prot · GZ0994 · 2012-04-11 00:00:00 — Vi måste klara både de svenska företagen, våra transportkostnader inom landet, och klimatmålet. Då går det inte att, som , bara fokusera på en sak och se att verksamhet flyttar från landet och vi förlorar den verksamhet som vi ska leva på långsiktigt i detta land, både skog och annan näringsverksamhet. Vi försöker gå hand i hand med den här verksamheten. Vi har höga ambitionsnivåer när det gäller klimatmålen, och vi ser till att våra företag har konkurrenskraftiga och bra förutsättningar för att kunna överleva och växa i . Det ger arbetstillfällen i detta land. Jag ser det som ett rent hot att har en sådan linje att företagarna redan i detta läge kan bli osäkra på om de ska våga stanna kvar i om skulle komma till makten med den politiken. Vi ska också ha klart för oss att utsläppen ökar när vi har en bra konjunktur i landet, när företag producerar varor som ska transporteras, handeln ökar och verksamhet ökar och ger arbetstillfällen i landet. Självklart ökar också utsläppen . Men det är det långsiktiga målet vi jobbar med för att få ned utsläppen. Ni vill satsa på de alternativa biodrivmedlen, och jag välkomnar det. Men ni måste se helheten. För att få fram biogasen och få gasen till våra pumpar, som fattas , måste vi börja i rätt ände. Vi måste gynna den närproduktion som ser till att skapa biogasen. Det är där er politik inte hänger ihop. Ni tror att ni kan ta bort den också, och då kommer vi inte att få biogasen och den satsning på nya drivmedel som vi hoppas på. 143 (FP): Jag yrkar bifall till förslaget i betänkandet och avslag på samtliga reservationer. handlar det om motioner från allmänna motionstiden i ett annat ämne, fordons- och trafikfrågor. Som har framgått av debatten är det lite spretiga frågor, men det är olika ämnen. Det handlar om förnybara drivmedel, bilbesiktning, längd och vikt på lastbilar, parkeringsfrågor och så vidare. Om vi tar detta med förnybara drivmedel, miljöbilar och supermiljöbilar har jag siffror från . Först kan jag säga att supermiljöbilspremien infördes , alltså , och den ska gälla till . Anslaget på 200 miljoner är anpassat till 40 bilar . Det handlar då om 40 000 per bil och om att man ska driva en marknadsintroduktion. finns det 55 sålda och registrerade bilar och 166 förregistrerade hos bilhandlare. Man kan inte sticka under stol med att det här är en väldigt tydlig signal, inte minst till den svenska bilindustrin. kommer att komma med en bil som passar in i detta med per kilometer, och det kommer naturligtvis att gynna den svenska bilindustrin i . Det löser naturligtvis inte alla problem. Vi har målet om en fossiloberoende flotta , och det är ett mål som ligger fast. Jag är helt övertygad om att om man ska komma dit måste man stimulera marknadsintroduktion av helt nya bilar. Det är bra med biogas, det är bra med etanol och så vidare. Men man måste få med andra fordon, och här handlar det i princip om laddhybrider och elbilar. De kommer naturligtvis att vara dyrare. Men i ett livscykelperspektiv är de betydligt billigare när det gäller bränsle och annat. Jag vill säga något om biogas. tog upp en solskenshistoria i . Det passar kanske bättre där än i , men icke förty finns det solskenshistorier även i . Där har man tagit greppet att koppla ihop land och stad. Man har en upparbetningsanläggning som ägs av i samband med deras rötanläggning, och så har man kopplat det till gårdar där man producerar biogas, som sedan förs i ledningar in till . Där drivs den lokala kollektivtrafiken med biogas. Det finns många sådana bra exempel i . Så några ord om bilbesiktningen, som konkurrensutsattes . Det har lett till att det under 20102011 etablerade sig 5 nya aktörer och vi fick 25 nya stationer, som AB etablerade 21 nya stationer. planeras ytterligare 16 respektive 4 nya stationer. Enligt har deras tillgänglighet ökat . Det var den redovisning som vi fick i utskottet. Dessutom uppger Transportstyrelsen att tillgängligheten i tätorter har ökat ytterligare. Det beror på utökade öppettider och möjlighet att komma i så kallad drop in. Om man tar del av de socialdemokratiska motionerna och reservationen i ämnet det är reservation 2, som samtliga rödgröna oppositionspartier står bakom verkar det som om man tycker att den här utvecklingen är ett problem. Jag kan tycka att det är lite märkligt att man tycker det. I reservation 2 motsätter de sig fortsatt avreglering av bilbesiktningsmarknaden. Man kan då ställa sig frågan om det är lite lagom avreglerat som det är , så att de inte tänker återgå till något, utan menar att det bara är den fortsatta avregleringen som är skadlig. Det verkar vara en ideologiskt laddad fråga. Socialdemokraternas nya partiledare har, när man har diskuterat apotek, telefoni och el, tydligt gett en signal om att det inte är aktuellt att driva frågan om återreglering. Han säger att poängen inte är att gå tillbaka utan att skapa bra verksamhet. Då kan man fråga sig om det gäller även bilbesiktningen. Från och Alliansen anser vi helt klart att fordonsbesiktning på en konkurrensutsatt marknad kommer att gynna konsumenten, som höga krav på trafiksäkerhet och miljökontroll är säkerställda. Vid övergången från en ren monopolmarknad till en öppen marknad kommer Transportstyrelsen att följa marknadsutvecklingen mycket noggrant och se om det krävs några åtgärder. Den försäljning som sker av delar av AB sker väldigt strukturerat, i och med att man har delat upp det i olika grupper. Därmed säkrar man tillgänglighet över hela landet. Man skapar säkerställd tillgänglighet i hela landet som man försöker skapa en fungerande marknad. Det är alltid lite komplicerat när man ska gå från en monopolmarknad till en öppen marknad. Men just i det här fallet tycker jag att man gör det på ett mycket strukturerat och ansvarsfullt sätt. Bara detta att man börjar diskutera avreglering gör att man får ökad service. Det finns många exempel på det i landet, även när det gäller tung trafik. På de logistikcentrum som finns har drop in för långtradare. Sedan till frågan om längd och vikt på lastbilar. I en miljöpartimotion yrkar man att det undantag som har för framför allt längre lastbilar ska tas bort. Precis som när vi diskuterade sjöfarten måste man även här tänka transportslagsövergripande. Väg- och järnvägstransporter ska naturligtvis komplettera varandra. När man hamnar i situationen att diskutera utifrån transportslag och sätter dem mot varandra tror jag att man är på helt fel väg. Jag var personligen på slutredovisningen kring det så kallade . Jag vet inte om man kan kalla det monstertruckar. Jag tyckte nog att det mest såg ut som en tekniskt ganska bra lastbil. redovisade att det fanns besparingar på detta, att det var lägre kostnader och färre fordon. Det redovisades att man vann framkomlighet och att genomfart av tätorter skedde med mindre buller. Det fanns väldigt många fördelar kring detta. I grunden handlar det om att effektivisera. Det kan inte vara fel att effektivisera godstransporterna och utnyttja befintlig infrastruktur bättre. för att återvända till den, för den har ju varit på tal mycket säger mycket tydligt att detta är det snabbaste sättet att få ökad kapacitet och utnyttja den befintliga infrastrukturen på ett mycket bättre sätt. Så några ord om parkeringsfrågorna. Det väsentligaste som vi säger från utskottets sida är att det pågår en dialog mellan , handikapprörelsen och för att göra de avvägningar som behövs. gör beskrivningen att rörelsehindrade inte får parkeringstillstånd. Men den verkligheten känner jag inte alls igen. Jag utgår från att de som behöver det får parkeringstillstånd. Precis som var inne på: Om man inte har klara kriterier för vad som gäller finns det risker. Det är bara de som verkligen behöver parkeringstillstånd som ska ha det. Som nämnde: De parkeringsplatser som är avsedda för rörelsehindrade ska verkligen användas av dem som behöver de platserna. Då måste man begränsa den skaran. Den avvägningen måste göras i den här dialogen, så att man får rätt nivå på det. säger att rörelsehindrade inte får parkeringstillstånd i . Det tycker jag verkar vara en mycket märklig syn på den verklighet som finns ute i våra kommuner. 144 (C): Inledningsvis vill jag yrka bifall till trafikutskottets förslag och avslag på samtliga motioner gällande det aktuella betänkandet TU10. Sedan vill jag fortsätta med några allmänna omdömen. Det känns både ansvarsfullt och utmanande intressant att få vara med i utformandet av vår framtida trafik- och infrastrukturpolitik. Det är ju nämligen det tror jag alla är överens om en av de viktigaste faktorerna för hur det framtida samhällsbygget kommer att se ut fysiskt, och det är den viktigaste faktorn när det gäller hur våra miljöpåverkande utsläpp ter sig . Transportpolitiken kommer att påverka utvecklingsmöjligheterna och lönsamheten i flera av våra tunga industri- och råvarubranscher. Framför allt gäller det skog och malm. Fungerande resmöjligheter över hela vårt land är en viktig faktor för hur människor kan och vill bo. Den rätta lösningen i inland, som jag kommer från, kan se helt annorlunda ut jämfört med storstaden här utanför. Jag tycker att det är viktigt när vi bedömer motioner på olika områden som var för sig ofta berör vad som kan kallas detaljer att ha de stora övergripande frågorna med sig i bakhuvudet. Just diskussioner inom transport- och infrastrukturpolitik tycker jag alltför ofta saknar ett sådant helhetsperspektiv. För min del kommer jag att koncentrera mina kommentarer på punkterna 1, 2 och 10 i betänkandet. Avsnitt 1 berör alternativa drivmedel, vilket är en av de viktigaste frågorna för att nå de långsiktiga miljömålen med trafiken, precis som vi har varit inne på . På fanns en fyllig redovisning av hur i regeringen arbetar med dessa frågor. Tre huvudavsnitt är att vi behöver långsiktiga villkor för regler och stimulanser, vi behöver skärpta krav på miljöbilar i takt med den tekniska utvecklingen och vi behöver rejäla satsningar för att stimulera forskning och utveckling på detta område. Att kunna använda bil och lastbil kommer i stora delar av vårt land vara nödvändigt för att kunna leva ett aktivt liv och ha ett framgångsrikt näringsliv. Det är ju som sagt inte bilen utan utsläppen vi ska bekämpa. tycker jag att goda politiska ambitioner har lett till detaljregleringar som inte tjänar det långsiktiga syftet. Exempelvis höll kravet på alternativt bränsle i mackarna på att strypa all drivmedelsförsäljning i vissa glest befolkade delar av landet, innan lagstiftningen nu justeras. Dessutom medverkade lagen till en ensidig satsning på ett alternativt bränsle, nämligen etanol. Utvecklingen av gasmackar pågår. Tyvärr uppfattar jag att det stora problemet är att biogasproduktionen inte hänger med och anser därför inte att nya stimulansmedel för att höja utbyggnadstakten av mackar är rätt sätt att använda skattepengar. Avsnitt 2 gäller bilbesiktning, ett av de områden där regeringen så här långt har lyckats bra i arbetet med att konkurrensutsätta en verksamhet som behövde en skjuts framåt. För del är privatiseringen inte något självändamål, vill jag betona. Tvärtom är det viktigt att följa upp och veta vad man gör, och här tycker jag som sagt att det verkar lyckas väl. Att sedan Transportstyrelsen kontinuerligt följer upp och rapporterar till regeringen hur marknaden utvecklas är förstås också nödvändigt. Om, mot förmodan, de negativa effekter som motionärerna målar upp i sina dystraste framtidsvisioner slår in måste naturligtvis åtgärder vidtas. För är det viktigt med ett rimligt tätt nät av besiktningsställen i hela landet. Det gäller även för tunga fordon. Än så länge ser utvecklingen bra ut, åtminstone så som jag har kunnat tolka de rapporter vi fått i trafikutskottet. Det sista området jag tänkte kommentera är avsnitt 7 om längd och vikt på lastbilar. När man läser motionerna blir jag förvånad och förbluffad. Låt mig nämna några bakgrundsfakta som jag förstår dem efter i trafikutskottet. är suverän ur miljösynpunkt på långa sträckor med tungt gods, men den är i ett allmänt dåligt skick och behöver en rejäl satsning på underhåll och förbättringar som kommer att ta . Dessutom är kapaciteten även när det fungerar ofta hårt ansträngd. Utredningar visar på påtagliga miljöfördelar med att köra långa lastbilar jämfört med de som är standard i EU. De pekar också på en påtaglig effektivitets- och kostnadsfördel för de långa lastbilarna. Försöket med det så kallade med 30-metersfordon för skogstransporter på vissa vägar pekar på ytterligare stora förbättringar när det gäller miljöpåverkan, antal bilar och kostnadseffektivitet. En snabb utveckling pågår för att utveckla nya bränslen och modern teknik för att minska belastningen i den tunga trafiken. I detta läge reserverar sig V och MP till förmån för en motion om 18-meterslastbilar för att motverka lastbilen och, antar jag, indirekt gynna tågtrafiken. Är det sådant som kallas järnvägsfundamentalism? Jag tror mer på att utveckla godstrafik både på väg och på järnväg i en miljövänligare och kostnadseffektivare riktning. Att försöka tvinga fram gods till järnväg genom att bygga onödiga hinder för gods på väg menar jag är helt fel. Många motioner som tas upp till behandling i detta betänkande berör viktiga frågor och syftar till förbättringar inte minst inom miljöområdet. De svar som utskottet ger beskriver väl hur dessa frågor tas om hand och var i utredningsmaskineriet de befinner sig . En del motioner av mer ideologisk karaktär får den behandling de förtjänar, enligt min uppfattning, och jag tillstyrker därmed än en gång trafikutskottets förslag. 145 (MP) replik: Jag kände att jag behövde gå upp även om jag förstår att många hellre vill gå härifrån i denna sena timme. Detta med pumplagen börjar jag bli lite trött på. Jag talar om myten att det var pumplagen som såg till att man lade ned de små bensinmackarna ute på landsbygden. Det är inte sant. Det står till och med i betänkandet: Det är inte möjligt att dra slutsatsen att det är pumplagen som är orsaken till denna utveckling; dock kan pumplagen ha påverkat i vissa fall. Om man tittar på vad det är som gör att bensinstationer läggs ned ute på landet finner man att det är helt andra saker. Jag är väldigt glad över att pumplagen fanns, för den gjorde att det fanns etanol, så att jag kunde köpa mig en etanolbil och tanka etanol fast jag bor på landsbygden. Jag kan alltså köra en bil med förnybart drivmedel när jag bor på landsbygden, och det är väldigt viktigt att man kan göra det även . Om vi inte får tillgång till förnybara drivmedel på landsbygden kommer vi att ha svårt att bo kvar där. pratar om en artikel som jag tyvärr inte har läst. Jag lyssnade dock mycket noga till förslag för att få mer biogas, men jag hörde ingenting om det metanreduceringsbidrag, 20-öringen, som jag vet att ni hade på gång. Jag var med i en debatt i ihop med en partikollega till dig. Han sade att detta skulle finnas med i regeringens budget . Jag ser att det är en väldigt viktig åtgärd för att främja biogasproduktionen och gynna lantbrukare som vill satsa på det. Min fråga till dig, , är: Har ni släppt detta krav nu? I detta anförande instämde (V). 146 (C) replik: När det gäller pumplagen är det möjligt att jag uttryckte mig mer definitivt än jag menade. Jag avsåg inte att det bara är den som har förändrat antalet mackar på landsbygden. Vi vet alla vilken samhällsförändring vi är del i, och jag hoppas att vi på bästa sätt försöker motarbeta den. Däremot tror jag och jag tycker mig ha sett en del beskrivningar som stöder min bild att pumplagen har påverkat detta menligt, och oron var på många håll i landet ganska stor. I varje fall har jag tagit del av sådana beskrivningar av vad det skulle komma att leda till om det fortsatte på det här sättet. Trots allt tycker också jag att det är bra att man kan tanka etanol på olika håll, men det är framför allt viktigt att det över huvud taget finns möjlighet att tanka över hela vårt land. Biogasproduktion är en av de viktigaste delarna i uppbyggnaden av en ny, förnybar bränslemix. Jag ber om ursäkt för att jag inte har detaljerna. Även om jag hade haft dem tror jag inte att jag skulle ha haft möjlighet att lämna dem på detta sätt. Då menar jag detaljerna om hur detta ska gå till. Att denna utveckling ska stimuleras i kommande förslag från regeringen känner jag mig dock lugn med. 147 (MP) replik: Då hoppas vi på det. Jag hade en till fråga som for i huvudet på mig. Nej, det var inte alls om lastbilarna. Jag tycker att vi har pratat nog om de tunga lastbilarna. Jag stoppar där. Jag tror att det är för sent för mig. 148 (C) replik: Då har jag inte mycket mer att säga än att jag tror att det är dags att vi börjar runda av diskussionen. 149 (S): Det känns roligt och inspirerande att komma in i en trafikutskottsdebatt med så viktiga frågor som har debatterats här . Jag ställer mig bakom anförande om vikten av i hela landet. Själv är jag från i norra . Vi har haft så länge jag minns. Stationen har fungerat väldigt väl. Personalen upplevs som kunnig, serviceinriktad och duktig i sin myndighetsutövning. har under den borgerliga regeringens styre förlorat både arbetsförmedlingskontor och försäkringskassekontor. Och har sålts ut, vilket har gjort det besvärligare att få ut sin medicin , då man ofta får vänta i ett flertal dagar innan den skickas efter. Befolkningen blir naturligtvis orolig nu när man ska förlora . säger att det ska ske i ordnade former. Ja, i sker det i så ordnade former att man klumpar ihop några små stationer med några större attraktiva stationer, för då tror man kanske att det går att sälja ut dem. Vad som händer med de små stationerna får vi väl se . Om det är så särskilt ordnat får vi väl återkomma till. Jag är i alla fall glad över att vi socialdemokrater tillsammans med V och MP har reserverat oss mot det vansinniga som pågår, att man konkurrensutsätter viktig myndighetsutövning. Jag ska ägna huvuddelen av min talartid åt motion T382 som handlar om motorkulturen, bilhobbyn och den rullande motorkulturen. Det är en stor och viktig hobby. Det är en växande näring som dessutom ger nya jobb och företag. Näringen och den ideella sektorn vårdar historiskt intressanta bilar och ser till att vi har dem ute på våra sommarvägar och på utställningar runt om i landet. slog Show upp portarna. Över 700 utställningsfordon visades upp. Det var över 300 företag och långt över hundratusentals besökare som var på mässan i . Just , , när vi står här och debatterar, skruvas det och svetsas. Det sys och lackas, och det putsas på tusentals fordon över hela vårt land som ska ut på våra sommarvägar och glänsa. Motorkulturen har i tack vare en hyfsad politisk samsyn vuxit från att bara ha varit en hobby till att bli en stor näring. Men framför allt är det också välvårdade och historiskt intressanta fordon ute på våra sommarvägar. Bevarandet av historiska fordon är ett stort och viktigt inslag i både kultur och fritid för många människor. Det handlar om alla sätt att ta till vara de ideella krafterna, som lever för hobbyn. De borde ges rimliga och logiska villkor. förvaltas mycket av det rullande kulturarvet av enskilda genom den ideella sektorns försorg. Utan enskildas brinnande intresse hade inte sektorn kunnat växa. Bara eftermarknadsdelen beräknas omsätta över 1,8 miljarder och sysselsätta närmare 400 på heltid. Men, herr talman, det finns hot. Efter regeländringar 2008 och 2009 har det blivit onödigt krångligt att registreringsbesiktiga och importera både färdiga bilar och renoveringsobjekt. Företag men framför allt enskilda entusiaster kommer i kläm. ändrade plötsligt sin tolkning av en EU-dom angående förtullning av historiska fordon, samlarfordon och import från land utanför EU. Detta har inneburit och innebär oklara regeltolkningar och betydande kostnadsökningar för enskilda som importerar sitt samlarfordon. Det har också fått till följd att en del av importen numera går över och för att man ska komma runt den svenska tolkningen. Dessutom har det efter att Transportstyrelsen övertog ursprungskontrollen av importerade fordon och fordon som av tidigare anledning avregistrerats blivit i stort sett omöjligt att återregistrera vissa av dessa fordon i . Transportstyrelsens krav på att ägaren ska kunna visa upp en obruten ägarhistoria på uppemot för ett historiskt intressant fordon är inte rimligt. Det finns krav på att äldre originalhandlingar ska finnas kvar. Det här tillsammans med att har regler som säger att Transportstyrelsens arkiv ska destrueras rimmar ännu sämre. Fordonsägare krävs på kvitton som ska vara över . Transportstyrelsen har svårt att acceptera handslag och vittnesmål, som traditionellt är bindande överenskommelser i motorkretsar. Att det ska gälla lös egendom finns det inte något formellt krav på. Det överskuggande problemet är att myndigheterna i inte har ett gemensamt ansvar att värna det rullande kulturarvet. Varje myndighet har sin roll, och Transportstyrelsen har inte varit så smidig. och värnar givetvis kulturarvet, men finns det ingen samsyn och ingen samlad agenda för de historiskt värdefulla fordonen. Inte ens i betänkande, SOU 2009:16, omnämns de historiska fordonen. Där nämns de över huvud taget inte. När det gäller regleringsbrevet uppdrogs det visserligen åt Transportstyrelsen att subventionera ideella föreningar. klargjordes det att inga kulturpolitiska värden ska vägas in, vilket gör det väldigt underligt. Jag finner att det är väldigt motsägelsefullt och därtill förvånande när det gäller dessa värden och dessa föremål och att en förankring av en tydlig kulturpolitik hela vägen ska undantas. För utövarnas och motororganisationernas del är det inte pengarna som efterfrågas. Det är rimliga och konsekventa förutsättningar för att kunna restaurera, värna, bevara och bruka det rullande kulturarvet. Alla verkar hålla med om att det är orimligt att förtullar fordon som kom till för kanske 30, 50 eller , där ägaren inte kan uppvisa en giltig tullhandling från . Det finns åtskilliga exempel på människor som har lagt ned stora pengar och framför allt tid på att renovera ett fordon men sedan får veta att det är omöjligt att registrera det i samma originalskick. Däremot kan man bygga om det och registrera det som ett privatbyggt fordon. Men då blir det ju inte i originalskick. Motorhobbyn tar sitt ansvar i den här frågan, men att den ideella sektorn ständigt ställs inför hinder av juridisk karaktär blir jobbigt. Snårskogar av juridik som vältras över på enskilda är inte acceptabelt och är givetvis något som borde ligga på våra myndigheter att lösa. Eftersom flera myndigheter ofta berörs vore det lämpligt om dessa frågor kunde beredas i ett samlat större forum och involvera berörda departement, då det uppenbarligen i många fall inte annars löses. Därför hade nu ett samlat tydligt grepp från utskottet uppskattats. Jag ser i majoritetens skrivning i utskottstexten att majoriteten är väl medveten om de svårigheter som den ideella motorsektorn upplever. säger att man följer det här noga. Det har man gjort . Därför är det väl dags för handling, eller har man tänkt fortsätta att förhala det? Utskottet avstyrker motionen med hänsyn till att syftet med förslagen om ursprungskontroll och registreringsbesiktning torde bli tillgodosett genom det arbete som pågår i Transportstyrelsen. Jag vill drista mig att säga att det torde vara ganska naivt att tro att Transportstyrelsen med alla sina uppdrag själv kommer att skapa den vilja som behövs till förändring. Borgerligheten hade kunnat göra en insats för den ideella sektorn, som man vanligtvis pratar så varmt om. Borgerligheten hade också kunnat ta ett steg för att minska regelkrånglet, som man också säger sig vilja göra. Men här går man i princip åt motsatt håll. hade kunnat ge ett tillkännagivande och tydligt signalera vikten av en samlad myndighetssyn och bättre samordning mellan ansvariga departement för våra historiskt viktiga fordon. Det finns två reservationer om historiska fordon, en från S och en från SD.