prot · H00944 · 2012-12-14 00:00:00 — 89 (C): Jag välkomnar ministerns resonemang och öppenhet i de här frågorna jag tackar för det. Men ges inga dispenser styr maskinen millimetermässigt vetenskapligt. Hundratusentals människor har alltså mindre god syn i olika avseenden. De kallas inte in till syntest och berövas sina körkort. Men om man har brister i sina synfält, ofta beroende på diabetes eller glaukom, kallas man in lite slumpvis, och då ställs plötsligt stenhårda och mycket detaljerade krav. Här kan jag tycka att intill dess att vi får körsimulatorer, där är vi överens, borde en sund helhetsbedömning kunna göras där praktiska körprov vägs in så att det inte är helt stopp som det är . De människor som här mot vägg blir desperata. De ser bra, och de har vissa brister i synen, men de får ingen chans till dispens. Jag har fått ta del av många brev från personer som gjort olika tester och berättar om hur slumpmässigt testresultaten kan slå. klarar man, ibland inte. Syntestmaskinerna är väldigt speciella. Det är Transportstyrelsen som uppställer kriterierna, och testresultatet får avgöra utifrån de kriterierna. Det finns länder i och stater i som inte ens beaktar synfältsbrister, och i till exempel får man vid dåliga synfältstest chansen att bevisa sin körförmåga genom uppkörning om man befinner sig i gränslandet. Körsimulator tror jag är framtidsvägen jag är helt med på det. Men det finns inte sådana , och därför tycker jag att man borde tänka på de människor som är desperata och inte får chansen. är det ögonläkarna och testmaskinerna som avgör om en människa som har de här bristerna ska få ha körkort. Professor vid är expert på hur människor och maskiner fungerar tillsammans och expert på körsimulatorer. Enligt honom är det vetenskapliga stödet för sambandet mellan synfältsbortfall och körprestation mycket svagt. Han anser att maskintesterna har ett antal fundamentala brister. De är alltför statiska, och de detaljerade svenska kriterierna är alltför diffusa, dåligt vetenskapligt underbyggda och faktiskt enligt hans uppfattning rätt godtyckliga. Han menar att ett körsimulatortest, där man testar hela trafiksituationen, säger betydligt mer om en människas bilkörningsförmåga än ett synfältstest och att även uppkörningsprov borde vägas in i högre grad än . Vi är alltså överens om att rimliga krav självfallet ska ställas för att inneha körkort och att man inte ska köra om man ser för dåligt. Men det får inte vara ohemula krav. är det syntestmaskinerna som får avgöra helt och hållet; vissa klarar, andra inte, och det växlar. Jag menar att trafikexpertis bedömning borde väga tyngre. Deras bedömning som kommer fram i körsimulatortest borde ges större betydelse, och det uppfattar jag att statsrådet är inne på. sticker ut i denna fråga, och många av dem som i nu fråntas sina körkort hade haft dem kvar om de levt i andra länder. Jag tycker också att politiken har ett ansvar för att granska den ribba som myndigheten lägger upp och se om nivån till exempel är för hög. är myndigheten egentligen både expert och domare. Det är ingen förvaltningsdomstol som ifrågasätter myndigheten. Därför vore det lite intressant om statsrådet skulle kunna tänka sig att låta någon annan titta på de regelverk som har, granska Transportstyrelsens bedömningar och jämföra med andra länder. Det var en av mina frågor. Jag vill skicka med den lilla idén. 90 Statsrådet (M): Det är bra, som säger, att det är expertis som tittar på detta. Även om jag har tilltro till politiker finns det brister även där. Det jag tycker är viktigt däremot i min roll är att se till det stora hela. Hur ser vi till att upprätthålla arbetet med nollvisionen, som handlar om trafiksäkerhet? Hur ser vi till tillgänglighet och människors rörlighet? Att ta körkort är en fråga med stor frihetsaspekt, som inte heller ska förringas. Det gäller att balansera någonstans däremellan. Kraven i direktivet, de minimikrav som vi har i , har setts över . Men direktiv är vad de är. Det finns möjlighet, om det kommer nya kunskaper från forskning eller experter, att ändra. Hur och i vilken ordning det ska gå till har jag inte för avsikt att svara på just här , men det är inte alls en omöjlighet. Vi lever ändå i ett slags lärande organisation; den är inte statisk. Jag tycker ändå, fru talman, att i den här frågan, som jag vet att har drivit länge, kanske vi kan se ett nytt ljus när det gäller att hitta komplement och inte bara ha de statiska testerna utan hitta någon form. Dagens interpellation kommer däremot inte att hjälpa de personer som vill ha en ändring för här och , men det finns åtminstone möjligheter som verkar dyka upp. 91 (C): Tack, statsrådet, för ett bra och resonerande svar! Jag har träffat och som har många medlemmar som berörs av detta och som gör ett mycket seriöst arbete i dessa frågor och säkert lyssnar på vad statsrådet säger. Det här är en oerhört viktig fråga för människor som ser bra men som inte får köra bil därför att de har denna brist. Utredningsuppdraget hoppas jag lite på; även myndigheter behöver granskas. Transportstyrelsen och dess trafikmedicinska råd är både regeluppställare och domare i dessa frågor, så därför kan man behöva ta in annan expertis . Sedan är vi helt överens, statsrådet, , professor och jag själv om att vi måste få fram godkända körsimulatorer. Det behövs, vad jag förstår, bara något eller utvecklingsarbete. Det finns redan utmärkta körsimulatorer i till exempel vid VTI och , Argussimulatorn vid , och det finns andra. Det behövs, tror jag, några statliga forskningsmiljoner för detta. Ministern har sagt att det är ansökningar på gång, och jag vädjar till ministern att se positivt på sådana ansökningar. Det vore intressant om ministern kunde uttala sig något om detta. Tack slutligen för en bra dialog! Jag tror att det är bra att den här frågan har väckts i riksdag. Det är ju sådant är till för, vi enskilda ledamöter och ministrar. Jag hoppas att de människor som ser bra och som fråntas sina körkort men ligger i gränslandet och borde få dispens ska kunna bevisa sin körförmåga både temporärt i praktiska uppkörningsprov och i körsimulatorer och få behålla sina körkort, om det är rimligt. 92 Statsrådet (M): På den ena frågan som ställde, om jag kan vara vänlig till sinnes när ansökningarna kommer in, måste jag svara att det är viktigt att komma ihåg att det inte är jag som ger medlen. De finns fördelade hos . Men kommer ansökningarna in, och jag vet att de är på väg, och uppfyller det som gäller inte minst för trafiksäkerhet har jag svårt att se att de inte skulle bli tillgodosedda. Överläggningen var härmed avslutad. 19 § Svar på interpellation 2012/13:174 om uppföljning av ICT:s verksamhet 93 Statsrådet (M): har frågat mig vad jag avser att göra för att säkerställa användningen av fiberinfrastruktur till de nationella initiativen Bredbandsstrategin, Digitala agendan och ITS-strategin. har vidare frågat mig vad jag avser att göra för att säkerställa konkurrensen i fiberinfrastruktur, när trafikens behov är tillgodosedda, för att uppfylla det kapacitetsbehov som andra myndigheter, telekomoperatörer och medborgare har och inte bara den överkapacitet som eventuellt blir tillgänglig. Låt mig börja med att slå fast att fiberinfrastruktur har en viktig funktion för verksamhet, och då speciellt för järnvägens funktion. Det finns alltså ett grundläggande intresse för myndigheten att försäkra sig om att funktionen fungerar väl. har också ett generellt behov av att löpande, utifrån verksamhetens behov, följa upp och vid behov förändra sin organisation och sin kompetens i syfte att på ett kostnadseffektivt sätt genomföra sitt uppdrag avseende infrastrukturen. Inom ramen för det arbetet bildas en ny där bland annat ITS-frågor kommer att hanteras. Jag har tidigare på frågor, bland annat från , avseende utvecklingen av myndighetens it-verksamhet konstaterat att är en viktig leverantör av it- och telekomtjänster till och andra kunder. Funktionen är viktig för infrastruktursektorn och spelar dessutom en viktig roll för infrastrukturen för telekommunikation genom sitt fiberoptiska nät med stor geografisk täckning. har en viktig roll som operatörsneutral leverantör av bredbandskapacitet till den svenska marknaden. Det är angeläget för regeringen att den nya it-verksamheten ges möjlighet att utvecklas på ett för verksamheten och ITS-området optimalt sätt och med beaktande av funktionaliteten hos samhällsviktiga funktioner. Dessa förhållanden gäller fortsatt. För regeringens vidkommande innebär det att fortsatt kommer att ha ett uppdrag som innebär att myndigheten i sitt fibernät ska erbjuda tjänster på grossistnivå och på konkurrensneutrala villkor till aktörer som efterfrågar elektroniska kommunikationer, i den mån kapaciteten inte behövs för egna behov. Regeringen kommer inom ramen för ordinarie myndighetsstyrning att följa upp hur uppdraget hanteras. 94 (MP): Först vill jag tacka infrastrukturministern för svaret på mina frågor. Jag har ställt dem därför att jag vill försäkra mig om att , som är en mycket värdefull och användbar tillgång för , verkligen kommer till bästa nytta för samhället. Det är bra att planerna på att sälja ut nu skrinlagts. Vem som äger och har kontroll över en av landets största, mest heltäckande och operatörsneutrala fiberinfrastrukturer har nämligen stor betydelse. har valt att lägga ned resultatenheten och bilda en ny resultatenhet med tydlig inriktning på att leverera till . Att uppfylla det behov av kapacitet som andra myndigheter, telekomoperatörer och medborgare har kommer i andra hand. Eventuell överkapacitet ska fortfarande vara tillgänglig för dessa. Men hur länge finns det överkapacitet om det bara är behov som ska styra utveckling av och investeringar i nätet? Det är där jag ser en fara med den strategi som valt. Det finns inget motsatsförhållande mellan att säkerställa behov, och då särskilt järnvägstrafikens funktion, och att säkerställa de kapacitetsbehov som marknaden har för att nå sina och bredbandsstrategins mål. I alla fibernät, utom givetvis försvarets, delar flera kunder på kapaciteten. Låt mig ge ett exempel på vilka möjligheter och fördelar det kan ge att uppfylla även externa kunders behov. SVT och Comhem använder båda nät. SVT:s trafik påverkar inte Comhems trafik, och Comhems trafik påverkar inte trafik i någon negativ bemärkelse. Alla får plats utan att störa varandra. Tvärtom har de alla glädje av att samsas i nätet. Det blir billigare då det är fler som delar på kostnaden för underhåll och uppgraderingar, vilket i slutändan förstås även gynnar deras kunder, vi skattebetalare, medborgare. Det är bland annat den senaste affären med Comhem som gör det möjligt för att uppgradera sitt våglängdsnät till en betydligt bättre teknisk plattform. Det är en plattform som dessutom ger nätet en betydande tillgänglighetsökning, vilket till exempel innebär för att hitta en ny väg om en fiberutrustning eller annan utrustning fallerar. Detta medför att även järnvägens datortrafik blir säkrare, vilket alla resenärer har glädje av. Denna förbättring hade inte blivit av, i alla fall inte , om det bara varit behov som skulle styra. Detta är ett exempel som bekräftar det som Myndigheten för samhällsskydd och beredskap uttalade i sin utredning , där man ser ett behov av externa kunder då det främst är de som driver utveckling mot den senaste tekniken, inte de offentliga. Jag känner alltså en stor oro för att teknikutvecklingen riskerar att hämmas. Men inte nog med det: Jag är också orolig för att om det enbart är behov som får styra finns risken att det inte blir någon överkapacitet för marknaden, och då hämmas konkurrensen på stamnätsfibern. Accessnäten är redan reglerade. Ska även stamnätsmarknaden regleras? Nej, det är en uppenbar risk om ett av de få operatörsneutrala nät vi har inte längre finns tillgängligt. 95 Statsrådet (M): Jag tycker att det är bra exempel som tar upp. är det så bestämt att kommer att vara kvar. Vi vet, också sedan våra tidigare diskussioner, att optokabeln har en viktig funktion och en stor geografisk täckning över landet. Vi har inom också it som ansvarsområde och inte minst frågorna om den digitala agendan och bredbandsstrategin, och vi är rätt överens om hur vi formulerar vårt uppdrag till så att det inte motverkar de syften som efterfrågar. är vi mitt uppe i regleringsbrevsskrivande, och det kommer att fattas beslut . I regleringsbrevet till kommer det återigen att vara väldigt tydligt att myndigheten har ett uppdrag att i sitt fibernät erbjuda tjänster som är konkurrensneutrala. är en organisation och en myndighet som vill vara effektiv, och det är klart att om man kan samarbeta med andra finns det möjlighet att hitta lösningar som både utvecklar andra och utvecklas av andra. Just den synergieffekten har vi redan sett resultat av. Och en modern myndighet stänger inte in sig själv. Den använder sig av de möjligheter som också finns ute på marknaden. Jag tror inte att vi har några delade åsikter om det som efterfrågar och undrar över. 96 (MP): Det låter bra. Jag vill citera lite ur ministerns svar på min interpellation: Det är angeläget för regeringen att den nya it-verksamheten ges möjlighet att utvecklas på ett för verksamheten och ITS-området optimalt sätt och med beaktande av funktionaliteten hos samhällsviktiga funktioner. Dessa förhållanden gäller fortsatt. Det här är viktigt: funktionaliteten hos samhällsviktiga funktioner. Menar infrastrukturministern att dessa ska hanteras av en intern leveransavdelning på ? Risken är i så fall uppenbar att det blir behov, vilket självklart är en av de samhällsviktiga funktionerna och inte det samlade behovet av samhällsviktiga funktioner, som tillgodoses. kan alltså, som jag förstår det, i praktiken komma att prioritera ned övrig offentlig sektor, och detta måste undvikas. Framför allt krisberedskapsmyndigheterna och till exempel , , och borde rimligen ha tillgång till kapaciteten i det statligt kontrollerbara och säkra nät som just nu förfogar över på samma villkor som . Jag hänvisar än en gång till det som Myndigheten för samhällsskydd och beredskap slog fast i sin utredning , att myndigheter med särskilda behov behöver en statligt skyddad och kontrollerbar kommunikationsinfrastruktur. MSB förespråkar att ett tjugotal myndigheter som är utpekade som särskilt samhällskritiska bildar ett för de övriga offentliga aktörerna vi har ju 300 myndigheter och 290 kommuner vilket kan hjälpa dem att göra bättre beställningar från privata aktörer. Även de privata leverantörerna skulle vara välkomna att dra nytta av kunskaperna och erfarenheterna. Så kan den offentliga upphandlingen bli bättre, vilket ger förutsättningar för att de privata aktörerna bygger näten utifrån högre krav, något som vi alla tjänar på. I förlängningen har alltså potential att bli en ännu större tillgång för många myndigheter, om det används klokt. Så kan bättre förutsättningar skapas för en fungerande marknad. För att säkerställa de nationella strategierna, bredbandsstrategin, digitala agendan och ITS-strategin, behövs all tillgänglig infrastruktur och kapacitet. fiberinfrastruktur är som sagt en av de största och mest heltäckande i landet och dessutom operatörsneutral. Den är byggd och betald med statliga anslag och bör självklart betraktas som en statlig tillgång som behövs för att uppfylla flera samhällskritiska behov utifrån egna. Som jag förstår det är det inte kärnverksamhet att ansvara för den digitala infrastrukturen, men kanske borde uppdrag utvidgas med detta helhetsansvar. Hur ser infrastrukturministern på det? Det ministern sade lät bra, och kanske kan jag få ännu lite mer utvecklat precis vilka direktiv verket kommer att få. Hur beslutade strategi för ICT stöder ett sådant helhetsperspektiv och ansvar har jag svårt att se. På vilket sätt blir det lättare att samordna de statliga verksamheterna så att vi får synergieffekter? Jag är tvärtom rädd att denna nya organisation kan komma att minska möjligheterna att dra full nytta av nät. 97 Statsrådet (M): Hur jobbar med sin effektivisering och att ändra från resultatenheter till verksamhet som ingår är en smaksak så länge uppdraget ligger kvar. Man har kanske sett möjligheter att på detta sätt utveckla det ännu mer. Det är ett val som har gjort, och jag ser inte att det i sig skulle vara ett problem. När det gäller samhällsviktiga funktioner har hand om ganska stora sådana för att samhället ska funka både och i kris. Det normala brukar enligt ansvarsprincipen vara att i det vardagliga sköter var och en det man har ansvar för. När vi är i krisläge ska det så långt som möjligt fortsätta vara så, men då har också Myndigheten för samhällsskydd och beredskap en viktig samordnande roll. ingår i många av de krisförberedande funktioner som finns där. ställde en fråga till mig om den interna funktionen och hur den ska organiseras. Jag går tyvärr bet på den frågan, för jag har inte den detaljkunskapen . Det är dock fullt möjligt för att fråga om detta när fortsättningen kommer. Alla i regeringen skriver regleringsbrev, även min kollega som har ansvar för den digitala agendan. Vi försöker nu samordna och synka våra regleringsbrev inför årsskiftet då de ska vara klara. Jag kan tyvärr inte svara hur formuleringen exakt kommer att se ut, men vi har ingen annan ambition än att använda optokabeln och möjligheten att nå ut, både för behov och när det gäller det jag har sagt. 98 (MP): Den nya resultatenheten har alltså tydlig inriktning på att leverera till . Att uppfylla de behov av kapacitet som andra myndigheter, telekomoperatörer och medborgare har kommer då i andra hand. Det är därför jag är orolig och lyfter upp denna fråga. Det är viktigt och bra att infrastrukturministern och it-ministern talar med varandra och samordnar regleringsbreven, men även försvarsministern borde ha ett ord med i laget. Det råder ingen tvekan om att fibernätet är av yttersta vikt för samhället. Det måste förvaltas och utvecklas som resurs för både och övriga samhället. Det är regeringens uppgift att tydliggöra detta i uppdraget till myndigheten eller att lösa det på annat sätt. I gårdagens riksdagsdebatt om infrastruktur sade från att det femte transportslaget it är viktigt. Det är vi överens om. Säkert är vi också överens om att det inte får vara underordnat de andra trafikslagen. Om det digitala transportslaget inte fungerar slår det ofta hårdare mot samhället och enskilda medborgare än om övriga transportslag fallerar. Vad händer om det inte går att ringa 112? Vad händer om trygghetslarmen inte fungerar? Vad händer om betalsystemen inte fungerar och folk inte kan ta ut pengar? Vad händer om barnbidrag och löner inte kan betalas ut? Vad händer om polisen inte kan göra sitt arbete? I krislägen är det mycket säkrare att statliga myndigheter har kontroll över kommunikationsinfrastrukturen än om detta ansvar lagts ut på kontrakt till någon extern operatör. Då kan man styra på annat sätt än med vite i händelse av kris, för vad hjälper vite om ambulansen inte kommer? Jag kommer att fortsätta bevaka detta noga, och jag hoppas att det blir bra direktiv till . Låt mig önska god jul och gott nytt år. 99 Statsrådet (M): Jag ska inte förlänga debatten. Jag tycker att avrundade bra och önskar även jag god jul och gott nytt år. Överläggningen var härmed avslutad. Anmäldes och bordlades betänkanden /13:NU2 Utgiftsområde 19 Regional tillväxt 2012/13:NU3 Utgiftsområde 21 Energi Sammansatta utrikes- och försvarsutskottets betänkande 2012/13:UFöU1 Fortsatt svenskt deltagande i den internationella säkerhetsstyrkan i (ISAF) 21 § Anmälan om interpellation Anmäldes att följande interpellation framställts 2012/13:181 Egenvärde av jobbskatteavdrag av (S) till finansminister (M) Interpellationen redovisas i bilaga som fogats till snabbprotokoll . 22 § Anmälan om frågor för skriftliga svar Anmäldes att följande frågor för skriftliga svar framställts 2012/13:206 Utbyggnad av vindkraft av (S) till statsrådet (C) 2012/13:207 Färre nyregistrerade företag i av (S) till näringsminister (C) 2012/13:208 Hemlöshet i av (MP) till statsrådet (KD) 2012/13:209 Handel med barn av (S) till statsrådet (FP) 2012/13:210 Nyföretagarstödet av (FP) till näringsminister (C) 2012/13:211 Villkoren för småskalig vattenkraftsproduktion av (S) till näringsminister (C) Frågorna redovisas i bilaga som fogats till snabbprotokoll . 23 § Kammaren åtskildes . Förhandlingarna leddes av förste vice talmannen från sammanträdets början till och med 13 § anf. 39 (delvis), av talmannen därefter till och med 17 § anf. 80 (delvis) och av förste vice talmannen därefter till sammanträdets slut.