prot · GZ09125 · 2012-06-07 00:00:00 — Annars vet vi inte hur klimatpolitiken ska utformas, och då klarar vi inte jobben och välfärden. Jag har försökt få svar från miljöministern men inte fått det, så jag ger chansen. Ni talar om 40 procents minskning i den icke-handlande sektorn till 2020 jämfört med . hade vi inte uppdelningen i handlande och icke-handlande sektor, så vad är det ni mäter mot? Inga nettoutsläpp , säger ni. Vad innefattar inga nettoutsläpp? Ska skogen blandas in eller inte? Ni talar om en fossiloberoende fordonsflotta. Dieselbilarna ökar dramatiskt. Kan du definiera vad en fossiloberoende fordonsflotta är, ? 23 (M) replik: har en poäng när det gäller statistiken. Uppföljning och utvärdering är avgörande när man jobbar med miljö- och klimatfrågor. Det gäller såväl målsättning som de medel vi använder och att kunna följa upp hur det fungerar. Där har vi statistik från till exempel. När vi för hade budgetdebatt kunde vi konstatera att den statistik vi då debatterade utifrån inte var utan statistik. tar Alliansen mått och steg för att kunna få en bättre uppföljning och utvärdering och se vad de faktiska utsläppssiffrorna i är. Tittar vi i sak på den senaste statistiken kan vi se att det skedde en ordentlig ökning 2010 jämfört med . Det handlade om andelen vatten i vattenmagasinen, kalla vintrar och en urstark återhämtning. Det är riktigt att vi måste ha något som steg för steg minskar de svenska utsläppen. Det är vad vi kan se i statistiken. säger att det inte är något trendbrott. Vi ska naturligtvis hålla ögonen på detta. kom med en rapport där man har tittat på utsläpp inom handelssystemet . Det är drygt 700 svenska aktörer som är inne i handelssystemet och som håller på med glas och cement och annat. kunde man se en minskning av utsläppen med . Det är inte säkert att det håller sig . Vi måste se de långsiktiga trenderna. Vi ska naturligtvis följa upp detta. tog upp frågan om energipolitiken och industrin. Ett svar från Alliansen är långsiktiga besked i energipolitiken. och allianskollegerna har sagt att vi ska ha ett robust system med vattenkraft, kärnkraft och förnybar energi. Det är vårt svar. Var står Socialdemokraterna i en, för den svenska industrin, så viktig fråga? Vad vill ni med energipolitiken? 24 (S) replik: Jag ger en chans till. Tyvärr klarade han inte av att definiera och beskriva hur man har tänkt att måluppfyllelsen ska mätas och hur man ska konstatera om vi når målen eller inte: 40 procents minskning inom den icke-handlande sektorn 2020 jämfört med . fanns det inte två sektorer; det fanns inte någon EU:s utsläppshandel då. Det vore snyggt om kunde definiera hur man ska lösa detta. Inga nettoutsläpp till 2050 är också ett mål som ni har satt upp. Ni klarar inte av att definiera vad inga nettoutsläpp innebär. Ska skogen räknas in eller inte? Vad innebär egentligen en fossiloberoende fordonsflotta? Antalet dieselbilar ökar dramatiskt . Är man på väg att nå målet en fossiloberoende fordonsflotta eller inte? Ni har varit i regeringsställning , och ni har själva satt upp de här målen. Hade det inte varit en god idé att fundera på hur man ska definiera och mäta målen innan man sätter upp dem? Om man inte tänkte på det då är det hög tid att göra det . Vi socialdemokrater har inställningen att vi måste ha en klimatpolitik som håller, som minskar utsläpp också när det är kallt och när vi har högkonjunktur. Vi måste ha en klimatpolitik som bidrar till nya jobb och till välfärden. Det är ganska viktigt hur man sätter upp målen och att de är uppföljningsbara. Ni har, som sagt, varit i regeringsställning . Det vore klädsamt om du kunde beskriva lite mer av detta. Vi socialdemokrater har lämnat tydliga besked när det gäller energipolitiken. Vi vill gärna ha en bred överenskommelse om energipolitiken. Det är inte vi som bromsar i den frågan; det är din regering. 25 (M) replik: Jag är inte orolig för statistiken. När det gäller en fossiloberoende fordonsflotta stämmer det att det inte är fullt ut definierat exakt hur man ska mäta det. Det viktiga är att det är ett långsiktigt mål för . En av de viktigaste nationella utmaningarna är att ställa om den svenska transportsektorn. Vi har ambitionen och visionen att kunna värna mobilitet och bekämpa utsläpp och andra dåligheter. Det är en jättestor utmaning oavsett om man definierar det på det ena eller det andra sättet. Det handlar om att du och jag och andra måste göra aktiva val i vardagen. Företag måste fundera över hur de agerar. Offentliga myndigheter har att fundera över hur de använder bilar i och vad de upphandlar. Vi har ett tungt politiskt ansvar att ge ramar och regler och långsiktiga styrmedel för att kunna ställa om transportsektorn. Det handlar om att vi måste ha andra resandemönster. Det handlar om att få andra bränslen. Det handlar om hybrider och ellösningar. Det handlar om mängder av lösningar för att kunna möta detta framöver. Det viktiga är att ge långsiktiga besked om att det är det som är färdriktningen för den svenska transportsektorn. Det handlar om omställning och idéer framåt. Vi återkommer med detaljer. När det gäller nettoutsläppen måste vi naturligtvis diskutera vilken roll skogen spelar. Det handlar inte om att mixtra med siffrorna och sänka ambitionen. Den svenska skogen är otroligt viktig för kolinbindningen till exempel. Hur vi hanterar skogen för biobränslen är avgörande för både klimatfrågan och andra viktiga miljöfrågor. Det är synd att inte ger ett fylligare svar när det gäller energipolitiken. Det är viktigt för klimatfrågan och den svenska industrin. Vi har gett beskedet att vi tycker att alla dessa tre delar behövs. Det är tråkigt att Socialdemokraterna inte kan ge ett besked som håller i energipolitiken. 26 (SD) replik: Regeringen har aviserat en förhöjd inblandning av etanol i bensinen, nämligen med kvotplikt i stället för tidigare . Inom motorkunniga kretsar är det allmänt känt att motorer som inte är konstruerade för etanolinblandning, framför allt inte i så stora kvantiteter, kan förstöras. Det gäller kanske framför allt äldre motorer från den tid då man inte hade kommit på att man skulle blanda i etanol. Det kan handla om att slangar och packningar torkar, att motorn går varm och att lager förstörs motorhaveri helt enkelt. Har regeringen några planer på att ta ansvar om en massa motorer havererar? Det riskerar ju att slå hårt mot enskilda medborgare. Det vore intressant att veta om ni har någon diskussion om detta? 27 (M) replik: De förändringar som föreslås är en bilaga till vårbudgeten där regeringen signalerar en del kommande förändringar som kvotplikt och en skärpt miljöbilsdefinition. Det är två viktiga steg i närtid inför nästa steg i omställningen av transportsektorn. Det handlar om att öka låginblandningen. Det innebär att man i ett slag kan öka andelen biobränsle i den svenska transportsektorn och få en miljönytta och klimatnytta. När miljöbilsdefinitionen kom låg den i framkant och täckte in mellan av varje ny bil som såldes. Det är viktigt att skärpa den nu så att den verkligen ligger i framkant när myndigheter och företag förhåller sig till den. Det signaleras också att det kommer att ske en skärpning 2016 och 2019. Det kommer alltså fler skärpta steg i miljöbilsdefinitionen. Jag är inte speciellt orolig när det gäller den specifika frågan om kvotplikter och vad som händer med enskilda motorer. Det enda skulle vara om du eller jag har tankat fel. Men branschen talar om att man kommer att ha något som kallas restbränsle eller något liknande. Man kommer alltså att ha en bränslekvalitet som möter motorer som inte klarar en högre inblandning av till exempel etanol i bränslet. Det ingår i de beräkningar man gör när man sjösätter ett sådant här paket. Man tittar på miljönyttan med att öka inblandningen och på vad man kan tappa genom att vissa kanske måste tanka ett bränsle med en lägre inblandning än vad vi har , och så ställer man detta mot varandra. säger att om detta genomförs kan minska utsläppen med koldioxid. 28 (SD) replik: Tack för svaret. Jag tar det som ett löfte om att ni inte tänker förbjuda en bränslekvalitet som äldre bilar klarar. Relaterat till etanolfrågan pratas det ofta om att världen måste öka sin livsmedelsproduktion med för att föda 9 miljarder människor, som man räknar med ska finnas då. Jag kan se vissa konflikter med att använda en väsentlig andel av jordens för energiframställning. Jag tycker att det är rimligt att vi producerar vår etanol själva och inte importerar den från där man skövlar regnskog. Det handlar om av vår och av vår nuvarande spannmålsproduktion. Det finns inte särskilt mycket mer mark att exploatera för jordbruk, såvida inte radikala tekniska framsteg görs. Kan se dessa konflikter? Hur resonerar man till exempel när det gäller avskogningsproblematiken som är ett annat viktigt miljömål? 29 (M) replik: I miljöpolitiken finns det ofta konflikter mellan olika miljöintressen. När det gäller etanol och livsmedel kan det finnas risker. Man måste komma ihåg att det finns så kallade hållbarhetskriterier som är kopplade till vilken miljönytta etanolen ska ha för att få säljas på den europeiska marknaden. Det är ett tydligt sätt när det handlar om klimatnyttan. I branschen finns det certifieringar där man tittar på vilken effekt det får på markanvändning, ändrad markanvändning och avskogning och sådant som är kopplat till olika bränslen. Jag är övertygad om att man kan hantera detta. Därutöver tror jag att det är viktigt att tänka att det inte behöver vara bara etanol som baseras på sådant som kommer från jordbruket. Det sker mycket forskning och utveckling. Man kollar exempelvis på skogsråvaror. Det handlar om man kan använda material därifrån för att börja göra etanol och även andra bränslen, för den delen. Jag tror att vi med ny teknik kommer att se rätt stora framsteg framöver. Återigen när det handlar om hållbarhetskriterier och certifiering är jag övertygad om att vi inte behöver vara oroade för att den etanol som kan tankas i svenska bilar skulle vara någon dålig etanol. 30 (FP): Regeringen fortsätter att leva upp till höga ambition på klimatområdet och arbetar målmedvetet inom EU och internationellt. Det gäller att nu agera för att Kyoto 2, med bindande avtal och inkluderande lejonparten av de stora utsläppsländerna, blir verklighet. Jag uppfattar att S, V och MP i grunden delar den samsyn som alliansregeringen har när det gäller ansvar och möjligheter, även om vi kan peka på olika vägar för att nå dit. däremot mäler ut sig. De ser inte att kan göra skillnad genom att gå före och driva frågor internationellt. Jag uppfattar att behandlar orden ansvar och solidaritet i fråga om klimatfrågan med raljans och egoism. En fråga som berör och regeringen är i-ländernas ansvar att leva upp till sitt löfte till utvecklingsländerna vad gäller den gröna klimatfonden. Detta utlovade vi vid COP 15 i . har tagit ett stort ansvar, och i utsågs en arbetsgrupp som kommer att planera för finansieringen av de till klimatrelaterade åtgärder i utvecklingsländerna. Att dessa länder verkligen också får ta del av snabbstartspengarna är otroligt angeläget, och viktiga åtgärder får inte vänta. Jag är nöjd med regeringens agerande i dessa frågor liksom att det så tydligt betonas i betänkandet att det klimatbistånd som ges är nytt och additionellt. Det finns motioner i betänkandet där man har tagit upp de ofantliga subventioner som går till fossil energi och som uppgår till . Detta är givetvis helt oacceptabelt och måste skyndsamt upphöra. Om vi ska komma till rätta med klimathotet krävs ett antal åtgärder, bland annat en dramatisk minskning av användningen av fossil energi, där utfasning av subventioner till fossil energi är en av de mest angelägna åtgärder som vi kan vidta i närtid. Att prioriterar frågan om utfasning av miljöskadliga subventioner visar vi bland annat i den informella arbetsgrupp som består av, förutom , , , , , , och . Dessutom har vi gemensamt, alla länder, beslutat om dessa åtgärder i . har fattat ett beslut som rör åtagande och klimatambition. Åsikterna går isär i synen på ekonomiska styrmedel, vilket vi har hört i debatten här om CDM. Tanken att investera i klimatprojekt i tredje världen är helt rätt, men projekten ska vara sådana att de inte skulle ha kommit till stånd utan dessa ekonomiska incitament. De ska följas upp och utvärderas av ett speciellt FN-organ. Trots dessa klara riktlinjer kan man inte, hur positiv man än är, mena att alla CDM-projekt har varit lyckosamma ur dessa synvinklar. Men det är angeläget att vi slipar på dessa verktyg. Transparens, uppföljning och kontrollmekanismen måste skräpas ytterligare. bör kunna kräva ytterligare transparens också i de projekt som exempelvis har godkänt. Ett vattenprojekt i norra har fått många av oss ledamöter i miljö- och jordbruksutskottet att reagera och uppröras när det gäller behandlingen av lokalbefolkningen. Det handlar om respekt, solidaritet och ansvar gentemot varandra. Det pågår i den politiska debatten, vilket vi påminns om här , en ständig diskussion om ambitioner och utsläppsmål, nationella eller internationella insatser. Den som i sina respektive partiprogram skriver in högst siffror tror sig vinna detta lopp. Men frågan är betydligt seriösare än att vi inbördes ska skjuta från höften med sifferexercis. Det handlar i stället om att utifrån den samlade vetenskapen peka ut en färdplan som leder till att vi inom EU och globalt kan hejda den globala uppvärmningen. Mycket tyder på att tvågradersmålet inte kommer att räcka utan att IPCC kan komma att peka på behovet av en ytterligare skärpning. Denna väg beredde och utrikesminister då de i mycket tuffa klimatförhandlingar lyckades få fram skrivelser som länderna gick med på. Jag vill minnas att det var i som denna klimatförhandling skedde. Detta ledde till att tvågradersmålet kom med och att det finns referenser till 1,5-gradersmålet där man har skrivit om en global peak. Man för också in ett långsiktigt 2050-mål. har med andra ord berett marken för ett tufft globalt åtagande. Det kommer i sin tur att innebära en tuffare och snabbare minskning av klimatutsläppen. En omprövning kan bli aktuell för att skärpa ambitionen i EU till till 2020. Detta är ett svenskt önskemål. Om vi på ett effektivt sätt ska kunna följa utvecklingen och agera kraftfullt krävs det snabba återkopplingar och avrapporteringar. Det är inte tillfredsställande som det har fungerat där vi har fått rapporter som berör gångna år. är det bra. Det kommer att bli ändring på torpet, och det är bra att regeringen nu kräver årliga avrapporteringar från som dessutom kommer att inkludera indikatorer som gäller sjöfarten. Vi kan naturligtvis inte vila på hanen i väntan på nästa . Därför är fortsatta agerande i alla internationella miljö- och klimatforum så viktigt, där + 20 nu står för dörren och där ett viktigt fotarbete skedde i under + 40 bland annat vad gäller hållbara städer. Därför är en snabb utfasning av de skadliga subventionerna, bland annat användning av fossil energi, så viktig. Det är också nödvändigt att nu fortsätter detta arbete tillsammans med bland andra . Därför var miljöminister framgångar kring kortlivade gaser ett otroligt viktigt genombrott. Tillsammans med utrikesminister beslutade man om ett dokument som G8-länderna ställde sig bakom . Därför är målsättningen om en fossilfri, eller fossiloberoende, fordonsflotta 2030, en skärpt miljöbilsdefinition, all time high-satsningen på förnybar energi med 40 miljarder som vi såg 2011 men också de 350 nya vindkraftverk som byggdes så viktiga steg på vägen. Därför är också de fortsatta satsningarna på biogas och utveckling av andra förnybara energislag så angelägna. Vi har en stor teknisk kompetens som behöver tillvaratas genom att innovationer kommersialiseras och förbättrar både ekologin och ekonomin. Avslutningsvis vill jag nämna det intressanta möte som miljö och jordbruksutskottet hade tillsammans med utbildningsutskottet med anledning av . Deras slutsatser var att pengarna till klimatforskning ökat kraftigt, att det skett en radikal minskning av växthusgasutsläppen och att det är en hög vetenskaplig produktion och en hög citeringsgrad. Däremot framförde de berättigad kritik mot att vi inte lyckas kommersialisera forskningsrönen tillräckligt, vilket regeringen tar på största allvar. Regeringen kommer i den kommande budgetpropositionen även att ge en samlad bild av klimatforskningens resultat; också på detta område framfördes kritik. Dessutom har det tillsatts en miljöforskningsberedning, som kommer att vara med och belysa grön ekonomi, ekosystemstjänster och problematiken kring havsmiljön. Min förhoppning och förväntan är att den kommande forskningspropositionen ska leda i en riktning som tillvaratar den potential och kraft som finns i vårt land för att medverka till en bättre miljö. I det arbetet måste tekniska lösningar, innovationer och företag inrymmas. Jag yrkar bifall till förslaget i utskottets betänkande och avslag på samtliga yrkanden. I detta anförande instämde (FP). (forts. 6 §) Kammaren beslutade på förslag av förste vice talmannen att ajournera förhandlingarna till då frågestunden skulle börja. Vi ska nu övergå till dagens frågestund. Jag vill hälsa statsråden välkomna att ta plats framför podiet. 32 (S): Min fråga går till . Trots massarbetslöshet lämnar Arbetsförmedlingen tillbaka många miljarder till regeringen . Det är pengar som hade kunnat användas för att få människor i arbete. har frågat 2 300 arbetsförmedlare hur arbetsmarknadspolitiken fungerar, och kritiken är förödande. Man efterlyser insatser för att kunna rusta de arbetslösa till exempel genom utbildning så att de kan ta de lediga jobb som finns. Min fråga till statsrådet är: På vilket sätt avser regeringen att ändra sin arbetsmarknadspolitik som måste betraktas som misslyckad? 33 Statsrådet (M): Det talas om att politiken är misslyckad och används olika uttryck som massarbetslöshet och så vidare. Den undersökning som ST har presenterat visar på att den arbetsmarknadspolitik som regeringen arbetar med för att hjälpa de människor som står allra längst bort från arbetsmarknaden kräver mycket arbetsinsatser. Men det handlar också om att vi har förmåga att ta tag i det som är Arbetsförmedlingens viktigaste uppgift, nämligen att förmedla arbete. Vi har skärpt kraven på vad Arbetsförmedlingen ska ägna sig åt. Vi har tillfört väsentligt mycket mer resurser än för att just kunna se till att bättre rusta människor för att få ett arbete. Det sker naturligtvis under min kollega ett fortsatt seriöst arbete med att reformera den svenska arbetsmarknadspolitiken för att den ska kunna matcha människor till jobb. 34 (S): Man kan diskutera vad som är misslyckat eller inte. Vi kan konstatera att den grupp människor som står väldigt långt från arbetsmarknaden och som har varit arbetslösa har ökat med sedan regeringen började med sin arbetsmarknadspolitik. Den totala arbetslösheten har ökat. Ungdomsarbetslösheten har ökat kraftigt. svarar statsrådet att man ska fortsätta ungefär som man redan gör. visar rapporten att arbetsförmedlarna kritiserar att de måste ägna orimligt stor andel av sin tid åt att kontrollera de arbetslösa. De hinner inte ta kontakt med arbetsplatser för att söka jobb och har inte möjlighet att rusta de arbetslösa så att de blir beredda att ta jobben. Det är framför allt utbildning de efterlyser. Regeringens flaggskepp i arbetsmarknadspolitiken, jobb- och utvecklingsgarantin och fas 3, får hård kritik för att de inte håller tillträcklig kvalitet. 35 Statsrådet (M): Det finns olika sätt för hur man ska mäta arbetslöshet. Sysselsättningsgraden har ökat. Det vi nu ser är en internationell konjunktur som ställer ökade krav på att matcha människor till de nya jobben. Jag är glad över att arbetsförmedlare nu visar på att de vill göra precis det som regeringen säger och ytterligare hjälpa till att matcha de arbetssökande med dem som vill erbjuda ett arbete, praktikplats eller sysselsättning på annat sätt. Det är därför bra. Vi tar detta på allvar, och vi lyssnar. Det pågår ett genuint arbete just för att komma bort från en gammal arbetsmarknadspolitik och se till att människor kan komma i arbete. Vi klarar detta förhållandevis väl givet den konjunktur och framför allt världen befinner sig i. 36 (MP): hade en grupp forskare från en debattartikel i där de argumenterade för att den svenska skogsbruksmodellen gav onödigt höga koldioxidutsläpp. På plussidan har vi att skogen fungerar som kolsänka och suger upp koldioxid när den växer. Det ska kompensera för de utsläpp som blir när man sedan eldar träden i stället för fossila bränslen. På minussidan har vi att kalhyggen, argumenterar dessa forskare, under kanske ger upphov till stora koldioxidutsläpp. I stället argumenterar dessa forskare för kontinuitetsskogsbruk, eller hyggesfritt skogsbruk som det också kallas. Där hugger man inte ned all skog på en gång utan tar träden några i taget i takt med att de är mogna. Det ger lägre utsläpp vid avverkningen samtidigt som man behåller den positiva rollen som skogen har som kolsänka. Dessutom är det positivt för den biologiska mångfalden, marknäringsläckaget, rennäringen och oss som vistas i och kring skogen. Är detta någonting som landsbygdsministern vill stödja, och i så fall hur? 37 Landsbygdsminister (C): Låt mig först konstatera att vi i grunden har en bra skogspolitik i . Det ger oss förutom biologisk mångfald också hållbara material att använda i olika typer av processer som dessutom är förnybara. Vår svenska skog ger oss en stor del av den förnybara energi som vi behöver för att värma våra byggnader och också använda oss av förnybara drivmedel. Det är enligt den lagstiftning som är tillåtet att bruka skogen på lite olika sätt. Ett sätt är att använda sig av kontinuitetsskogsbruket. Det är upp till förvaltaren och ägaren av den skog som är i fråga att välja den brukningsmetod som ägaren anser bäst. 38 (MP): Den svenska skogen ger onekligen väldigt många värden både när den används som produkter och när den står kvar. Frågan är inte om vi ska bruka skogen utan hur. Om man genom kontinuitetsskogsbruk kan uppnå större fördelar för både klimatet, den biologiska mångfalden och andra värden borde det vara någonting som inte bara ska tillåtas utan också aktivt uppmuntras. Skogsvårdslagen som den är skriven är skriven utifrån ett konventionellt trakthyggesbruk. Det har skapat osäkerhet om vad man får och inte får göra som skogsägare. Människor som funderar på att bruka sin skog med mer kontinuerliga metoder har känt en osäkerhet. Här skulle behövas en tydligare lag som är skriven även utifrån kontinuitetsskogsbruk. Vi kan heller inte slå oss till ro med att det inte är förbjudet att bruka skogen mer miljövänligt. Det är något vi aktivt borde uppmuntra genom till exempel rådgivning. Tycker landsbygdsministern verkligen inte att vi behöver göra någonting mer än att konstatera att det är tillåtet? 39 Landsbygdsminister (C): Det behöver göras mycket i och runt den svenska skogen. Det är ett av skälen till att regeringen har satsat på projektet . Det är en vision om att vi ska utnyttja alla skogens möjligheter mer och på ett bättre sätt . Ett av de sätt som vi kan utnyttja den svenska skogen ytterligare är genom att öka tillväxten, det vill säga att få ut mer biomassa från den svenska skogen. Det kommer att ge oss förnybara resurser men också fler jobb i skilda delar av landet, vilket jag är mycket angelägen om att framhålla i sammanhanget. Det utgår också lite bidrag för att vi ytterligare ska kunna öka insatserna för att använda olika brukningsmetoder. I de fall där det är lämpligt är det kanske på det sättet att någon annan brukningsmetod än den konventionella ska användas, men alla brukningsmetoder i stort är tillåtna enligt den lagstiftning vi har. Vi har pengar avsatta i budgeten till det ändamålet. 40 (M): Vi går från skogen till storstaden, kan man väl säga. Min fråga går till kultur- och idrottsminister . startar i fotboll.