prot · H00933 · 2012-11-29 00:00:00 — Det är ingen ny viljeyttring från riksdag eller regering, utan det är en ny tolkning som polismyndigheten själv har gjort av den befintliga lagstiftningen. Det får orimliga konsekvenser för fotbollen, särskilt Stockholmsfotbollen. spelade AIK mot på den nya arenan, Friends arena, och det blev en nota till AIK för polisinsatserna för den matchen. Så här håller det på. Idrottsföreningar kan bilda aktiebolag, och några har gjort det, framför allt de stora , . Men ett fotbollsaktiebolag är inte som vilket annat aktiebolag som helst, utan man måste uppfylla strikta krav ifrån idrottsrörelsen. Det måste majoritetsägas av en ideell förening, man måste i den ideella föreningen bedriva barn- och ungdomsverksamhet. I ärlighetens namn är det inga lönsamma bolag. Polisens nya tolkning innebär att det är just de här klubbarna som ska betala miljonkostnader för att arrangera sina matcher, medan andra klubbar, som till exempel , eller , inte ska betala. Det är en helt orimlig särbehandling av vissa klubbar gentemot andra. Jag menar att den nuvarande ordningen är orimlig av tre skäl. Det första skälet är att polisen är, och ska vara, betald via skattsedeln. Klubbarna ska ha ansvar för säkerheten på arenan, men klubbarna ska inte ha ansvar för polisen och inte heller ekonomiskt ansvar för polisen. Det är rimligt att det finns en skillnad mellan det som är klubbarnas ansvar och det som är polisens ansvar. Det andra skälet är att klubbar måste behandlas lika. Att några klubbar får oerhört mycket högre kostnader för sina matcher än andra klubbar leder till orimliga konsekvenser. Det drabbar också i förlängningen barn- och ungdomsverksamheten i de här föreningarna eftersom kostnaderna måste tas någonstans ifrån. Det tredje skälet är att det inte åtgärdar de problem som finns, eller i alla fall har funnits, när det gäller våld och huliganism i samband med fotbollsmatcher. Jag ska återkomma till den frågan . Just nu är förtvivlan stor hos de klubbar som är drabbade och som ska betala miljonfaktura efter miljonfaktura för att kunna arrangera matcher. Jag blir lite uppgiven över att statsrådet inte heller nu kan säga vilket besked det blir eller när vi får svar på frågan. Klubbarna är lite hjälplösa i det här fallet. Jag har aldrig hört justitieministern försvara de här notorna. Justitieministern var själv lyhörd för problemen och tillsatte den här utredningen. har vi väntat, och utredningen är klar. Den har remissbehandlats, och vi väntar på ett ställningstagande. har de tidigare rabatterna som fanns hos försvunnit. Det gör att kostnaderna har ökat dramatiskt. Klubbarna blöder ut pengar genom de här fakturorna i väntan på att det ska komma ett initiativ. Min fråga till justitieministern kvarstår: När kommer ett förslag som löser problemet med att några klubbar ska betala orimliga notor för poliskostnader? 10 (): Jag ska vara ärlig och säga att jag inte vågar ge ett svar på när det kommer av det enkla skälet att det finns ett antal frågor att sortera ut. Men däremot ser jag problemet, precis som framhåller. Jag tycker att det är ett stort bekymmer. Frågan är också prioriterad, och det finns anledning att driva på den. Det är också bra att det påpekas att det inte är någon ny lag som har ställt till det utan en tolkning. Bakgrunden är att under en lång följd år hände just ingenting. Sedan visade det sig att man tolkade detta väldigt olika på olika ställen. Därefter meddelade att nu skulle man minsann leva upp till de krav som ställdes, och så blev det problem kring detta. Bakgrunden till att det kunde bli ett problem var också det faktum att en del klubbar hade övergått till idrottsaktiebolag. Den frågan diskuterades inom när detta började hända, och då påpekade man att det skulle komma att ställa till det när det gäller ersättningsfrågorna. Jag tror att det var som man bestämde sig för att göra skillnad mellan vinstdrivna organisationer och ideella organisationer. Det var en förändring som den dåvarande regeringen drev fram. Man sorterade ut detta eftersom man tyckte att de som drivs med vinstsyfte ska hanteras annorlunda än ideella föreningar. Det är det som har skapat problemet. Det finns en historia i detta, och det är besvärligt. Låt mig säga att det finns möjligheter. När man beslutade om detta i gav man en rabatt, och sedan har det inte blivit så. Jag kan och får inte lägga mig i hur myndigheterna fattar beslut i den typen av frågor. Det har ställts en fråga: Kan inte regeringen bestämma att man sänker detta eller ger dispens för det eftersom det är ett stort problem? Nej, det finns inget sådant utrymme i regelverket som har beslutat om i grunden. Det går inte heller, utan vi måste hantera det hela. När vi har tagit fram det här förslaget med mycket goda ambitioner ställs det ett antal frågor som vi måste ha svar på för att hamna rätt. Det är inte heller bra om vi med ett förslag hamnar i en situation där andra helt plötsligt upptäcker andra problem. Vi måste faktiskt försöka göra detta rätt. Det är min ambition just . Frågan är prioriterad. Jag ser problemen. Jag förstår att det är ett bekymmer, men man har varit medveten om att problemen skulle kunna uppstå när man har gått in i detta. Man kan ju säga att polisens upprätthållande av ordning ska betalas via skatten. bestämde vi att det ska vara så, men det finns en del krav man kan ställa på arrangörer av offentliga tillställningar och arrangemang. Det tycker jag är en hållning som fortfarande gäller, men den måste vara restriktiv och rimlig. Jag förordar inte en total avgiftsfrihet. Det är också viktigt att det finns ett utrymme för att diskutera vilket ansvar klubbarna i det här fallet ska ta själva för att säkerställa att upprätthållandet av ordningen fungerar. Där tycker jag att fotbollsklubbarna har tagit ordentliga kliv framåt och gör mycket som de inte gjorde för . Det är bra. Det måste vi värna om. Där tror jag att en viss ersättning kan ha betydelse, men jag medger att den ligger högt . Det är ett bekymmer. Vi ska försöka hantera frågan så fort vi bara kan. 11 (S): Jag förstår att justitieministern gärna vill åtgärda alla problem och se på helheten när det gäller avgiftsfrågan, men direktiven till utredningen gällde ju idrotten. Då är det inte så konstigt att man får ett förslag som gäller idrotten tillbaka. Ville man lösa alla frågorna i sammanhanget kanske man skulle ha gett det uppdraget, men det var inte så direktiven såg ut. Där är idrottsrörelsen oskyldig. Det var regeringen som gav det uppdraget till utredaren. Jag är medveten om att justitieministern inte kan gå in och styra över myndighetens tolkningar, och det är just därför som vi väntar så förtvivlat på att regeringen ska ta initiativ när det gäller lagstiftningen eftersom vi är helt beroende av det. Det är oerhört viktigt att vi kan åtgärda de problem som finns det måste man erkänna med huliganism, våld, kränkningar, hot och bråk i samband med fotbollsmatcher. Det ska aldrig förekomma vare sig inne på arenan eller i anslutning till matcher. Det är viktigt av en mängd olika skäl som jag kanske inte behöver upprepa här. Klubbarna arbetar också mycket med detta. De har en stor uppställning med många människor som arbetar i samband med varje match. De gör många olika insatser och satsar mycket pengar och mycket människotid för att upprätthålla ordningen. Det har också blivit en markant förbättring under den senaste säsongen i samband med fotbollsmatcherna. Vi i fotbollsrörelsen är inte främmande för att fortsätta en sådan dialog och ta på oss andra arbetsuppgifter. Klubbarna ska självfallet ha ett stort eget ansvar för säkerheten i samband med matcher. Det är möjligt att det ska vara större än det är . Det är vi inte främmande för att diskutera. Men jag tycker att det är orimligt att de ska ansvar för polisen. De ska inte ens ha ett ekonomiskt ansvar för polisen, utan de ska ha ansvar för sin del av säkerheten. Där går det säkert att komma ännu längre. För att nå ett bra resultat när det gäller säkerhet och trygghet i samband fotbollsmatcher krävs det också ett förtroendefullt samarbete mellan klubben och polisen. Det är det som skapar bra förutsättningar för matcherna, arrangemangen och evenemangen omkring dem. Problemet är att de här fakturorna skapar en allvarlig försurning i relationen mellan polisen och klubbarna. Det är min bedömning att fakturorna i sig själva försvårar samarbetet mellan polisen och klubbarna. Om man inte tycker att klubbarna gör tillräckligt eller inte är tillräckligt lyhörda för sitt ansvar när det gäller säkerheten i samband med matcher tycker jag att man ska säga det. Då kan vi prata om det, men vi har inte hört det. Vi har bara hört att vi ska betala polisnotorna. Vi har inte hört på vilket sätt det över huvud taget skulle kunna leda till bättre upplevelser eller bättre säkerhet och trygghet på matcherna. För att nå tryggare matcher finns det en rad andra saker som skulle behöva göras. Där har den särskilda samordnaren och utredaren lagt fram en lång rad förslag. Det finns också någonting som klubbarna väntar på för att kunna upprätthålla en bra säkerhet. Det handlar om att kunna stoppa de skyldiga individerna från att komma in på arenorna. För att det ska bli möjligt krävs en del ny lagstiftning, och det hoppas jag att regeringen ska återkomma till. Men när det gäller kostnadsfrågan är läget akut för många av våra klubbar. 12 (): Det var kanske dumt att ta matchen mellan som exempel, för kostnaden på 1 miljon skulle ju inte ändras om man genomförde förslag, eftersom den matchen inte hölls inom ramen för seriespel anordnat av . Det finns synpunkter också på förslaget, kan man säga, för det var ju en helt annan typ av match och är därför irrelevant. Kostnaden skulle man alltså förmodligen ha haft i alla fall. Jag tror att man måste titta lite vidare än så på de här frågorna. Det är alldeles riktigt som pekar på att det är många frågor som fordrar sin lösning. Det är klart att den här ersättningsfrågan skapar irritation och att fakturorna ställer till det hos klubbarna som känner att det är mycket pengar. Men det är inte så och det förvånar mig att nästan antyder det att annan typ av samverkan inte pågår. Vad jag har förstått har klubbarna i allt större utsträckning vänt sig till och polismyndigheterna för att diskutera arrangemangen. Vi har också på olika sätt haft samtal med klubbarna där man har kommit fram till olika typer av initiativ och åtgärder för att rätta till en del saker. Som sades här handlar utredning om den vidare frågan om hur vi ska bekämpa brottslighet i samband med idrottsarrangemang. Det finns nog fog för att ha direktiv som inriktar sig på det. När man sedan lyfter ersättningsfrågorna och tittar på remissynpunkterna som kommer in påpekar konkurrensverk, statskontor och andra: Det är väl lite märkligt att vi ska lyfta ur vissa typer av vinstdrivande bolag och säga att de ska ha ett undantag under vissa premisser. Hur blir det då med de andra? frågar man, och så ger man exempel på hur det kan bli. Det blir tydligt att det behövs lite mer beredning av hur frågan ska hanteras innan man lägger fram förslag. Jag har inte dåligt samvete för att vi riktade in den här utredningen på att titta på säkerheten vid idrottsarrangemang. Jag tror att det var väldigt bra och tycker att det var bra att det också gjordes ett gediget arbete. Sedan är det komplicerat i många avseenden. Målsättningen måste vara att åstadkomma ett sådant säkerhetsarbete att vi får ned kostnaderna och att vi kan säkerställa att det så lite som möjligt behövs polisinsatser i samband med den här typen av arrangemang. Sedan är det också så att där det tas ut ersättning det är endast på själva arenorna eller i direkt anslutning till dem, och det beror på vad det är för typ av arrangemang ska den hållas på en någorlunda rimlig nivå. Det är där som det kan dra iväg, och det är där som vi måste fundera på hur regelverket ska se ut. Jag förstår att , som ju faktiskt är väldigt engagerad i fotbollsfrågorna det är jag med, men jag går inte på matcherna lika ofta upplever att klubbarna känner trycket och också känner en otålighet över att det här tar tid. Jag har stor respekt för det. Jag träffar väldigt många som är engagerade i den här frågan, men jag måste ändå försöka hantera den på ett sätt som gör att vi fångar in de synpunkter som finns så att vi kan lägga fram ett förslag som är någorlunda stabilt. Det är min bestämda ambition att försöka klara den uppgiften. 13 (S): Tack, justitieministern! Justitieministern ger här bilden av att klubbarna jobbar bra med säkerheten, att samarbetet med polisen är bra och att klubbarnas säkerhetsarbete dessutom kraftigt har förbättrats. Det är glädjande att justitieministern har den bilden. Jag har samma bild. Men just därför känns det frustrerande för klubbarna att de får de här höga polisnotorna. Ett av skälen till att de får dem är att de ska vara ett sätt att stävja oroligheter och förbättra säkerheten. Man känner att det är tvärtom när man, alltså de klubbar som har bildat aktiebolag, får de här notorna. Man ska ha klart för sig att idrottsaktiebolag visserligen inte är en egen bolagsform, men i praktiken fungerar de helt annorlunda än andra aktiebolag, eftersom de följer de regler för att bilda bolag som har satt upp. Därför är de som främmande fåglar bland andra aktiebolag och följer andra regler än vad andra aktiebolag gör, även om de formellt sett inte har en annan juridisk form. Jag har full förståelse för att justitieministern känner ett ansvar för att bereda de frågor som inte har blivit beredda i utredningen, för det finns ju de som inte är i idrottsevenemang och som också drabbas av poliskostnader. Jag har full förståelse för det, men har idrottsrörelsen, framför allt fotbolls- och ishockeyklubbarna som är drabbade, väntat förtvivlat på att utredningen först skulle tillsättas, sedan att den skulle bli klar och sedan att den skulle remissbehandlas och får man höra att frågor som inte fanns med i utredningen måste beredas mer. Det skapar en oerhörd frustration, därför att vi vill se problemen lösta innan klubbarna förblöder. Jag hoppas att jag kan tolka justitieministerns svar som att ett besked snart ska komma. Jag har en förhoppning om att det ska vara ett positivt besked för idrottsrörelsen. 14 (): Låt mig bara rekapitulera att vi har en lagstiftning som vi har haft väldigt . Bakgrunden till de problem som diskuteras i är att vi har en del klubbar som har valt att arbeta i bolagsform, att man bestämde sig för att tillämpa regelverket och att det faktiskt är rätt stora ordningsstörningar som kräver stora insatser. Det är en rad olika faktorer som har ställt till det hela. Däremot är det här ingenting som kommer som en blixt från klar himmel. Samarbetet mellan polisen och klubbarna har pågått och, tycker jag, utvecklats på ett positivt sätt. Kostnaden för polisens insatser beror naturligtvis på hur framgångsrikt man kan arbeta med andra säkerhetsfrågor. Där finns det förslag i utredningen, och en del är gjort . Det handlar också om sådant som klubbarna kan påverka, till exempel tiden för arrangemanget, publikstorleken, utformningen av arenan och mycket annat. Det här är en pågående diskussion som vi måste ha. Jag förstår att de här bolagsklubbarna känner att det är viktigt att få en lösning på de problem som de ser. Jag vill dock säga att det inte drabbar all fotboll, därför att de flesta fotbollsklubbar ju faktiskt är ideella. Men det slår, inte minst i en del serier, ganska ojämnt, därför att några är i bolagsform och några inte. Det finns avvägningar man kan göra, men det slår inte mot fotbollen som helhet. Däremot kan man ha ordningsproblem också i anslutning till andra typer av arrangemang. Jag menar att det vi ska göra är att hitta regler och förhållningssätt som gör att det vi kommer fram till är lika stabilt som det vi har levt med . Vi har ett regelverk . Det har hållit väl och har först ställt till det. Jag tror också att det är viktigt att säkerställa att vi får en enhetlig bedömning så att det inte blir olika mellan olika polismyndigheter, vilket är fallet . Överläggningen var härmed avslutad. 10 § Svar på interpellation 2012/13:134 om de psykiskt sjuka 15 Socialminister (KD): har ställt ett antal frågor till mig inom området psykisk ohälsa som bland annat handlar om ifall jag har gjort ställningstagandet att personaltäthet, utbildningsgrad och antal sängplatser är till fyllest inom psykiatrin och om organisationen av den psykiatriska vården och dess resurser är till fyllest för patienternas behov och personalens förväntningar. Jag vill börja med att säga att det är landstingen och kommunerna som har huvudansvaret för att organisera sina verksamheter så att alla invånare får tillgång till en god vård och omsorg. Statens roll är att sätta ramarna för verksamheten genom lagstiftning samt att utöva tillsyn och följa upp verksamheten. För detta har vi myndigheter som till exempel som har rätt att ingripa om vården inte håller tillräcklig kvalitet eller på annat sätt brister. Statens roll är också att stödja och stimulera till utveckling av hälso- och sjukvården, till exempel genom att stödja arbetet med kvalitetsutveckling, tillgänglighet och öppna jämförelser. Dessutom bidrar staten med medel genom det kommunala utjämningssystemet samt med riktade medel till olika satsningar i landstingen och kommunerna. har regeringen gjort en omfattande satsning på att åstadkomma konkreta och varaktiga förbättringar för personer med psykisk ohälsa. Ca har avsatts för insatser på området. Aktiviteterna och den kraftsamling som har påbörjats fortsätter nu och intensifieras för att vården och omsorgen för personer med psykisk ohälsa ska fungera på en nivå som svarar mot samhällets ambitioner och som motsvarar de krav som medborgarna ställer. Regeringen avsätter därför ca för insatser på området. Målet med vår satsning är att personer med psykisk ohälsa ska ha samma tillgång till en jämlik, kunskapsbaserad, säker och tillgänglig vård och omsorg av god kvalitet som personer med somatisk ohälsa. beslutade regeringen om handlingsplanen PRIO Psykisk ohälsa en plan för riktade insatser inom området psykisk ohälsa 20122016. I handlingsplanen redogör vi för ett antal mål och strategiska områden som kommer att utgöra grund för vårt arbete på området . För att öka tydligheten i regeringens ambition har också delmål formulerats. Dessa tydliggör således våra mål och förväntningar. Bland delmålen märks frågan om samordning mellan kommuner och landsting, kompetens- och kvalitetsutveckling samt frågor om boende och sysselsättning för personer med omfattande eller komplicerad psykiatrisk problematik. För att säkerställa en stabil plattform för arbetet med att utveckla insatserna på området träffade regeringen och Kommuner och Landsting 2012 en överenskommelse om stöd till riktade insatser inom området psykisk ohälsa. Genom överenskommelsen fördelar regeringen till kommuner och landsting som lever upp till vissa definierade prestationsmål. Ett av prestationsmålen i årets överenskommelse handlar om samverkan mellan huvudmännen. träffas en ny överenskommelse där ambitionen i prestationsmålen ökar. Tanken är att denna typ av överenskommelse ska träffas , vilket skapar en tydlighet för huvudmännen och för en verklig förbättring av de insatser som efterfrågar. Flera av de senaste årens insatser har resulterat i att kunskapsstödet har ökat på området. har tagit fram flera nya nationella riktlinjer och vägledningar, och har i uppdrag att inrätta ca 30 forskartjänster för kliniskt verksamma i psykiatrin. För att ytterligare stärka arbetet med en stabil och långsiktig utveckling har regeringen inrättat en tillfällig samordningsfunktion på som har i uppdrag att driva på utvecklingen på området och följa upp regeringens PRIO-satsning. En motsvarande samordningsfunktion har inrättats vid Kommuner och Landsting. 16 (S): Jag vill tacka socialminister för det utförliga och innehållsrika svaret. Det visar att har förstått att vården för de psykiskt sjuka inte är likvärdig med den vård som somatiskt sjuka har. Ambitionen är dock att göra den likvärdig, och det är bra nog. Utgångspunkten för mina tankar var just den likvärdiga vården. Jag är inte psykiater, men jag har verkat inom sjukvården , då som infektionsläkare. Det innebär att man får besöka psykiatriska avdelningar eftersom de psykiskt sjuka får somatiska sjukdomar mer än vi andra medborgare. Genomsnittsöverlevnaden för den psykossjuka människan är kortare än för oss andra. Det beror delvis på att de får komplikationer av sina mediciner. De har också en större missbruksproblematik, ofta i kombination med psykisk sjukdom. Det handlar alltså om sådana svåra saker. Jag har därför ganska ofta kommit att besöka psykiatriska avdelningar under min verksamhet både i och i andra länder och kunnat konstatera att de psykiskt sjuka har det betydligt värre än de somatiskt sjuka. Det är mycket beklagligt. Inte minst tänker jag på miljön. Den är så påver att även vi som är psykiskt friska blir nedstämda av att komma till en psykiatrisk avdelning. Det är sådant som borde kunna åtgärdas ganska lätt. Till de öppna psykiatriska mottagningarna finns exempelvis ingångsspärrar. Hur ska en prepsykotisk ung man, kanske paranoid, vilja besöka en sådan enhet om den inte är mer välkomnande än så? Jag är mycket glad över att det nu satsas på psykiatri. Det har varit neddragningar, omorganisationer och så vidare som gjort att den blivit uttröttad, men verkar det som om det satsas en hel del. Det sker väl delvis mot bakgrund av den utredning som gjorde 2005. börjar det hända något. Eftersom det satsas så pass mycket ja, mycket vet jag inte, men det satsas en hel del vill jag gärna veta om det kommer de psykiskt sjuka till del. Får de en bättre vårdnad så att de tillfrisknar mer än tidigare? Det är ju förhoppningen. Det är viktigt att veta att de psykiska sjukdomarna går att förbättra med den vård som finns tillgänglig. Om den vården kommer de sjuka till del, om de får den i rätt form och under rätta omständigheter, kommer det att vara framgångsrikt och ge resultat bland dessa medmänniskor. Det är kanske lite grann det jag efterlyser. Vi vet att många uppföljningar är på gång, ända , vilket är mycket ambitiöst. Kan vi få lite handfasta bevis för att de verkligen kommer de psykiskt sjuka till del? Har socialministern några sådana studier på gång? Det skulle jag och säkert också de psykiskt sjuka och deras anhöriga gärna vilja veta. 17 (M): Det är mycket viktiga frågor som lyfter fram i sin interpellation. Psykisk ohälsa ökar bland populationen, och orsakerna är varierande. Vi måste ställa oss frågan: Vad är psykisk ohälsa, och vem drabbas av det? Psykisk hälsa har alla människor. Det finns en myt om att psykiska problem bara drabbar vissa, men det kan drabba oss alla. Enligt WHO är psykisk ohälsa ett av de snabbast växande hoten mot folkhälsan i världen. Speciellt gäller det depressioner och ångestsjukdomar. Många människor skäms över att vara psykiskt sjuka. De skäms och vill inte berätta om sin ohälsa. Det är förståeligt eftersom det finns fördomar i samhället. I dagens kan var femte person inte tänka sig att bjuda hem någon med psykisk ohälsa. Det är tyvärr vanligt att människor med psykisk ohälsa stigmatiseras. De känner sig diskriminerade och möts alltför ofta av en attityd som uppfattas som nedlåtande, ifrågasättande och rent av kränkande. Därför måste attityderna mot människor med allvarlig psykisk ohälsa förbättras, vilket också regeringen uppmärksammat. Det finns även en annan myt om psykisk ohälsa, nämligen att den som en gång fått psykiska problem kommer att vara sjuk resten av livet. Sanningen är den att de flesta återhämtar sig helt eller får hjälp till ett fungerande liv. Det gäller även tyngre diagnoser, såsom schizofreni. Det finns oroande trender bland barn och ungdomar . Många upplever stress, ångest, huvudvärk, sömnbesvär och svårigheter att hantera sin vardag.