prot · H00937 · 2012-12-05 00:00:00 — Vi har ökat biståndet med i storleksordningen 10 miljarder, tack vare en klok ekonomisk politik. Det finns ett starkt stöd hos svenska folket för bistånd alltjämt. Vi vill ta solidariskt ansvar för vår gemensamma framtid, inte kortsiktigt utan långsiktigt, och vi ska värna den viljan genom ett starkt fortsatt stöd till det civila samhällets organisationer. Vi vet att de kan medverka till att bygga demokrati också i utvecklingsländerna. Människa till människa och Kvinna till kvinna bidrar till starka civila samhällen och bidrar till att skapa grund för demokrati. Men de är också viktiga som watch dogs för att granska oss här hemma och andra parlament därute. , herr talman, är jag glad över att vi har en bred samsyn om biståndsbudgeten i utskottet, inte minst om nivåer. Det såg ut att fela 23 miljoner i en budget på 31 miljarder, men även här kunde vi sträcka ut handen till varandra och hitta lösningar. Det är jag glad för. Tack för det! Jag yrkar bifall till förslaget i betänkandet och avslag på reservationerna. I detta anförande instämde (FP). 181 (S) replik: Jag ska beröra en sak som jag tog upp i mitt anförande och som jag skulle vilja få ett svar på. Socialdemokraterna anser att de pengar som räknas av från biståndsramen måste uppfylla de mål som gäller för biståndet. Regeringen borde göra en redovisning av detta i samband med att budgeten överlämnas till . Det vore bra att få höra om representant delar den socialdemokratiska synen att det är viktigt med en sådan redovisning. Vi vill ha ordning och reda, och vi vill kunna följa utvecklingen och pengarna och se att varje krona avsätts för och går till det som det är tänkt. Vi har inte sagt att vi inte står bakom avräkningar, så länge de fullt ut följer /Dacs regelverk. Vi vill också ha en större kunskap om detta och kunna ta vårt parlamentariska ansvar. Vill tillsammans med oss socialdemokrater ta detta ansvar genom att begära att få det redovisat för oss i samband med att budgeten kommer till ? Kan vi få och stöd i denna fråga? 182 (C) replik: Jag tackar för frågan. Jag har inget emot en sådan redovisning. Det låter dock som om det skulle vara något hemligt med dessa avräkningar. Så är det inte. Precis som säger är det /Dac som bedömer vad som är bistånd och inte. Mot denna bakgrund är det vi som gör en redovisning och får en bedömning av hela den budget det handlar om. Ska det kunna räknas av som bistånd måste det också svara upp mot de krav som där finns. Dessa redovisningar görs , och jag utgår från att det inte skulle vara något bekymmer med det. 183 (S) replik: Vi socialdemokrater har ju inte ställt upp på en del av de avräkningsmetoder som regeringen har tillämpat i stor skala. Men jag lägger ingen misstänksamhet i detta. Det är rimligt med transparens och öppenhet. Jag hoppas att det blir stor enighet och att vi får stöd av så att vi får den här redovisningen. Då kan vi göra bedömningen och föra diskussionerna och inför våra väljare säga att vi har koll på denna del av biståndsbudgeten, att vi vet hur pengarna används och att avräkningarna följer /Dacs regelverk. Egentligen skulle vi inte behöva ta upp denna fråga, utan det borde vara självklart att det levererades till . Men är det så, och då ställde jag frågan. Jag hoppas att jag kan tolka svaret som att ger Socialdemokraterna sitt stöd i denna del och att vi till nästa budget har denna ordning etablerad. 184 (C) replik: Regeringen har en transparenshållning som är mycket tydlig. Annat var det under tidigare regeringars tid. Med Openaid som utgångspunkt ska vi försöka göra hela biståndsbudgeten mer transparent, tydlig och lättare att följa för oss i kammaren men också för enskilda i och i andra länder. Jag är glad att vi har en samsyn också på detta område när det gäller budgeten. Mellan oss och Socialdemokraterna är det ingen skillnad när det gäller avräkningar. Det är en politik som den tidigare regeringen har använt sig av och som också denna regering använder sig av. Det är rimligt att göra avräkningar från biståndet på områden som till exempel EU, flyktingsmottagning och det som vi har haft med i budgeten. 185 (KD): Trots den sena timmen vill alla partier vara med och ge sin syn på biståndet, och det är viktigt att det kommer med i protokollet. firar biståndet som sagt . Det är högtidligt att fylla , och det tycker jag ska gälla även biståndet. Utvecklingen i världen har alltsedan biståndet blev en del av engagemang för fattiga i världen i många stycken varit väldigt positiv, även om vi har mycket kvar att göra. Biståndet gör skillnad. Allt fler barn får gå i skola, och hungern har minskat. FN:s millenniemål om halverad världsfattigdom, förbättrad tillgång till rent vatten och bättre levnadsvillkor i slumområden har redan uppnåtts. För alla de som fått tillgång till vård och behandling för hiv och aids är det naturligtvis en fråga om liv eller död. Där har vi kunnat rädda många liv genom vårt bistånd. som EU:s samlade bistånd minskar ligger biståndspolitiska linje fast. levererar alliansregeringen upp till enprocentsmålet. Det kan hamna något under, och det kan också som hamna på 1,02. Det är för att vi gör en prognos , och vi kan inte säga exakt hur ekonomin kommer att falla ut. Vi gör dock en prognos på i budgeten. Under tidigare partiledare tid som biståndsminister avsattes 1994 av bruttonationalinkomsten till biståndet, och detta trots den tidens djupa ekonomiska kris. Inte heller , mitt i lågkonjunkturen, tummar regeringen på sina ambitiösa biståndsmål. eller inte kris, fattigdomsbekämpning och en hållbar utveckling gynnar i slutändan hela världen. menar att regeringens ambitionsnivå inte är tillräckligt hög. Men när var stödparti till Socialdemokraterna, som styrde , uppnåddes enprocentsmålet endast , 2006, när det var högkonjunktur. För oss kristdemokrater utgör främjandet av mänskliga fri- och rättigheter både utgångspunkten och målsättningen för utvecklingssamarbete. MR-frågorna har diskuterats här, och de är oerhört viktiga. Med ökad tillgång till de mänskliga fri- och rättigheterna minskar människors ekonomiska fattigdom. När människor kan och får kämpa för grundläggande rättigheter ökar chansen till utveckling i ett land. Därför är det glädjande att dessa frågor ligger högt i regeringens prioritering i utrikespolitiken. I och stater är behovet av stöd till reformeringsvänliga krafter stort. Även om gamla förtryckarregimer har förpassats till historiens skamvrå och nya styren har tillsatts genom öppna och fria val är flera länder ännu långt från verklig demokrati. För att förhindra att reformeringssträvandena i stannar upp ökar Alliansen återigen stödet för att stärka respekten för de mänskliga fri- och rättigheterna med . Flerpartisystem och öppna, fria och demokratiska val är inte alltid en garant för mänskliga fri- och rättigheter. Parlament och politiska partier behöver fortsatt stöd för demokratiutveckling, och jag tror att många av oss här i salen har kontakter i och . De behöver stöd i sina demokratiseringsprocesser, och betydelsen av det demokratibistånd som ges via partianknutna organisationer, det så kallade PAO-stödet, är därför även fortsättningsvis stor. Det är glädjande att Alliansen nu ökar stödet till detta arbete i . Jag vill tacka och för den eloge jag fick för arbetet med jämställdhetsfrågor. Jag har förstås också förberett ett litet avsnitt om jämställdhet som jag nu ska ta upp. Jämställdhet är också en av regeringens viktiga prioriteringar. Vi har tre prioriteringar i utrikespolitiken. Den första är mänskliga rättigheter och demokrati, den andra är jämställdhet och den tredje är klimat och miljö. har en stor trovärdighet i dessa frågor. Många länder önskar samarbeta med oss för att öka kvinnors rättigheter i sina länder. bidrar på många olika sätt genom att ge stöd och utbilda kvinnor som vill bli engagerade politiskt. Det är glädjande att det nästan kommer besök hit till parlamentet. Jag träffar kvinnor, men även män, som via olika organisationer, som Kvinna till kvinna och Operation 1325, med våra biståndsmedel har möjlighet att göra projekt för att hjälpa och stötta kvinnor och jobba för ökad jämställdhet, just nu framför allt i . Kvinnors sexuella och reproduktiva hälsa och rättigheter, det som kallas SRHR-frågor, är också någonting som har haft högt på agendan när andra har svikit kvinnorna. Det handlar om kvinnor som gifts bort som barn, kvinnor som utsätts för sexuellt våld och kvinnor som lever i länder med totalförbud mot abort och som lever under en stor risk. Graviditet och förlossning innebär för många inte, som kanske för oss här i västvärlden, en glädje utan en stor oro för att ens överleva i de fall som man får komplikationer. Millenniemålet om förbättrad mödrahälsa är det millenniemål som är längst ifrån att uppnås. Trots att vissa framsteg har gjorts dör närmare 1 000 kvinnor världen över i samband med graviditet och förlossning, de flesta i utvecklingsländer. Det är därför glädjande att det i regeringens budget finns en särskild satsning för att arbeta för detta millenniemål. Barns överlevnad och barns rättigheter får inte heller nedprioriteras utan måste vara ett centralt element i alla biståndsinsatser. Alliansens särskilda satsningar på millenniemålen om minskad barnadödlighet och grundskoleutbildning för pojkar och flickor är en investering lika mycket för som för framtiden. dog 12 000 färre barn jämfört med . Det är många människoliv som sparas genom att vi har satsat på att motverka barnadödlighet och har satsat också på utbildning och utveckling. Det är stora framsteg som vi måste ta till vara. regerings tredje prioritering är miljö och klimat. Klimathotet känner inga geografiska gränser. Klimatförändringar och miljöförstöring slår extra hårt mot världens fattiga. Fortsatta svenska satsningar som underlättar de fattigaste ländernas anpassningar till ett förändrat klimat är därför en självklarhet. I betänkandet tycker jag att det ges många bra exempel på insatser som sker via Sida. Vi vet också att var en av de stora förespråkarna för särskilda klimatinsatser vid . Det civila samhällets aktörer är för oss kristdemokrater centrala i demokrati- och utvecklingsarbetet. Genom sin existens är de försvarare men också bärare och förvaltare av mänskliga fri- och rättigheter. Genom sin lokala förankring och i sin roll som granskare av biståndet har civilsamhället goda möjligheter att bekämpa ett av de största hoten mot hållbar utveckling, nämligen korruption. Att bekämpa korruption görs bäst genom att man kommer ned på de lokala nivåerna. Vi är därför glada över att regeringen nu ökar anslaget till civilsamhället liksom till antikorruptionsinsatser, vilket är någonting som vi har efterlyst. Tittar man på hur mycket av stödet från regeringens budget som har gått till civilsamhället kan man se en intressant jämförelse. gick till civilsamhällets demokratistöd. gick 1,7 miljarder till det. Det är en mycket stor ökning och någonting som vi är stolta över. Den privata sektorns utveckling och insatser i biståndet diskuteras ofta. Vi tycker att den bör uppmuntras. Om den privata sektorn arbetar i enlighet med samstämmighetspolitiken, internationella ramverk och riktlinjer och tar ett socialt ansvar kan den bidra med handel, investeringar och jobbskapande åtgärder, vilket är viktigt för den globala utvecklingen. har i uppdrag att med biståndsmedel utveckla näringslivet i olika utvecklingsländer. har varit omdebatterat, och det är bra att regeringen har skärpt regelverket kring deras arbete. Kapitaltillskottet till ska nu explicit gå till investeringar i låginkomstländer. ska man utkräva ett tydligare socialt ansvarstagande från de företag man samarbetar med. Det är viktigt att vi inte bara får till ökad handel. Jag kan hålla med när det gäller att vi inte vill dra in den privata sektorn utan krav när vi samverkar kring bistånd. Det ska naturligtvis handla om en rättvis handel som inte utnyttjar människor i slavarbete. Det ska finnas en sund arbetsmiljö. Man ska motverka barnarbete och korruption och inte exploatera ländernas naturtillgångar utan se till att de kommer de fattiga till del. I exempelvis vet vi att det finns enorma naturtillgångar. Det skulle kunna vara ett jätterikt land. Men det pågår en exploatering, vilket genererar konflikter, vilket i sin tur genererar fattigdom, och människor får leva på flykt. måste världssamfundet sätta press på landets ledare men också på alla de företag som verkar i östra . Dessa frågor kan inte lösas enbart genom biståndet. Bistånd är ett politikområde som så många andra. Det är mycket komplicerat. Att styra och utvärdera biståndet görs inte så enkelt. Hur får vi ett effektivt bistånd? Tittar man tillbaka på de som biståndet har verkat visar forskningen att vi har haft ungefär samma debatt . Hur utvärderar vi det, hur kan vi mäta det, och så vidare? Vi menar att vi måste ha många verktyg i verktygslådan för att skapa en bred och hållbar utveckling. Olika problem i olika delar av världen kräver olika typer av lösningar. Det generella budgetstödet har sina möjligheter. Det ger samtal med regimer. Det ger en möjlighet till ett ägarskap för det enskilda landet. Men det är viktigt att sätter upp strikta kriterier för budgetstödet. Vi vill också betona det långsiktiga utvecklingssamarbetet. Det är viktigt att vi inte vidtar kortsiktiga åtgärder utan att vi ser till det långsiktiga utvecklingssamarbetet. För att säkerställa ett fortsatt kvalitativt svenskt bistånd och en kontinuerlig, oberoende och professionell uppföljning och utvärdering hoppas vi att den omvandling som ska ske när Sadev avvecklas blir bra. Vi har haft Sadev som en utvärderingsfunktion. föreslår vi en nystart av utvärderingsarbetet. Jag hoppas att vi ska hitta en bra lösning där alla partier som har varit med i överenskommelsen nu hittar ett nytt sätt att jobba med utvärderingsfunktionen. Det finns många saker som man skulle kunna ta upp om PGU, kapitalflykt, kontantstöd och flera andra frågor, men jag får tyvärr lämna det för tillfället och återkomma vid ett annat tillfälle. I detta anförande instämde (FP). 186 Statsrådet (M): Världen förändras, och vi ser tydligt globaliseringens effekter och möjligheter men även dess hinder. Vi ser hur världen krymper och hur vi som enskilda länder blir alltmer beroende av varandra. Vi har sett utvecklingen i norra och till följd av folkets önskan om demokrati, erkännande och rättigheter. Men när vi nu möts ser vi också att våldsamheter eskalerar med tragiska konsekvenser för enskilda människor i , och . Självklart påverkar detta också oss här i . Ett av de skarpaste instrument som har för att möta världens rop på hjälp och stöd är just biståndet. Med kan vi göra skillnad i enskilda människors liv och försöka påverka globala skeenden och utvecklingen. Men också biståndet verkar i samma paradoxala värld som vi. Liksom vi påverkas av digitaliseringen, ojämn resursfördelning, urbanisering och inte minst av klimatförändringar måste också biståndet anpassa sig i en ny tid. För att vår svenska biståndspolitik ska få genomslag måste den vara relevant i förhållande till andra finansiella aktörer men också hävda sig i tider av världsekonomisk instabilitet och en ökad grad av agerande i nationellt egenintresse bland världens länder . Det internationella biståndets storlek minskar avsevärt i förhållande till andra internationella finansiella flöden. Dessutom har resurserna till de fattiga länderna ökat explosionsartat de senaste tio femton åren. Det är exempelvis remitteringar från migranterna som har haft ökad betydelse. När biståndets andel av resursöverföringen till fattiga länder minskar ställer det också nya krav på ett bistånd som fungerar effektivt i ett nytt ekonomiskt sammanhang. Det är mitt ansvar som biståndsminister att se biståndets utmaningar, se till att det är relevant också och att det kan samverka med andra flöden och andra aktörer. Vi ska också ha ett bistånd som förmår att ta till vara den nya tidens möjligheter. Den globaliserade världen ger oss helt nya förmågor att lösa problem genom handel, ny teknik och värnandet av universella värden såsom demokrati och mänskliga rättigheter. Det som just nu sker överträffar alla tidigare perioder av fördjupad internationalisering när det gäller antalet människor som omfattas av förändringar som sker i en så snabb takt som aldrig . Aldrig förr har så många människor på så lyfts ur fattigdom som . saknar miljarder människor möjligheten att dra nytta av globaliseringens goda effekter. De fattigaste människorna som lever på per dag har ökat i antal och uppgår till 1,4 miljarder människor. Ungefär 1 miljard människor lever under slumliknande förhållanden. Det är i mångt och mycket ett resultat av en mycket snabb urbanisering. Men också fortsatt konflikt, krig och sviktande stater skapar en sårbarhet hos människor som gör att vi måste vara med och ta vårt ansvar. Välfärdsklyftorna i världen har trots den ekonomiska tillväxten ökat. För mig, herr talman, är detta helt ohållbart. När vi nu jobbar med de kommande utvecklingsmålen hoppas jag att vi kan gå från målet att halvera fattigdom till att säga att det nu är dags att utrota fattigdomen. Det måste vara möjligt. Det är dags , och det kan gå. Men det beror också på vilken politik som förs. Det handlar delvis om vilken politik vi för här men också om hur människor som lever i dessa utsatta länder får del av bättre politik och bättre demokratiförhållanden. Biståndspolitiken behövs också för att stödja fattiga människor för att bidra till och dra nytta av den ekonomiska utvecklingen. Ett annat sätt att tala om hur man kan dra nytta av detta är att fråga lite grann utifrån fattiga människors perspektiv. Vad påverkar deras situation mest? Det vi vet är att svaret ofta är brist på hälsa, utbildning, sociala nätverk och jobb och inte minst tillgång till egenmakt, frihet och rättigheter. Detta är någonting som vi i alliansregeringen kämpar för att adressera. Det handlar om att se hur vi på bästa sätt ska kunna lösa dessa utmaningar och fylla dessa fickor men också se till att vi kan bidra till utveckling. Vår egen ansvarsfulla ekonomiska politik har gett oss en stabil grund för den svenska ekonomin och också dess tillväxt, vilket mina kolleger har påtalat. Det har lett till att biståndsramen uppgår till 38,2 miljarder. Det ger oss ett reformutrymme i årets budget med 1,3 miljarder . Det förpliktar förstås att de av anvisade medlen när man går till beslut ska användas så ansvarsfullt och effektivt som det bara är möjligt, att korruption ska kunna undvikas och att vi ska kunna ha en förmåga att visa på de goda resultaten. Jag ställer mig ständigt frågan om de pengar som vi satsar på utvecklingsarbete ger det resultat som vi gör anspråk på. Min och regeringens ambition är att i ökad grad sätta resultaten i centrum för att möta fattiga människors behov och önskemål på ett ännu mer effektivt sätt. Jag välkomnar att och utskottet nu har visat ett starkt engagemang och ansvarstagande för just utvärderingen av biståndet. Det är positivt att vi har en bred politisk enighet i fråga om vikten och värdet av en utvärderingsverksamhet. Jag ser det för min del som ett kvitto på att vi nu har kunnat diskutera och driva resultatagendan så långt att man från alla håll är intresserad av god förmåga att veta hur man ska mäta och utvärdera det svenska biståndet. Jag tycker att det är väldigt bra. har uppmanat regeringen att fortsätta samtalen om vad för slags utvärderingsmöjlighet ska ha . Det är en mycket positivt i sak. Jag är också väldigt imponerad av det sätt på vilket arbetet har skötts i utskottet av presidiet. Det är synd att inte kan delta i dagens debatt, även om är en mycket värdig ersättare. Han och hans kollegers ansvarstagande för just denna fråga är värt en eloge. Om vi är överens om att vi vill ha ett ambitiöst bistånd behöver vi också veta om det gör nytta, och det ska kunna vara utvärderingsbart så att vi kan göra olika vägval. Det är ändå rätt så viktigt att poängtera att vi är överens om en hel del saker. Det har sagts från talarstolen . Men det är också skillnad på hur alliansregeringen bedriver sin politik. Vi har en mycket tydlig linje om hur och vad vi vill göra. Jag tänkte lite kort berätta hur vi har använt årets reformutrymme. För det första har vi gjort en kraftsamling för att nå millenniemålen. Millenniemålen som startade har tjänat kampen mot fattigdomen på ett mycket bra sätt. De blev en måttstock. Det var tydligt, och det var tidsatt. De saknade förvisso en hel del. Det finns anledning att i efterhand säga att de kunde ha varit mycket bättre. Men de har drivit fram en agenda som den borgerliga alliansregeringen har varit oerhört mån om att uppfylla både globalt och nationellt. Det är därför jag är så glad att vi har ett reformutrymme där vi nu igen stärker bidrag till att kunna spurta och nå millenniemålen. gör vi satsningar på millenniemål 4 för den minskade barnadödligheten, på millenniemål 5 för förbättrad mödrahälsa och på millenniemål 7, som delvis hänger ihop med målen 5 och 4, för att kunna se hur vi ska kunna få en miljömässigt hållbar utveckling och ytterligare satsning inte minst på rent vatten. Vi har också konstaterat att det finns några länder som har det svårare att nå målen. Däribland finns flera av just konflikt- och postkonfliktländerna. Men regeringens starka fokus på kvarstår. Vi har också gjort en utökning för de särskilda insatserna för demokrati och yttrandefrihet. Vår analys är att det inte bara är rätt i sak. Vi är övertygade om att om vi vill ha en uthållig och inkluderande utveckling som kommer alla människor till del måste vi redan från början starta med demokrati och mänskliga rättigheter. Att stödja demokratiska förändringar bidrar till ökad respekt för mänskliga rättigheter. Det är en uppgift för svenskt bistånd. Inte minst i ljuset av de arabiska revolutionerna står det tydligt hur mycket människor är redo att offra för att få tillgång till sina fri- och rättigheter. En del framgångar har skett just på demokratiseringsagendan. Men det är tragiskt att se att vi en bra bit in kan konstatera att inte ens hälften av världens befolkningar lever i fria länder där de får tycka, tänka och tro fritt. Det är i många av dessa länder som svenskt bistånd är verksamt. Vi kan konstatera att demokratin på många håll är bräcklig och i vissa länder på tillbakagång. Vi vet att det sker inskränkningar av religions- och yttrandefriheten samt mötes- och organisationsfriheten i många länder. Att prioritera kampen för frihet och mänskliga rättigheter mot förtryck och rättslöshet fortsätter därför att vara viktigt för oss. Regeringen satsar därför mer resurser 2013 på att främja demokrati och mänskliga rättigheter inte minst för demokratiseringens aktörer och människorättsförsvarare. Vi har också gjort en satsning på och . Vi intensifierar vårt stöd till Mellanöstern- och Nordafrikaregionen. Det görs i ljuset av den utveckling som sker bland annat för att stödja pågående och kommande demokratiska transitioner i regionen genom både regionala och bilaterala ansatser. Jag tror att det kommer att vara ett långt och viktigt uppdrag. Det är inte direkt regioner där man kanske borde bedriva bistånd. Men just att stötta i en transition tror vi är viktigt. Vi stärker också vår beredskap för att möta humanitära kriser och katastrofer. Med de bilder som vi ser just nu från finns det ingen tvekan. Med appellerna , när vintern kommer är vi finansierade bara till kan jag konstatera att är bland de absolut största humanitära givarna. Jag är stolt över att vi har den kapaciteten. Jag skulle önska att fler givarländer kunde göra mer. Jag vill påminna om att vi inte bara har utmaningen i utan också har och konflikterna i och Sydsudan, och sårbarheten i . Men tyvärr måste vi antagligen också kunna ha mer resurser på det området för att också kunna möta klimatrelaterade katastrofers effekter.