakt när och hur de tre bolagen ska säljas. Det bör prövas i varje enskilt fall utifrån det enskilda bolagets förutsättningar och utifrån den situation som finns på den marknad där bolaget verkar. På så sätt kan en försäljning genomföras så affärsmässigt bra som möjligt och på ett sätt som värnar skattebetalarnas intressen. Det föreslås göra är därför att ge regeringen ett bemyndigande att sälja hela eller delar av de aktuella bolagen när tillfället är det rätta. Med detta yrkar jag bifall till förslaget i utskottets betänkande. 56 BORIANA (M): Mina allianskolleger har berättat om många av regeringens satsningar för att främja entreprenörskap och företagande. Jag ska inte upprepa dem trots att de tål att upprepas. Förutom de generella insatserna för företagande har regeringen även gjort omfattande satsningar för att stärka kvinnors företagande. Det är viktigt för att fler kvinnor vågar ta steget att bli företagare. har det premierats att vara anställd, och företagande har setts som något suspekt. Tack och lov finns inte denna inställning längre. Tillväxtpotentialen för det kvinnliga företagandet i vårt land fortsätter att vara stor. Trots detta är företagandet generellt lågt i . som drivs av kvinnor är strax . Denna andel måste bli högre. När fler företag drivs av kvinnor ökar dynamiken och förnyelsen i näringslivet. Fler kvinnor som är företagare betyder ökad konkurrenskraft för , ökade skatteintäkter och hållbar ekonomisk tillväxt. Att vara företagare öppnar nya karriärvägar och skapar möjligheter för kvinnor att använda sin kapacitet, kompetens och kreativitet på nya sätt. Det innebär också att kvinnan förfogar friare över sina arbetstider och sin arbetsplats samt att hon kan tjäna pengar, investera dem och se hur företaget utvecklas. Enligt skulle det innebära 75 000 nya företag med 278 000 nya jobb om kvinnors företagande fortsätter att öka tills företagandet blir lika vanligt som bland män. När alliansregeringen införde valfrihet inom välfärden tog många kvinnor chansen och blev företagare. har av i välfärdsbranscherna en kvinnlig vd eller ägare. Det är inte konstigt; av alla som arbetar inom skola, vård och omsorg är kvinnor, och det är fantastiskt att de väljer att satsa på dessa branscher som de har så stora kunskaper om. gjorde jag ett tiotal besök inom sjukvård och äldreomsorg som drivs i privat regi i min valkrets . De flesta av den personal som jag träffade hade erfarenheter av både privat och offentlig verksamhet. De uttryckte att de hade mycket mer inflytande över sin arbetssituation , att det var kortare beslutsvägar och att de trivdes bättre. Dessutom hade man större möjlighet att vidareutbilda sig och göra karriär inom det privata. Det egna initiativet togs till vara på ett bättre sätt. Kvinnorna som jag träffade var oroliga för vad debatten om förbud för vinster inom välfärden skulle utmynna i. De upplevde att kvinnliga entreprenörer var ifrågasatta och granskade på ett annat sätt när de som offentligt anställda valde att starta eget. Det har talats mycket om att begränsa och till och med förbjuda vinster inom välfärdssektorn. Menar man då att dessa kvinnor som har tagit lån med sina hem som säkerhet ska driva en verksamhet som inte går runt? Vinst i verksamheten möjliggör vidareutbildning, utveckling och nya investeringar i företaget. Att begränsa självständigheten och vinstmöjligheten hos företagare inom välfärdssektorn blir därmed ett direkt angrepp mot kraften i kvinnors företagande. Det är självklart att vi ska ställa höga krav på de tjänster som finansieras med våra skattepengar oavsett om det handlar om skola, sjukvård eller äldreomsorg och oavsett om utföraren är offentlig eller privat. Det är viktigt att medborgarna har flera alternativ att välja bland, och också alternativet att välja bort en verksamhet som ger dålig service. Men utan möjligheter till vinst kommer företagen att försvinna, och med dem försvinner möjligheten till valfrihet för medborgarna. Alliansregeringen för en konsekvent politik som främjar företagande såväl bland kvinnor som bland män. Med fler och växande företag kommer många människor som står utan inkomst att få en möjlighet till egen försörjning. Fler kommer att få ta del av de personliga vinsterna med att starta företag, såsom personlig tillfredsställelse, möjlighet att tillämpa egna idéer och en ökad självständighet. Framför allt kommer fler och växande företag att bidra till att skapa fler arbetstillfällen och öka tillväxten på lokal, regional och nationell nivå. Det ska även i fortsättningen vara lönsamt och stimulerande att vara företagare i Alliansens . Vi vill fortsätta att arbeta för att stärka kvinnors företagande i vårt land genom att ytterligare förbättra och förenkla möjligheten att starta, driva och utveckla verksamhet. Jag yrkar bifall till förslaget i betänkandet. I detta anförande instämde , och (alla M). 57 (S) replik: Kvinnors företagande och vikten av att fler kvinnor startar och driver företag så långt tror jag att vi kan vara helt överens. Jag skulle möjligtvis vilja lägga till att den processen inte startade . Däremot har det nog varit en ganska tydlig process, inte minst kopplat till forskning om kvinnors företagande, . Och det har gjorts satsningar just för att vi ska gå mot ökad jämställdhet vad gäller kvinnors företagande. Däremot finns det någonting som skrämmer mig lite grann när jag lyssnar på Boriana . Det är sättet att beskriva kvinnors företagande precis som att kvinnor bara skulle driva företag inom välfärdssektorn, vård, skola och omsorg. Det är inte sant. Det är en myt, vågar jag påstå. Jag kan också hänvisa till forskare som mycket tydligt har tagit fram och kan påvisa detta. För att bara ta några exempel finns det kvinnor som driver försäkringsbolag, kvinnor som driver båtföretag, kvinnor som driver asfaltföretag bara för att visa på mångfalden. Kvinnor startar och driver företag eller tar över företag inom minst lika många branscher som männen. Det är oerhört viktigt att ha det med sig och inte tro att kvinnor bara driver företag inom välfärdssektorn. Det finns däremot något som är ett stort problem för kvinnor, som kvinnor lyfter fram. Senast träffade jag en ung kvinna som driver minst tre företag, och hon sade: För mig är det största problemet trygghetssystemen, framför allt att vi inte har någon föräldraförsäkring för företagare. 58 BORIANA (M) replik: Jag kan instämma med i att kvinnor driver företag inom många sektorer och inom alla branscher. Poängen med mitt anförande var att kvinnor ifrågasätts när de driver företag inom välfärdssektorn och att de vinster som de förtjänar där ifrågasätts. Inte minst Socialdemokraterna har varit emot privata alternativ i vården och omsorgen och för en begränsning av vinsterna. Men välfärdstjänster kan inte bedrivas bara av välvilja utan vinstintresse. Det är ingen som vill att livsmedelshandlaren som säljer den livsnödvändiga maten ska göra det utan vinst. Vi ska vara stolta över de kvinnor och män, för den delen som startar eget, blir framgångsrika och tjänar pengar på välfärdstjänster, något som var ett monopolområde för staten, och kommunerna. Professionellt arbetssätt, god organisation och hushållning med resurser gör vinster i välfärdsföretagen möjliga. Man kan driva en verksamhet till lägre kostnader än den offentliga och erbjuda bättre kvalitet. 59 (S) replik: i debatten uttryckte att vi från oppositionen och medierna svartmålade angående alla varsel. Jag skulle nog vilja säga att det Boriana gör här i kammaren är att svartmåla kvinnors företagande och koppla ihop det med vinster i välfärden. Om Boriana åsyftar att vi socialdemokrater tycker att inflytande över hur våra skattemedel används i privata företag bör vara en rättighet kommer väl domstolen , det vill säga väljarna, att ge sitt svar. Men man ska inte ålägga Socialdemokraterna att tycka att vinster i företag är ett problem. Självklart tror vi på företagande, och företagen ska få göra vinster. Men det är skillnad på att ha insyn i hur man använder våra skattemedel. Framför allt ska man se till att pengarna stannar i vårt land. För att återgå till kvinnors företagande, myter och stora hinder: Av redovisningen i regeringens budget över till exempel tillgången på kapital ser vi att det är ett problem för kvinnor, kvinnorna får inte lika behandling. Av de lånemedel som tillhandahåller är det som tillfaller kvinnor. Det tycker jag är ganska allvarligt och undrar om Alliansen och är beredda att kämpa för och se till att vi får en bättre ordning där och ett bättre bemötande av kvinnor avseende kapitalförsörjning i deras företag. 60 BORIANA (M) replik: Jag sade tydligt att det handlar om valfrihet för medborgarna när det gäller fler företag och vinster inom välfärdssektorn. Jag är glad att har uppmärksammat frågan om kvinnligt företagande och kvinnors villkor. Alla de generella satsningar som görs på företagande och som mina allianskolleger nämnde, som kapitalförsörjning, forskning, ungdomspaket på , lärlingsutbildning, halverad arbetsgivaravgift för ungdomar, innefattar såväl manliga som kvinnliga företagare. Jag saknar kvinnoföretagarperspektivet i Socialdemokraternas anföranden. Jag saknar det perspektivet också i den praktiska socialdemokratiska politiken, inte i den teoretiska. Man talar sig varm för jämställdhet mellan kvinnor och män, lika villkor för kvinnor och män, lika inkomster. Men när det väl kommer till kritan brukar Socialdemokraterna med sin praktiska politik motverka just detta. Ni var emot när det infördes som gagnar så många kvinnor som driver företag inom välfärdssektorn. Ni var emot sänkningen av momsen inom restaurangbranschen, och ni var emot sänkningen av arbetsgivaravgiften för ungdomar . Alla de insatserna skapar jobb och gynnar företagande. Vad gäller för Socialdemokraterna? 61 (S): En sak som inte omnämnts i den här debatten så mycket är exporten. var inne på och diskuterade den lite grann, men det kanske är vår allra viktigaste fråga i det läge som vi just nu befinner oss i. Det förtjänar att påminnas om att vi är ett litet exportberoende land. Hade vi inte vår industri som exporterade, våra företag som exporterade, och allt fler tjänsteföretag som exporterar, skulle vi inte ha kunnat bygga den välfärd vi har. Därför är frågan hur vi ska arbeta på de nya tillväxtmarknaderna i allra högsta grad viktig. Vi har sett att exporten inte har ökat; exporten har minskat. Det gör den i och för sig i många andra delar av världen också, men det har varit lite värre i . Jag tycker inte att vi bara ska prata om nackdelar i en sådan här debatt, men det förtjänar att kommas ihåg att en sådan fråga som export är väldigt viktig oavsett vilket parti vi representerar. Dess bättre har vi i den här kammaren en ganska stor samsyn i handelspolitiken. En sak som vi tycker borde ha funnits med i budgetförslaget, men som tyvärr inte finns med, är en ökad satsning på små och medelstora företag för att de ska kunna komma i gång med exporten. Det handlar om regional exportrådgivning, och det handlar om att ta fram program för små och medelstora företag. Jag tycker inte riktigt att man kan se det i budgetpropositionen. Det handlar vidare, mina vänner, om att öka främjandeverksamheten inte minst på de nya tillväxtmarknaderna även om dessa också har problem. Till och med de giganter som alltid nämns i det här sammanhanget , och har problem på sina exportmarknader. Visst är detta ett stort problem. Vi menar att det borde göras någonting mer för de små och medelstora företagen när det gäller exportmarknaden. Sist vill jag nämna EU:s inre marknad. Den är oerhört viktig för att vi ska kunna fortsätta att lyckas vara en ledande industrination. Problemet är bara att detta har blivit en samtalsklubb där man pratar och pratar och pratar, och det händer mindre och mindre och mindre i EU:s medlemsländer. Det finns jättebra förslag som diskuteras på handelsministermöten och som säkert diskuteras i många parlament. Sedan fattar parlamenten beslut men ingen följer upp vad som händer. I den här kammaren debatterade vi tjänstedirektivet för tre . Då hade vi en relativt stor samsyn, vi hade avvikande uppfattning på ett par små punkter. Det är dags att i näringspolitiken i ta krafttag för att öka exporten så att vi inte behöver se fler år, fler månader med en minskad exportmarknad. 62 (C): behöver fler insatser som bidrar till en långsiktigt hållbar ekonomi. behöver en aktiv och ansvarsfull näringspolitik. I synnerhet i dessa tider av oro och varsel måste vi göra allt för att stärka konkurrenskraft och stimulera till fler arbetstillfällen i vårt gamla land. Delar av oppositionen har framfört sina synpunkter här i debatten. Vi har ett antal förslag som vi är stolta över. Låt mig nämna investeraravdraget, eller riskkapitalavdraget som det också kallas. Det är en viktig budgetframgång för alla oss som förstår att det är ett starkt näringsliv och ett bra företagsklimat som är grunden för välstånd. Det är ett gammalt centerförslag, kan man säga, men det är fler partier som har drivit den här frågan tidigare. Jag är glad att alliansregeringen nu lägger fram det här förslaget. Det är någonting som kan hjälpa i första hand de små företagarna, som kan växa och bli större. När fler får chansen att investera i små och växande företag kommer jobben att öka i . Det är otroligt viktigt. Sedan regeringen presenterade sin budget har kritiken mot sänkningen av bolagsskatten tagit, tycker jag, för stort utrymme. Den påstås främja endast stora företag, stora bolag. Förslaget om ett investeraravdrag har man nästan glömt bort att kommentera. Därför nämner jag det . För det första är investeraravdraget en stor framgång för driftiga entreprenörer i hela . Det kommer att underlätta kapitaltillförseln till små och medelstora företag och växande företag och även öka investeringar och jobb i . För det andra verkar det som att delar av oppositionen har missat att med bättre förutsättningar för stora och medelstora företag följer fler affärsmöjligheter även för mindre företag. Det är här satsningen på mindre företag kommer in, allteftersom efterfrågan på underleverantörer ökar och behovet av servicetjänster stiger. Därför är en sänkt bolagsskatt viktig också ur ett småföretagarperspektiv. Sänkt bolagsskatt tillsammans med investeraravdraget ökar förutsättningarna för att jobben och kapitalen ska stanna i . Det är bland annat så vi kan skapa ett hållbart företagsklimat. Med hjälp av en skattelättnad på av investeringen stimulerar vi kapitalsatsningar i små företag. Vi stärker möjligheten att gå från idé till handling genom att starta och utveckla nya företag. Investeraravdraget innebär att privatpersoner som köper andelar i mindre företag i samband med nystart eller nyemission får göra ett avdrag i sin deklaration på hälften av underlaget upp till ett belopp av . Skattelättnaden blir då maximalt per person och år, som kan bidra till att fler företag kan startas. kan nystartade och mindre, växande företag ha svårt att hitta extern finansiering av sin verksamhet. Detta är extra tydligt i Småortssverige och i landsbygden, varifrån jag med flera kommer.