prot · GZ0989 · 2012-03-27 00:00:00 — Är det sådana utbildningar vi vill ha på högskolan? Den socialdemokratiska utbildningspolitiken har varit sådan att det är viktigt att kvantitet räknas, inte kvalitet. Utifrån mitt sätt att se är det här nya utmaningar. Det betyder att vi måste lägga om politiken. Vi måste ha en forskningsstrategi som aktivt kan bidra till att regionens, nationens och utveckling går framåt, i syfte att befrämja tillväxt och utveckling. Därför är det viktigt med starka forskningsmiljöer. Forskningsmiljöerna kan vara tillsammans med de små högskolorna och tillsammans med de stora, men det är viktigt att vi får en kvalitet i högskolan, så att vi inte utbildar ungdomar till att gå ut i arbetslöshet med en massa konstiga högskoleutbildningar. Vi ska satsa på kvalitet och satsa på goda forskningsmiljöer, så att vi kan få ungdomar som är konkurrenskraftiga ute i och i världen. 18 (S): Tack, utbildningsministern! Är det så konstigt att vi talar väl om våra högskolor ute i landet? Är det så konstigt att vi gör det när vi är stolta över dem och dessutom måste försvara dem mot sådana inlägg som vi hörde här tidigare? Det sägs att vi ska ha kvalitet, och då måste vi ha tjusiga, fina forskningsställen bara på vissa ställen i landet. Då måste ju någon försvara en bra utbildningspolitik, det vill säga det som sker i hela landet. Titta vad ungdomar det sitter på läktaren! De har strömmat igenom här . En del vill gå vidare med en gång till en högre utbildning det är jättebra. En del vill inte det. En del vill komma tillbaka . En del vill få chansen igen och kanske ännu . En del börjar men känner att det inte riktigt passar dem . De borde få en chans till och en chans till i hela landet. De ska inte behöva flytta för att få en bra utbildning eller, för den delen, kunna forska. Det handlar om att faktiskt kunna ta steget till en högre utbildning, oavsett var i landet man bor. Även om man inte har en bra studiemiljö hemma är det bra att kunna göra detta. Då kan man kanske göra det i en mindre högskola, till exempel i . Jag har noterat, med tanke på forskningsstrategin, att regeringen hellre satsar på de stora universiteten, även om försöker påstå att det är någon annans fel. Jag tycker att ska ta ansvar själv och inte skylla på någon annan. Utbildningsministern spelar ju svälta räv med högskolorna runt om i landet. Om man lägger ihop forskningsanslagen för samtliga regionala högskolor, det vill säga , , , , , , , , , , , och , får de tillsammans av det totala forskningsanslaget. Är det rimligt? Jag tycker inte att det är rimligt. I ett tidigare inlägg sades att det borde satsas bara på vissa ställen; jag förstår att det är politiken för den borgerliga regeringen. Är regeringen helt överens? Vissa partier påstår att de inte håller med om den centralisering av utbildning som pågår i landet just . Jag skulle vilja veta om regeringen är helt överens eller om och kör över de andra partierna. Politik är att vilja. Det är att vilja satsa i hela landet och se till att ungdomar får chansen och att vilja höja kvaliteten i det här lilla landet som ska vara på tå för att klara en stenhård konkurrens i världen. Om man vill höja kvaliteten kan man ta chansen att ge en större andel av ungdomarna utbildning när det blir färre ungdomar; det är inte nu det är färre ungdomar utan . Om man vill höja kvaliteten skulle man kunna höja utbildningsnivån för fler. Man skulle också kunna ge fler äldre möjligheten om och om igen så att alla får bra kompetens. Vi ska nämligen konkurrera med hög kvalitet och hög kompetens, inte med låga löner. Jag tycker att vi går åt fel håll. 19 Utbildningsminister (FP): Varför kom Keynes ur modet? Jo, det ska jag berätta. Det var på grund av den här typen av debatter. Keynes idé var att staten satsar resurser på till exempel utbildning och infrastruktur i lågkonjunktur; när konjunkturen vänder drar man tillbaka satsningarna. Det är precis det som den här regeringen har försökt göra. Åren 20082009 gjorde vi en massiv satsning till exempel på 10 000 nya högskoleplatser. De var tillfälliga. De var till för att överbrygga den djupaste finanskrisen. är den djupaste finanskrisen över, och då dras de platserna in. Det var det som var idén. Ni orkar inte stå för det utan skäller på mig för att den tillfälliga satsningen upphör. Det är det som har varit problem . Man vågar satsa i lågkonjunktur, men när konjunkturen vänder orkar man inte stå för de tuffa besluten. Då heter det att det är neddragningar och nedskärningar. Det var en tillfällig satsning. De siffror som har angivits är riktiga. Det var 55 miljoner för högskolan i , 32 miljoner för och 45 för . Det var den satsning som skedde och som var tillfällig. Det var sagt från början. Det är ingen nedskärning som har bestämts , utan det var sagt från början att det skulle vara så här. Det gäller hela det svenska högskoleväsendet, inte bara era lärosäten. Ni orkar aldrig dra tillbaka de satsningar som görs i lågkonjunktur, därför fick enorma strukturella problem i ekonomin gång på gång. Det var sagt att satsningarna var tillfälliga för att överbrygga finanskrisen; det står vi för. skäller ni på mig för det. Det sker ytterligare några omfördelningar bland annat beroende på att lärosätena har blivit av med examensrätter och att vi bygger ut läkarutbildningen och sjuksköterskeutbildningen. Platserna till sjuksköterskeutbildningen är ännu inte fördelade. Inte ens jag vet hur de är fördelade, så jag förstår inte hur ni kan veta det. Vi måste öka antalet sjuksköterskeutbildningsplatser i . Det kan ske över hela landet. Många lärosäten har examensrätt för sjuksköterskor. Någon nämnde att Socialdemokraterna vill att ska gå på högskolan. När man läser er budgetmotion är det rena skämtet. Det krävs en ökning med 6 miljarder från och med nu om man ska nå det målet 2020. Ni ökar med 800 miljoner. Det blir precis som då ni byggde ut antalet platser och skar ned på kvaliteten. Det finns inte tillstymmelse till finansiering av en sådan målsättning som ni beskriver i retoriken. Det är pinsamt att ni säger det. Det är så genant felräknat i er budgetmotion. Om man jämför det faktiska antalet platser med vad ni föreslår är även det en neddragning. Även ni föreslår en neddragning; den är visserligen mindre än regeringens, men även ni föreslår en neddragning i er budgetmotion jämfört med . Den högstämda retoriken om att vi skär ned och att ni satsar är blaha blaha. Ni skär också ned. Läs er egen budgetmotion. Ni kan ju tycka att mer av de gemensamma resurserna skulle hamna på den egna högskolan på de andras bekostnad, men totalt sett skär även ni ned . Min grundläggande uppfattning är att det behövs högskoleutbildning på i princip alla de platser där vi har högskoleutbildning. Det gäller alla de platser som har nämnts här. Det är inte nödvändigt att varje högskola är en egen myndighet, men det får högskolorna själva bestämma. Högskoleutbildningen i fortsätter som förr trots att det är en del av Linnéuniversitetet. De ångrar inte sammanslagningen. har utbildning på tre olika platser. Det är ingen katastrof. Man får avgöra det själv på lärosätena. Min bedömning är att av alla de skäl som ni har redovisat och som jag håller med om behövs högskoleutbildning på i stort sett alla de platser där vi har högskoleutbildning för att utbilda sjuksköterskor, lärare, högskoleingenjörer och andra. De behöver utbildas på många platser i landet för att stimulera länets och regionens utveckling. 20 (S): Jag känner inte igen mig i att lågkonjunkturen nu är över. Den slår fortfarande hårt i länen. Individ- och familjeomsorgen har ökat . Det är ganska mycket pengar som går dit. Arbetslösheten är väldigt hög. Jag vill vädja till ministern att titta på den drivkraft som finns i de mindre forskarinstanserna. Där har man en lättillgänglighet och kan bedriva tillämpad forskning som är begriplig. Det är nära i mötena mellan forskare, industri och företag. Det som står för en del av tillväxten i landet är närheten till högskolan och forskningen som öppnar nya dörrar. Om en högskola lyckas väl spiller det naturligtvis ut i samhället. Det skapas nya förväntningar och det blir ett nytt sug efter att få gå på högskola eller universitet. Vi har pratat mycket om högskolan, men det handlar inte bara om den lokala högskolan utan om att skapa ett intresse så att ungdomarna även söker till universiteten. Vi är inte på något sätt emot universiteten. Jag vädjar till ministern att se att det finns kvalitet inom forskning och utbildning i de små högskolorna. 21 (S): Den här regeringens allvarligaste misslyckande är att man totalt har misslyckats med jobben. Man talade om att man skulle åstadkomma full sysselsättning; man har åstadkommit högre arbetslöshet. Det är generande för dig, , när du säger att ni drar ned på antalet högskoleplatser för att sysselsättningsfrågan är löst. Fråga 350 000 människor i vårt land, de av befolkningen som står utan arbete, om de tycker att sysselsättningsfrågan är löst. Jag upplever den moderatledda regeringens stora problem, nämligen att man skulle bli sams genom att fackmässigt indela politikområden. Någon håller på med utbildning, som , en annan med näringspolitik, och håller i kassan. När socialdemokratin styrde detta land insåg vi att man måste samordna politikområden. När det handlade om att skapa jobb var det en treenighet, ekonomisk politik, näringspolitik och utbildningspolitik. Att vi har en utbildningsminister som inte förstår ett sådant elementärt samband understryker summan av kraft i regeringens gemensamma misslyckande när det gäller jobben. Din oförmögenhet att se ditt bidrag i jobbpolitiken medverkar till det katastrofala resultatet som ni har presterat på området. Regeringen har misslyckats med jobbpolitiken. Dessutom håller man på att skjuta högskolorna i sank. Det är ytterligt allvarligt. 22 (S): Om Keynes hade fått vara med i detta läge tror jag att han hade förordat en satsning även . En arbetslöshet på betyder inte att något är över eller att frågorna är lösta. Det fanns de som talade om att vi hade massarbetslöshet i detta land när vi hade en arbetslöshet på . Vi har massarbetslöshet . Oerhört stora grupper står utanför. Vi har ett ökat antal socialbidragstagare, och vi har en ungdomsarbetslöshet på rekordnivå i storleksordningen . Då drar man ned och tycker att allt är över. I vårt budgetalternativ har vi 8 700 fler platser i högskolan och 6 500 fler i än vad regeringen har. Det är platser som behövs och som inte behöver vara föremål för någon sorts konstig konjunkturpolitik som talar om och som dessutom bygger på en felanalys av att krisen på något sätt är över. Vi har en arbetslöshet på och en ungdomsarbetslöshet på . Sedan gjorde ett expertutlåtande om hur stor besparingen var på och sade att den var 55 miljoner. Om jag har räknat rätt hade man 430 miljoner 2011 och 2015 blir det 364 miljoner. Det är alltså minus . Det var alltså något värre. Jag menar att det är en medveten politik som ni håller på med. Du har själv skrivit i en artikel i att man ska slå samman och koncentrera och att det inte finns underlag. Det är klart att det är linjen, och det känner vi till. Jag tycker att det är lika bra att lägga korten på bordet i detta sammanhang. Här finns det en politisk skillnad som vi inte får ordning på med mindre än att det blir ett regimskifte. 23 (S): säger i sin senaste rapport att det finns en stor risk att antalet studenter tenderar att leda till att man satsar på breda utbildningar. Det är de som går igenom som man också får pengar för. Kullarna ökar nu 2012, 2013 och 2014 och då drar man ned på högskolan. Det är de kullar som går in i högskolan som ökar. Arbetslösheten måste bekämpas. Låt vara att utbildning sker på distans och genom högskolan. Kanske blir det även en möjlighet att gå på universitet . Men utbildningssystemet måste vara steg på vägen. Om högskolan inte är lösningen förstår jag inte detta. I går satt mina kamrater och jag med , med handelskammaren och med Småföretagarna. De talade om matchning. Men det stämmer inte. Det matchar inte. De sade att de inte får tag på den arbetskraft som de behöver i . De undrade hur de ska lösa frågan med pensionsavgångar, vård, skola och omsorg, hur de ska få dit folk och hur de ska klara generationsväxlingen om inte genom högskolan. Vi måste ta oss ur den arbetslöshet som vi har . Vi måste på något sätt se till att även de som kan erbjuda jobb kan få den kvalificerade arbetskraft som de behöver. Det kan vi få genom att vi har högskoleplatser. Det är oerhört viktigt för hela landet, inte bara för vissa delar. Man måste kunna leva överallt i vårt land. Det är helt nödvändigt. Det är skogslänen som står för stora delar av exporten. Då måste vi också ha möjlighet att ha utbildningar även i län som ligger norr om . Det är helt nödvändigt. 24 (S): Återigen: Politik är att vilja. Vill man möta massarbetslösheten och se till att är på topp i den internationella knivskarpa konkurrensen kan man satsa på utbildning. Då kan man satsa mer, inte mindre. Då kan man se till att fler, en större andel, ungdomar och äldre får en högre utbildning i hela landet. Det är en viljesak, herr minister. Jag skulle vilja ha svar på följande fråga: Är det rimligt att om man slår ihop forskningsanslagen från samtliga regionala högskolor får de av det totala forskningsanslaget? Är det rimligt? Min andra fråga var: Är regeringen överens? 25 Utbildningsminister (FP): Det är inte möjligt för mig att svara på frågorna från åtta debattörer. Men jag ska besvara fråga. Det är korrekt att lejonparten, , av forskningsanslagen ligger på en mindre andel av lärosätena, och det är de riktigt stora universiteten. Det är samma andel som det var under och tid som högskoleministrar. Det är rimligt. Varför är det rimligt? Jo, därför att dessa universitet har en annan roll än att i huvudsak bedriva utbildning. De är forskningsledande i . På några punkter är de forskningsledande i och i världen. Jag tror till och med att den tjänstgörande talmannen är styrelseordförande i . Det är ledande universitet. Om Socialdemokraternas linje är att slå sönder dessa forskningsuniversitet som är världsledande och Europaledande för att fördela resurserna, då kommer ni att få politisk strid. Det lovar jag. Vi hörde alla vad sade, nämligen att det är detta som är ambitionen. Ska vara ett land som konkurrerar i världsledande toppforskning, eller ska vi abdikera från det? Det är i , . Fråga dem de finns på hemmaplan om man ska ta några miljarder därifrån och lägga ut dem på lärosätena i övrigt och vad som då händer med världsledande forskning. Jag har just utsett till styrelseordförande där. Fråga henne om man ska ta resurserna från . , där är ordförande, om vi ska ta resurserna därifrån och lägga ut. Detta är forskningsledande lärosäten och har varit det . De finns på de internationella rankningslistorna och på de internationella topplistorna. Ska vi ta resurserna därifrån och sprida ut dem, då gör vi en mycket stor otjänst. Det kommer inte att ske med mig som utbildningsminister. Överläggningen var härmed avslutad. 9 § Svar på interpellation 2011/12:258 om svåra samhällsproblem till följd av dieselstölder 26 (): har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att komma till rätta med de dieselstölder som drabbar bland annat lantbruk, maskinentreprenörer och åkerinäring. Dieselstölderna har ökat i omfattning . Enligt polisen är en starkt bidragande orsak att priset på diesel skjutit i höjden, vilket gör det mycket lönsamt att stjäla och sälja stulen diesel. Stölderna underlättas också av att stora mängder diesel ofta lämnas på platser utan vare sig tillsyn eller inhägnad. Men även där bränsletankar och fordon låses in förekommer stölder med alltmer sofistikerade metoder. Det här måste naturligtvis motverkas, inte minst för att värna små företag och andra som drabbas hårt. Polisen bedriver ett aktivt arbete för att förhindra brottslighet inom transportsektorn. Ett exempel är Prevention of Cargo Crime där i har varit pådrivande. Det arbetet har inneburit att alla delar inom transportnäringen samverkar bättre i det förebyggande arbetet mot stölder riktade mot godstrafik på väg. Även polisens och övriga myndigheters insatser inom ramen för mobiliseringen mot grov organiserad brottslighet träffar dieselstölderna eftersom de i många fall är en av flera inkomstkällor från kriminell verksamhet. Utöver stölder av diesel har också smuggling förekommit i norra . Där har de fyra polismyndigheterna i haft ett framgångsrikt samarbete med såväl tullen och som sina motsvarigheter i . Resultatet av denna satsning blev att 55 personer dömdes , inte bara för införsel utan också för köp av illegalt införd diesel. Men den kanske viktigaste åtgärden mot stölder och smuggling av diesel är att förmå människor att sluta köpa den illegalt. De som köper diesel till sitt arbetsfordon eller sin personbil av en privatperson måste förstå att de med stor säkerhet stöder den organiserade brottsligheten och bidrar till stora förluster för lantbrukare, åkare och skogsentreprenörer. En motåtgärd som nämner är färgning av diesel för att förebygga stölder och försvåra försäljning av stulen diesel. Därmed kan en eventuell köpare se att dieseln är stulen. Det ger också större möjligheter för polisen att uppdaga stulen diesel vid trafikkontroller genom att man tar prov på bränslet. Vad jag förstår har just färgning varit en framgångsrik metod på många håll i landet. Därutöver arbetar olika branschorganisationer med råd och rekommendationer kring uppställningsplatser, inhägnader med mera. Parallellt med rättsväsendets insatser för att bekämpa organiserad brottslighet är, tror jag, just den här typen av frivilliga brottsförebyggande åtgärder vad vi behöver se mer av. 27 (S): Jag vill tacka justitieministern för svaret. Jag har ställt interpellationen till justitieministern med utgångspunkt i bland annat information och mejl och utifrån besök i min valkrets framför allt från skogsnäringen. I alla fall under har jag blivit kontaktad. Man kan fundera över varför det tagit så att ställa interpellationen. Men när man följer detta upptäcker man att det inte är en liten fråga. Tvärtom är det en ganska stor fråga. I det avseendet tror jag att justitieministern och jag är ganska överens. Vad ska vi då göra åt det här? Justitieministern nämner beträffande de eskalerande stölderna lite grann om orsakerna till att man haft ett framgångsrikt arbete med smugglingen. Sedan det blev en samordning mellan tullen, och polisen har en stor del av den illegala smugglingen framför allt från röd diesel stoppats. Dieseln fördes långt ned i landet. Man har dragit åt tumskruvarna. Jag tror att framför allt skattemyndighetens intåg på banan har gjort att det hela revisionsmässigt är möjligt. Marknaden har därför flyttat. har man, skulle jag vilja säga, fullkomligt vandaliserat skogarna. För någon vecka sedan var det ett inslag i och i går i Nordnytt. Man hade tagit en dieseltjuv som hade stulit inte mindre än diesel som han hade i sin lastbil. Polisen tog honom. Men vad händer? Jo, han tas in till förhör. Sedan släpps han. Han får behålla lastbilen och kan fortsätta med sin verksamhet. Det är klart att det inte sänder rätt signaler när det gäller vad som behöver åtgärdas. Det är ganska bekymmersamt framför allt för skogsnäringen. Man kan ju vara på en skogsväg där det är kanske till leveransstället. Ofta kör tankbilar ut och tankar. Men man opererar på en plats. Sedan flyttar skogsentreprenören till en annan plats och måste då skaffa sig bränsle. Annars får man inte verksamheten att fungera. De i branschen säger själva att dieselstölderna kanske inte medför den största kostnaden, utan den största kostnaden är kanske den stilleståndskostnad som entreprenören drabbas av genom samhällsbekymret här. I interpellationen lyfter jag fram att det blivit bekymmersamt också för övriga. Det kan ju vara så att när chauffören kommer till den plogbil som ska ploga vägen är bilen utan diesel. Det har också varit incidenter med ambulanser. Det har varit bekymmersamt vid utryckning därför att vägen inte varit plogad eftersom den plogbil som skulle ploga var utan diesel. Då blir bekymret större än att det är fråga om en enkel stöld. Kanske vill justitieministern precisera sig lite grann. Jag tror att det behövs mer av samordnade åtgärder, framför allt med skattemyndigheten, för att få bukt med detta. Det här är nu ett bekymmer i hela landet. 28 (S): interpellerade jag om den olagliga trafik i som bara ökar, om chaufförer som tvingas till slavliknande förhållanden som tvingas till F-skattsedel och som för en spottstyver tvingas jobba . När jag i den debatten berättade för att sådant drar med sig andra brott hävdade att det inte finns några belägg för det. Ändå säger här att dieselstölderna ökar. Är det fortfarande så att det inte finns några belägg för ett samband med den enorma ökningen av oseriösa chaufförer som olagligt bedriver transporter i landet? Har någon åsikt om det? Jag möter väldigt många som tycker att det finns ett samband. var jag på ett väldigt stort möte i . Seriösa åkare träffades för att diskutera framtiden. De är mycket oroade . De anser sig bli utkonkurrerade av en oseriös bransch, av både svenska och utländska chaufförer som kör svart, olagligt. På mötet kom ett exempel upp om en dieselsug, ett instrument med vilket man kan knycka diesel. Det är tydligen inte så att man kan stoppa den som åker omkring med en sådan dieselsug. Jag fick en fråga på det här mötet. Ungdomar kan ibland bli stoppade och ska då förklara varför de har en kofot i bagageluckan. Har man ett relevant svar är det relevant att ha med kofoten. Om inte kan det vara fråga om förberedande av brott. De jag träffade på mötet i undrade om det inte går att ställa samma typ av frågor till dem som åker omkring med en dieselsug: Är det relevant? Till vad ska du ha dieselsugen? Kan det vara ett förberedande av brott? Jag vet inte om det går. Jag fick i alla fall en fråga om det. Det skulle vara intressant att veta om det går att göra på nämnda sätt. Jag hör att fler och fler är oroade över att både dieselstölderna och andra brott ökar över att smuggelspriten ökar och över att spritförsäljning till ungdomar ökar där chaufförer ställer upp sina långtradare. Det kan vara ganska öppet utanför köpcentrum. Många sätter detta i samband med den olagliga trafiken. Har ändrat uppfattning sedan interpellationen ? 29 PER (S): När jag såg att hade ställt den här interpellationen tänkte jag att den gäller något som rör också mitt hemlän. Jag har själv tidigare varit verksam i skogsentreprenörsbranschen och haft kontakter. Vi kan backa bandet säg . Då handlade det om att man slangade kanske 20 eller bränsle. Dessutom stal man radion i traktorn, väghyveln eller vad det nu var. Mer än så var det inte. Stilleståndet blev då inte så långvarigt. är det tomt i tanken, men man tar inget annat än dieseln. Jag vet att du också kommer från inlandet, justitieministern, och du vet hur geografin ser ut. Det är väldigt svårt att ha någon typ av bevakning eller övervakning som är värd namnet och som skulle kunna funka. Där nämner dock en detalj som är lite intressant. Ryktet har nått mig att det faktiskt finns de som kör med pickups lika entreprenörernas fordon, fast man kör omvänt man suger ur och fyller i sin tank bakpå flaket i stället för att som entreprenören ta med sig diesel ut till fordonet. Kanske är detta något man måste se över. Hur ska man lösa det? Kan man hitta någon infallsvinkel som skulle göra det möjligt att förhindra och begränsa detta? Dieselstölden i sig är inte det stora problemet, utan problemet är de långa stilleståndstiderna. Jag tror att ministern är väl medveten om timkostnaden på en skogsmaskin eller ett entreprenörsfordon som huserar ute i skogen. Det är rätt dyrt. Jag tror alltså att branschen faktiskt längtar efter att få höra hur ministern tänker i dessa frågor. Ponera att dieselpriset är uppe i till semestern förmodligen kommer det att bli ännu mer lukrativt att handla med diesel.