prot · H00926 · 2012-11-16 00:00:00 — Detta följer vi nu upp genom att säga åt de statliga bolagen att det är bra att de rapporterar så här men att det inte räcker. ska de även se till att hållbarheten kommer in i affärsverksamheten. har gjort detta på ett utmärkt sätt genom att framställa järnpellets med en koldioxidanvändning som är bara en sjundedel av vad normala pelletsanvändare använder. De har döpt produkten till för att poängtera miljöansvaret, och de tar mer betalt för produkten än andra. Det har också lett till att kunderna gärna köper produkten, för mer pengar. De vill nämligen i sin tur framstå som miljövänliga. Här vinner miljön, här vinner och här vinner tydligen kunden också. Det är ett skolexempel på hur hållbarheten kan integreras. Jag är övertygad om att hållbarheten är ett krav för långsiktig vinstutveckling. Jag ser inga konflikter mellan ett etik- eller hållbarhetsarbete och vinstutveckling. Tittar man på enkäter visar det sig att ungdomar som får sina första jobb vill vara stolta över sina bolag, och då gäller det att ha ordning och reda på detta. Vi ser i affären Sonera, för att nu gå in på den, att det blir väldiga effekter om man inte kan klargöra att man har agerat på ett etiskt försvarbart sätt. Vi kunde se att ett borgarråd i ifrågasatte 40 000 abonnemang som hade med . Vi såg bankägda fondbolag sälja ut tillgångar och så vidare. Bolaget har alltså ett egenintresse av att se till att man har ordning och reda på dessa frågor. är det så att bolaget har, på vårt initiativ, satt i gång en utredning av vad som faktiskt har hänt i och dess närområde. Dessutom är det en brottsutredning som pågår. Jag väljer för min egen del att undvika att vara absolut i vad som har hänt, utan jag vill avvakta utredningarna för att se vad som hänt och för att undvika ytterligare spekulationer och gissningar. Sedan ska vi bilda oss en uppfattning och vidta mått och steg. 65 (S): Jag tackar statsrådet även för detta inlägg. Jag tackar också . Båda två valde att specificera ett av bolagen, men jag väljer att inte göra det. Jag tycker att det är bättre att vi har en generell diskussion om hur vi ska kunna påverka de statliga bolagen så att de agerar rätt. Vi ska kunna visa att de svenska företagen, oavsett om de är statliga, om staten har delägarskap i dem eller om de är privata, ska kunna konkurrera på ett sådant sätt att vi betalar människorna i de länder där vi agerar löner de kan leva på. Vi har uppförandekoder, vi mutar inte för att få anbud och vi ser till att vi följer miljölagstiftningar. Vi försöker också flytta fram positionerna för människor och för de länder där vi agerar. Det är ett bra exempel att man kan jobba för miljön. Jag vet att det går mycket bra för de företag som tar fram miljöpolicyer och försöker sälja på att de är ett miljöföretag trots att de kanske inte har uppfattats som ett sådant. Det tycker jag bara är bra; det är exempel på sådant man behöver göra mer. Naturligtvis kan detta ske även inom mobiltelefonbranschen. Jag har framför mig en särskild utredning som har gjort och som kallas Dålig mottagning i mobildjungeln. Man har gått igenom hur de stora operatörerna sköter sig och vad man skulle kunna göra framöver för att se till att de har en uppförandekod så att de jobbar för öppenhet, kommunikation och hållbarhet samt även kontrollerar dem som är underleverantörer till företagen. Eftersom det är så att våra företag också ska kunna agera i andra länder, även där demokratier är omogna, är det viktigt att vi har riktiga uppförandekoder och att vi som stat ställer krav på våra företag. Vi ska se till att de föregår med gott exempel och inte är en del av förtrycket utan en del av lösningen. Det var därför jag ville ha denna diskussion. 66 (M): Jag kan bara konstatera att regeringen har gjort stora insatser när det gäller att införa corporate social responsibility på ett utmärkt sätt. Jag är väldigt stolt och måste säga att vi definitivt är ledande i i denna företagsgrupp. Jag har jobbat i olika företagsgrupper under mina i näringslivet, så jag vet ganska väl hur det har varit. Här ligger vi väl till, just med att vi gjorde en klar ägarpolicy som vi förde upp. Vi har också ett global reporting initiative, vilket den förra ministern åkte runt och genomförde. Ett bra exempel är till exempel . Över huvud taget ligger , som är en gruvindustri och som skulle kunna ha stora miljöproblem, väldigt väl framme internationellt. Det är ett otroligt välskött bolag som vi ska vara stolta över att ha. Jag är också glad för att finansmarknadsministern kommer att titta även på styrelserna i dessa bolag. Vi gamla uvar har levt när bara vinstmålet fanns, och det har försvunnit . är det att vara en god medborgare. Vad jag förstår kommer man att titta på kompetensen i styrelserna och tillsätta sådana som har den bakgrund och utbildning som gör att de kan följa upp hållbarhetsfrågorna. Det är viktigt att detta handhas i styrelserummen. Regeringen har agerat fantastiskt bra i frågan. Jag hoppas att förstår detta. Det är helt unikt i svenskt näringsliv och även internationellt. 67 Statsrådet (M): vill inte i första hand beröra utan tala i allmänhet. Då vill jag bara påminna om att den sista frågan i interpellationen är: Vad avser statsrådet att göra så att företag som staten har delägarskap i föregår med gott exempel? Om det inte är , är det Nordea? Jag tror att de betalar ganska bra löner i Nordea, så jag tror inte att det är det syftar på. Kan det vara ? Är det etikfrågor i diktaturer? Är det SAS? Där har vi andra problem, men det handlar inte i huvudsak om att man har verksamhet i fjärran länder. Ska vi vara ärliga och kalla en spade en spade måste frågan och de debattinlägg har här handla om och ingenting annat. Låt oss då tala om ! Det är nämligen det handlar om. Jag vill säga att jag började diskutera frågorna om hållbart företagande med , då jag träffade både styrelseordförande och vd. Jag tog tag i frågan igen . Det gjorde jag inte för att jag hade några speciella indikationer på problem i och , utan det gjorde jag på grund av min tidigare erfarenhet som chef för en AP-fond som hade en väldig fokusering just på etik- och miljöfrågor. Jag visste att det var svårt att göra affärer med de här länderna. Jag ville veta rent allmänt att tog de här frågorna på allvar och fick då lugnande besked. Det här är alltså . som sändes kallade jag till mig ordförande och vd i bolaget och kom då överens med ledningen om att utarbeta en ny policy för mänskliga rättigheter. Dagen efter tog vi initiativ till ett möte med de största ägarna som vi sedan hade veckan efter och där jag själv var värd och ordförande. , veckan efter alltså, presenterade Sonera en åtgärdsplan med en ny policy vad gäller yttrandefrihets- och integritetsfrågor. Jag vill påstå att vi från regeringens sida har varit väldigt framsynta i frågan vad gäller Sonera på ett generellt plan. återstår det att se vad utredningarna kommer fram till. Om det är så att det inte är till fyllest det har vi visat tidigare och kommer att visa igen är vår makt i huvudsak att byta ut styrelserna och dess ordförande. är det så att vi är delägare i . Vi måste samverka med eller andra ägare, men helst med eftersom den är en så stor ägare. Vi ska tillsammans med och övriga ägare se till att får den ledning och styrelse som det fina bolaget är värt. 68 (S): Man blir lite förvånad när säger att företagen inte längre har vinst som sitt syfte. Jag hör i många andra sammanhang att det är just vinst som företag ska få göra. Det förvånar mig att har en helt annan ingång på det. Jag ser å andra sidan möjligheter till uppförandekoder, möjligheter att uppföra sig i andra länder som goda föredömen, att se till att man inte har slavlöner, att följa upp miljöavtalen och att man inte mutar sig till några avtal och så vidare. Det är det som ger vinst i förlängningen, inte att man gör upp skumraskaffärer, agerar inom skatteparadis eller inom brevlådeföretag och så vidare. Det är när man öppet och ärligt kan berätta vad man har gjort och att man står för allt som har skett inom företaget som man i förlängningen kan överleva och även ha en vinst i företaget. Jag trodde faktiskt att det var det som företag ville ha. Det hör jag inom banker, inom den diskuterade välfärdssektorn och överallt. Vi som svenskar ska naturligtvis se till att våra svenska företag, oavsett om de är delägda, helägda eller privatägda, ute i världen och i är så seriösa att de klarar all granskning och att de aldrig någonsin agerar på ett sådant sätt att de slår ut seriösa företag. Våra företag ska föregå med gott exempel. Det var därför som jag ville ha den här diskussionen. säger att han gör jättemycket, och det är väl bra att han tycker det. Jag känner mig inte lika lugn med det, men vi får väl se vad framtiden säger om det. 69 Statsrådet (M): Jag kan hålla med om i princip allt som säger i sitt sista inlägg. ska agera föredömligt, och det är det som vi har en direkt möjlighet att påverka. Men naturligtvis ska alla svenska företag agera föredömligt. Så är det. Den borgerliga regeringen har tagit stora initiativ och gjort stora framsteg på detta område, vilket har uppmärksammats i hela världen. Det är tråkigt att själv inte har uppfattat detta, men så är det. Till slut vill jag bara tala lite om att göra affärer i diktaturer. Jag tror att det är bra och nödvändigt att svenska företag är verksamma i diktaturer och att det är väldigt få som till exempel tycker att vi borde avbryta alla handelsrelationer med . Däremot är det väldigt svårt att göra affärer med diktaturer. Man kan missbrukas som företagare. Vad gäller telekomindustrin tror jag att det är extra viktigt att man kan ha möjlighet att verka i diktaturer. Telekomindustrin möjliggör kommunikation mellan medborgare och att även surfa på nätet, som annars kanske inte hade varit möjligt. Det är en fantastisk frihetsrörelse för människor som lever under diktaturens förtryck. Det är till exempel svårt att se att den arabiska våren skulle ha kunnat fungera utan sociala medier. Detta ställer dock väldigt stora krav på företag som verkar i länderna. Det kräver att man gör nogsamma överväganden och har en etisk kompass. Vad gäller blir det mycket spännande att se såväl brottsutredningen som bolagets egen utredning för att se om man har haft det och om man inte haft det vilka åtgärder som i så fall ska vidtas. Överläggningen var härmed avslutad. 17 § Aktuell debatt: De ökade varslen på arbetsmarknaden 70 (V): Regering och riksdag måste göra sitt yttersta för att möta varselvågen, och det mycket snabbt. Hela 55 000 personer har varslats . Det är en ökning med jämfört med . Därtill ska läggas alla de visstidsanställda som redan har fått gå. Drygt 400 000 är arbetslösa, och drygt hälften av dem är långtidsarbetslösa. Det gör situationen extra allvarlig, för nu kommer de ännu längre från arbetsmarknaden. Vart tredje byggföretag och av industriföretagen räknar med neddragningar framöver. Då går det redan hela elva arbetslösa på varje ledigt jobb hos Arbetsförmedlingen. Regeringen behöver inse att det inte är de arbetslösa som det är fel på, för det är det här som alla de som varslas på , , , , , Holmen, Husqvarna med flera faktiskt möter. Regeringens glassiga prognoser över arbetslösheten måste läggas åt sidan. Er budget är verklighetsfrånvänd. Ni måste faktiskt se verkligheten i vitögat. Det är ni skyldiga alla dem som drabbas av arbetslöshet men också för att rädda de jobb som kan räddas. Läget är nu värre än när ni lade fram budgeten. nya prognoser visar att alla indikatorer i så gott som varje bransch pekar åt fel håll, och exporten sjunker som en sten. Arbetslösheten är ett politiskt ansvar. Vi anser att vi inte har råd med arbetslöshet. Därför kräver vi att regeringen lägger fram en tilläggsbudget för att möta detta kritiska läge. är ju faktiskt ett land där det finns massor av arbetsuppgifter som behöver utföras. har lagt fram en budget som möjliggör 100 000 nya jobb. Det behöver byggas hyresrätter, miljonprogrammen behöver rustas, det behövs fler lärare i skolan och fler anställda i äldreomsorgen, det behövs investeringar i energiomställning och nya järnvägsspår, och det behövs en modern industripolitik. Vi föreslår stora satsningar på utbildnings- och arbetsmarknadspolitik för att rusta människor för att kunna ta ett arbete. Min uppmaning till regeringen är därför: Ta ert ansvar för arbetslösheten och för jobben, lägg fram en tilläggsbudget! 71 Arbetsmarknadsminister (M): Krisen i går in på sitt femte år, och har tack vare ordning och reda i ekonomin en av starkaste finanser. Sysselsättningen har lyckats hållas på en relativt hög nivå och till och med ökat . Men ökningen av varslen som vi sett är allvarlig. ser vi en ökning av varsel på många orter. Jag känner en stark empati för människor som oroar sig för jobben men även för andra som påverkas. Regeringen tar allvarligt på situationen. Vi presenterade en väldigt expansiv budget som många kritiserade för att den var för omfattande. Det är en budget med fokus på tillväxt och som motverkar att människor fastnar i arbetslöshet. När vi pratar om det ökade antalet varsel måste vi också påminna oss om vad som driver varsel av det slag som vi ser i just . är ett litet, exportberoende land. exporterar vi varor och tjänster till belopp som motsvarar halva vår bnp. Drygt hälften av dessa varor och tjänster går till , eller, skulle jag vilja säga, skulle ha gått till om länderna haft möjlighet att köpa våra produkter. Osäkerheten kring den globala ekonomin är fortsatt stor, och det hänger samman med att det saknas långsiktigt hållbara lösningar på skuldkrisen i euroområdet. Det får konsekvenser för svensk ekonomi. När efterfrågan på svenska exportprodukter sjunker så pass kraftigt som leder det till minskad orderingång för de svenska exportföretagen men också för underleverantörer. Hur ska man då utforma en politik som möter det faktum att efterfrågan inte sjunker i utan i vår omvärld och att krisen alltså är importerad? Ja, fru talman, jobben är fortsatt regeringens viktigaste fråga. Tack vare att vi fört en ansvarsfull politik, återupprättat arbetslinjen, ökat sysselsättningen och minskat utanförskapet har , till skillnad från övriga , utrymme för tillväxtfrämjande reformer. I den budget som presenterades och som gäller /13 har vi tagit höjd för den sämre ekonomiska utvecklingen. I budgeten satsar regeringen ytterligare på olika reformer som stärker svensk ekonomi på lång sikt och som stöder återhämtningen i svensk ekonomi. Det handlar bland annat om en sänkt bolagsskatt under genomsnittet i för bättre förutsättningar för jobb och investeringar. Det stärker företagens konkurrensvillkor här i så att fler jobb kan räddas kvar och skapas. Vi satsar också på avsevärda infrastruktursatsningar för ett robust och modernt transportsystem som bidrar till att skapa jobb och tillväxt i hela . Därutöver satsar vi på forskning och innovationer för att kunna behålla och ytterligare förstärka position som framstående forskningsnation. Därutöver satsar vi på ett ungdomspaket för fler vägar till jobb för unga samt ytterligare för att förhindra och bryta långtidsarbetslöshet. starka position möjliggör dels dessa tillväxtfrämjande investeringar för fler jobb i växande företag, dels åtgärder som möter krisen och motverkar att människor fastnar i arbetslöshet. har vi säkerhetsmarginaler för att kunna stimulera ekonomin ytterligare om krisen skulle fördjupas i euroområdet. ser vi en ökning av antalet varsel, och det beror i huvudsak på det jag nämnde inledningsvis om den svaga internationella tillväxten och det minskade antalet orderingångar. är ingen isolerad ö. Vi påverkas av vår omvärld. Krisen beror inte på att svenska företag har fel eller dåliga produkter. Den beror inte heller på att de anställda skulle ha fel kompetens. Den beror på saker som är utanför vår kontroll. Personer varslas som har hög kompetens, yrkeskunnande, erfarenheter och utbildningar. När man tittar på vilka det är som varslas är det viktigt att påminna sig om att vi har goda resurser för omställning. Det här är i grunden personer som står väl rustade och som har ett arbete. Det innebär att med de omfattande resurser som Arbetsförmedlingen har, såväl ekonomiskt som personellt, och den större frihetsgrad som förmedlingen har finns det goda förutsättningar att hjälpa människor vidare. Det är Arbetsförmedlingens uppdrag att se till att de medel som myndigheten förfogar över fördelas så att de gör bäst nytta. Arbetsförmedlingen har stor erfarenhet av att hantera varsel och har väl upparbetade rutiner. Det krävs också ett nära och tätt samarbete med omställningsföretagen som hjälper personer som har blivit arbetslösa. Även om antalet varsel har stigit är det fortfarande en bra bit från de nivåer som rådde 20082009. När det var som värst låg varslen nästan på en fördubblad nivå jämfört med . vill jag poängtera att alla varsel inte behöver leda till uppsägningar, eftersom en del varsel tas tillbaka eller minskas. Alla uppsägningar leder i sin tur inte heller till arbetslöshet. Vi ska dessutom komma ihåg att även nu när vi ser varsel skapas det nya arbeten. anmäldes ytterligare 52 000 nya platser till Arbetsförmedlingen. Det gäller alltså att jobba med omställning, att satsa på människor och utbildning. Då klarar vi framtidens utmaningar. Den fortsatta oro vi ser i vår omvärld innebär att den ekonomiska utvecklingen dämpas och tillväxten blir lägre. För att möta detta har regeringen lagt en offensiv budget med reformer på just för att investera för jobben och för framtiden i . Så säkrar vi morgondagens jobb. 72 (S): Jag tror att det är nyttigt om vi här i försöker sätta oss in i den situation man hamnar i om man blir varslad. Man drabbas av oro. Innan man själv blir varslad har man fått se flera av sina arbetskamrater gå de som hade visstidsanställningar, de som var vikarier och de som var från bemanningsföretag har redan försvunnit. Sedan kommer varslet för dem som är kvar, för dem som har de fasta tjänsterna. Det är människor som känner stor oro för sin framtid. Många har betalat till en arbetslöshetsförsäkring år , för att ha en trygghet om det värsta händer och man förlorar jobbet. Den tryggheten har regeringen tagit bort med ett penndrag så att man nu inte bara känner oro för att behöva söka ett nytt jobb utan också för om man ska klara sin försörjning. Ska man klara hyran, ska man klara kostnaderna för huset, ska man klara att ta hand om sina barn eller ska man tvingas att söka socialbidrag? Man hör av sina vänner som har vänt sig till Arbetsförmedlingen att många av dem är mycket missnöjda eller inte har fått någon hjälp alls. Man vet att det har gjorts kraftiga nedskärningar i vuxenutbildningen och i arbetsmarknadsutbildningen. På många håll har också de mindre och medelstora högskolorna drabbats av stora nedskärningar. Det här vet man när man drabbas av varsel. Varselvågen är inte lika stor som den var , det är sant. Men utgångsläget är mycket värre, för arbetslösheten är nu på en väldigt hög nivå på . Långtidsarbetslösheten har med en borgerlig regering stigit katastrofalt. När regeringen tillträdde var antalet personer som varit arbetslösa , och alltså varit riktigt länge från arbetsmarknaden, runt 26 00027 000 personer. är det över 70 000 personer som står oerhört långt från arbetsmarknaden. Det syns också på att fas 3, som är regeringens viktigaste arbetsmarknadspolitiska åtgärd, fortsätter att växa lavinartat. Den budget som regeringen presenterade var baserad på prognoser som man kan fråga sig om de var skrivna i ett parallellt universum. Regeringens prognoser skiljer sig från alla andras prognoser, och visar verkligheten att man har hamnat allt längre bort från det universum som de flesta av oss och de varslade befinner sig i. Regeringen gjorde i sin budget prioriteringen att lägga oerhört stora resurser på vidlyftiga skattesänkningar för de bolag som är mest lönsamma . Det är att inte skaffa sig någon buffert för framtiden. Vi gjorde ett annat val. Vi har prioriterat de åtgärder som leder till nya jobb och som rustar människor att kunna ta de jobben. Vi socialdemokrater har också sagt att vi känner osäkerhet för framtiden och har tagit höjd genom en konjunkturbuffert i vårt budgetalternativ som går att använda. Det behövs ingen tilläggsbudget, för budgeten är inte beslutad. ska ta ställning till ramarna, men det finns fortfarande möjlighet att anpassa ramarna till verkligheten. Det är vad jag vill uppmana till. Om vi lyssnar på arbetsmarknadsministern hör vi henne säga att hon känner empati för dem som varslas. Jag tror henne. Problemet är att de inte har någon nytta av den empatin när hon säger att hon är nöjd och att regeringen redan lagt fram alla de förslag som behövs, de förslag som alltså är baserade på den prognos som säger att allt kommer att gå bra och arbetslösheten sjunka. Arbetsmarknadsministern säger också, helt överraskande, att hon är nöjd med och känner tillförsikt inför Arbetsförmedlingens beredskap. Det tror jag att hon är ganska ensam om. Arbetsförmedlingen är den myndighet som har lägst förtroende av alla hos den svenska befolkningen. Arbetsförmedlingen är en myndighet som inte har möjlighet att använda resurserna på det mest effektiva sättet för att rusta människor att kunna ta jobben. Arbetsförmedlingen är en myndighet som skickar tillbaka pengar till regeringen, trots att vi har en skyhög arbetslöshet. Det krävs en förändrad satsning i den ekonomiska politiken för tillväxt och nya jobb. Men det krävs också akuta insatser för dem som ställs utan jobb och som varslas. Där kräver vi en förbättrad arbetslöshetsförsäkring så att man inte dessutom ska behöva vara orolig för sin ekonomi när man söker ett nytt jobb. Vi kräver att man ska få hjälp av Arbetsförmedlingen , och , med individuellt utformade insatser. Man ska ha rätt till utbildning för att rusta sig för de nya jobben. Den svenska arbetsmarknaden underpresterar. kom med en rapport som visar att matchningsproblemen bara växer. Det så kallade rekryteringsgapet är rekordstort. Det beror på en arbetsmarknadspolitik som nedprioriterar utbildning, och det betalar vi ett mycket högt pris för . 73 PER (MP): besökte jag här i och träffade även representanter för facket. Där fick jag i verkligheten se effekterna av varslen. Över 1 500 medarbetare har blivit varslade om uppsägning, och både facket och företagsledningen uttryckte stor oro för utvecklingen. De vittnade också om den oro som många av de anställda känner. Dessa varsel är inget unikt för och , utan det sker runt om i vårt land. Det sker just nu i , , , , och på många andra ställen. Listan kan tyvärr göras lång. Många av våra stora, stabila företag varslar , , och många fler. Runt om i landet går människor och är oroliga för sin framtid. Det är familjer som inte vet hur de ska få ihop ekonomin . Extra bekymmersamt är att de varselbesked som massivt kommer över landet kommer i då vi redan har hög arbetslöshet. Den utvecklingen gör en redan allvarlig situation än allvarligare. Redan före varselvågen var av svenskarna utan arbete, och tillkommer tiotusentals människor, vilket förvärrar situationen ytterligare. Det är djupt oroande. Vi anser att regeringen mött utvecklingen med passivitet, vilket oroar oss. Vi tror inte att det är rätt recept för framtiden. Den budget som regeringen lagt fram och som vi snart ska debattera i bygger på orealistiska prognoser som säger att arbetslösheten kommer att sjunka snabbt och dramatiskt framöver. Det finns många tecken på att regeringens prognoser varit allvarligt felaktiga. I stället ser vi hur arbetslösheten i vårt land ökar. har i sina nya prognoser justerat ned siffrorna och tror nu på ökad arbetslöshet och lägre tillväxt jämfört med tidigare presenterade siffror. Regeringens budget, som bygger på felaktiga prognoser, innebär att man inte förberett samhället. Man har inte en politik för att ta hand om varselvågen. Tvärtom har regeringen på en del områden till och med förvärrat situationen. Vi tycker att förtjänar bättre.