prot · H00932 · 2012-11-28 00:00:00 — Visst har vi ett helt annat läge, framför allt i och med vårt EU-medlemskap, som innebär att vi har helt andra förutsättningar att besluta över hur vi vill komma till rätta med problemen. Jag är intresserad av detta med långsiktighet. Det är ju något som alla efterfrågar. Vad menar man med långsiktighet? Om man nu ska göra de analyser som ministern pratar så mycket om bör man fundera över vad man menar med långsiktighet. För min del är en bred politisk förankring en av de viktiga komponenterna i detta. Om vi ska få till det tror jag att det behövs ett annat arbetssätt än det vi har sett de gångna sex åren. Åtminstone de personer inom bostadsförvaltning, byggmaterialindustrin och byggindustrin som jag har träffat har uppfattat de gångna sex åren som att det har blivit rörigare, svårare och osäkrare, och man vet inte vad som händer med nästa budget. Det blir mer och mer kaotiskt. Därför skulle jag vilja veta hur regeringen tänker bära sig åt för att skapa långsiktighet. Det behövs något mer än det man har presterat . 33 Statsrådet (KD) replik: Självklart, , inga beslut är perfekta i alla detaljer. Beslut fattas efter en rad olika avvägningar. Det finns alltid detaljer man kan diskutera. Men jag tror att det är viktigt att man också vågar gå till beslut. Det är också problemet när vi diskuterar olika förslag. Det finns alltid någon som kan anföra en invändning mot någon del i ett förslag. Man måste, som sagt, också våga gå till beslut. Utan att gå in i någon lång diskussion vill jag framhålla att andrahandsuthyrning är ett bra exempel på ett område där regeringen både har erbjudit och sökt bred samsyn, men det finns alltid någon aspekt som oppositionspartierna anser borde utredas ytterligare. Så kan man förstås resonera. Det är mycket möjligt att man kan komma överens om man håller på och utreder i ytterligare . Men även här måste vi ha en ambition att komma till beslut snabbt för att få effekt för dem som är utan bostad eller lever med grå eller svarta kontrakt. Långsiktighet handlar om att de förslag vi lägger fram ska vara långsiktigt hållbara. De ska följa en tydlig strategi. Jag försökte i mitt anförande beskriva den strategi som regeringen arbetar efter. Det handlar inte om subventioner, som per definition alltid blir kortsiktiga. Det handlar om avvägningar av varför man ska bygga på ett visst sätt och inte på ett annat. Det handlar om att se till att de skattesänkningar man genomför blir bestående. Det handlar självklart också om att få så bred politisk förankring som möjligt. Jag välkomnar gärna ett sådant samtal med både och Socialdemokraterna, som i retoriken ändå har ambitionen att göra saker och ting. Problemet är att man ofta saknar praktiska förslag som är genomförbara. Där hoppas jag att både och Socialdemokraterna vässar sig och blir tydligare, för då blir det mer att konkret samtala om. 34 (SD) replik: Jag vill börja med att tacka statsrådet för att han är här. Det är väldigt trevligt. Jag vill framhålla att många av de förslag som är på gång är väldigt bra. Vi har dock en lång väg kvar att gå. Omvärldsoron har spritt sig till byggsektor och industri. Temperaturen i byggbranschen ligger långt under den normala. Men vart tredje byggföretag tror att läget kommer att bli ännu sämre kommande år. Enligt barometer för oktober fortsätter kräftgången. Orderingång och byggproduktion minskar, och företagen fortsätter att dra ned på antalet anställda. På kort sikt ser byggföretagen ingen ljusning, och prognoserna framöver ser fortfarande dystra ut. Bostadspolitiken påverkar många människor och många branscher. skriker egentligen efter en quick fix, och jag tror att vi alla skulle önska att vi hade en sådan. Men vad görs egentligen för att snabbt möta dessa problem? Vilka besked kan vi ge människorna, branscherna och resten av : När väntas bostadsbyggandet öka igen? 35 Statsrådet (KD) replik: Jag håller helt med i beskrivningen av den osäkerhet som finns . Följer vi den europeiska debatten ser vi vilken enorm motsättning som finns i och också i . Det gör att det finns en tveksamhet. Vad är det som ska hända? Vad finns bakom dörren? Det skapar en osäkerhet. Det gör att banker, såväl på grund av de tuffare regelverk som man inför på europeisk nivå och på svensk horisont som utifrån sina egna kalkyler, är försiktigare. Också konsumenterna är försiktigare. Detta skapar en svårighet, inte minst för dem som bygger bostäder av typen småhus och bostadsrätter. Hur snabbt detta lossnar är svårt att bedöma i dagens läge. En förutsättning för att människor ska känna sig trygga och våga investera är att vi har god ordning i offentliga finanser och rimliga och låga räntor. Där har en situation som många länder kan avundas oss. Sedan handlar det om kommunernas agerande. Det handlar om deras arbete med detaljplaner, att få fram mark och att se till att man får bostäder som inte bara är maximalt dyra. Vi har också lagt fram ett antal konkreta förslag i budgetpropositionen för att få en snabb effekt. Om man slipper att betala fastighetsavgift innebär det för den som ska investera i ett nytt småhus att man därmed kanske kan finansiera lånekostnaden för ytterligare . Det har man finansierat genom den lägre skatten på nyproduktion. Det är en illustration av att detta skapar en bättre kalkyl för den enskilda människan. Men det snabbaste vi kan göra är självklart att underlätta andrahandsuthyrning. Jag är lite besviken över att inte lever upp till sina egna formuleringar bättre i sitt praktiska agerande, för det är en åtgärd som kan ge snabb effekt på mycket kort sikt. 36 (SD) replik: Jag tänker inte gå in på den debatten här . Men är jättevälkommen när vi väl har debatten. Det skulle vara väldigt trevligt. Jag menar att vi har människor och branscher som inte vill något annat än att bygga. riskerar de att bli arbetslösa, vilket kanske i sin tur leder till att de måste lämna sin bostad. Då har vi förvisso fått i gång en flyttkedja, men det är kanske inte riktigt den som någon av oss är ute efter. Vi har, som sagt, stor bostadsbrist. Vi har långa bostadsköer. ökar befolkningen mer eller mindre lavinartat. Kommunerna runt om i landet har absolut ett stort ansvar, men de skriker just nu: Stopp, vi har inte förutsättningarna. Vi har inte bostäder. Frågan är: Var ska alla bo? Jag tycker att det är bra förslag som har lagts fram, och jag tycker att det är behjärtansvärt att vi pratar om långsiktiga lösningar. Men vi har ett akut läge, och vi måste verkligen vidta vissa akuta åtgärder. 37 Statsrådet (KD) replik: Jag delar helt uppfattning att vi har ett akut läge. Regeringen försöker på alla sätt att jobba snabbt för att försöka åstadkomma ändrade spelregler som också skyndar på beslutsfattandet. Jag tänker framför allt på kommuner och byggföretag som är de som är operativt ansvariga för de här frågorna. Vi har exempelvis nu ett uppdrag där vi ber att mycket skyndsamt titta på regelverken för byggande av små lägenheter. Man ska komma med sin rapport nästa halvårsskifte. Det handlar om att förbilliga produktionen av små lägenheter. Vi vet att det kan göra att vi bygger fler och framför allt billigare smålägenheter. Vi tittar exempelvis på hur vi kan använda tidsbegränsade bygglov mycket mer offensivt . Kommunerna kan söka pengar för att anställa folk som jobbar med samordning och inventerar mark för sådana här tidsbegränsade bygglov för att få fram studentbostäder. Vi har en snabbutredning för att titta på det tyska exemplet, för att se hur man kan gena i planprocessen under vissa förutsättningar för att snabba på den här processen. Det gör att det går snabbare att komma till beslut om byggande men också att det blir billigare därför att hela tidsutdräkten blir kortare. Därmed blir det också billigare kalkyler för bostadsföretagen. Men jag måste trots allt upprepa att en av de som kan ge effekt redan om någon månad är att underlätta andrahandsuthyrning. Det är ett exempel. Det är därför det ligger i budgetpropositionen. Det är därför vi tvekar inför krav från oppositionen om att utreda frågorna . Vi vill ha en snabb effekt . Det är sådana här förslag man måste jobba med, både på kort sikt och på lång sikt. Och man ska göra det så snabbt som möjligt. Jag lovar att regeringen också gör det. 38 (S): När vi pratar om bostadspolitik i vardagen, när vi läser om det i tidningarna och ser på tv handlar det oftast om storstäderna. Vi har få stora städer i landet, men de har enorma problem. Jag vill ägna åt att tala om samma problem men i andra delar av vårt land, ute i landet, i glesbygden och i mindre städer och på mindre orter. Mer än hälften av kommunerna säger att de lider av bostadsbrist, men många av kommunerna säger att de också har bekymmer med överskott av lägenheter. Vi har alltså ganska många kommuner i landet som har problem med svaga marknader som de behöver nya bostäder. Hyresrätterna är väl det som man saknar mest. Hela ska leva, säger vi och alla andra partier. Det säger också regeringen. Regeringen har på olika sätt arbetat på områden där man hänvisar till just detta, att hela ska leva. Man har satt i gång olika landsbygdsprojekt. satte man också i gång något när det gäller näringslivsutveckling i glesbygd eller inlandet, inlandsutveckling. Det är bra initiativ. Det är inte jättemycket pengar. Men det som bekymrar mig är att vi inte ser att det har kommit i gång . Vi har från talarstolen hört att man från regeringens sida har förändrat strandskyddsreglerna. Man har infört någonting som kallas för . Man ska alltså kunna bygga och utveckla i strandnära lägen. Sedan är det plan- och bygglagens förändringar och det här med andrahandsuthyrningen. Bostadsministern efterlyser en helhetssyn och en analys från oss i oppositionen. Jag återgäldar det. Tycker ministern att vi inte är bra på det hyser jag samma uppfattning om regeringen. När det gäller landsbygden, framför allt, har det skett saker. Det sker enstaka saker, men jag ser inte helheten. Jag ser inte att de här sakerna hänger ihop. vet vi att stora delar av landsbygden i behöver ett rikare näringsliv. De behöver få utveckla till exempel turismen men också småföretagandet. Det hänger inte ihop, för man sätter inte ihop de här sakerna. Möjligheten att bygga bostäder finns nästan inte i glesbygden. Jag ser inte helheten. De här sakerna måste hänga ihop för att det ska fungera. Strandskyddet, som var en bra idé och som jag håller med om, måste fungera. Det blev precis tvärtom. Många kommuner klagar över att det blev riktigt fel. Det funkar inte på länsstyrelser och så vidare. Med är det på precis samma sätt. Det är jättebra, men hur ska vi kunna utveckla de här områdena om vi inte får bygga bostäder eller fritidsboenden där? När vi säger glesbygd innebär det att det är glest. Det kan vara långt till närmaste stad och tätort. Det här är saker som vi måste arbeta mer med för att få det att hänga ihop. Det finns behov av att bygga nya bostäder även i glesbygden, och det finns möjligheter, menar jag. Genom en förbättrad infrastruktur, förbättrade it-kommunikationer och nya möjligheter på arbetsmarknaden med ny teknik och så vidare går det att driva företag även i glesbygd. Vi måste då se till att det också går att bo där. Att bli uppmuntrad och stimulerad att skapa nya företag i glesbygd räcker inte långt om vi inte också kan bo där. Det här är en jätteviktig fråga. Vi behöver i och för sig inte stå här och prata om det, för alla är medvetna om problemet. Men här behöver vi göra någonting. Jag tycker inte att regeringens räcka av nya reformer, som någon uttryckte det i talarstolen, räcker. Jag måste också hålla med om att det är märkligt att det, med så många bra förslag och reformer, är två frågor som kommer upp i talarstolen. Det är andrahandsuthyrningen, som ska upp i en särskild debatt, och det är , som också kommer . Det är inte så konstigt att vi står här och ifrågasätter regeringen. Sedan vill jag bara säga ett par ord om konsumentpolitiken. Vi är alla konsumenter på en marknad som blir större och större för . Vi står inför en mängd olika val. Vi förväntas kunna välja bland olika verksamheter och tjänster. Alltmer kommer från utlandet, via näthandel och allt vad det kan vara. Därför blir vi lite oroliga när vi ser att innehåller siffror som visar på en negativ utveckling när det gäller kommuner som erbjuder konsumentvägledning till sina kommuninvånare. Det här är inte bra. Det är alltså färre kommuner än . Det är naturligtvis viktigt att konsumenterna erbjuds service som underlättar riktiga beslut och som bygger på en korrekt, tydlig och lättillgänglig information och rådgivning. Därför är de här frågorna väldigt viktiga. Här tycker jag att vi till dels har jobbat någorlunda bra tillsammans, och det krävs att vi verkligen kan se över partigränserna för att kunna åstadkomma en bra politik på detta område. 39 (V): Först av allt vill jag yrka bifall till reservationerna 22 och 23 i detta betänkande. Det är trist och grått väder . Så ser det ut för många människor i vardagen också. Det är trist, det är lite grått och även lite sorgligt. Många är de som inte alls får vardagen att gå ihop. De grubblar och tänker på hur de ska klara det ena och det andra. Har man barn blir förstås grubblerierna och stressen än värre. Samhället är tudelat. Bostadslös, arbetslös, sjuk, utförsäkrad, hänvisad till för ekonomiskt bistånd en dyster beskrivning, men så ser det ut för många människor . Det gäller bara att våga se det i vitögat. En äkta och trovärdig välfärd måste naturligtvis inkludera alla människor i vårt samhälle. Tryggheten ska inte bara vara till för dem som allaredan har det torrt om fötterna. har bostadspolitiken debatterats. Det är en stor och jätteviktig fråga. Konsumentpolitiska frågor kommer naturligtvis i förhållande till det i skymundan, men det är också väldigt viktiga frågor för människor i deras vardag, oavsett om vi tror på det eller inte. Konsumenten måste vara i fokus. Det tycker verkligen. Men ser det inte riktigt så ut. är det inte alla gånger så lätt att vara konsument. Det har vi fått bevittna ett flertal gånger . Det handlar till exempel om telefonbolag som vilseleder konsumenten och om personer som i olika tvister aldrig får rätt. Det jag tänker på här är p-böterna från de privata bolagen. Det är barn som lockas att trycka på appar, och sedan kommer räkningen till föräldrarna. Det är dåliga varudeklarationer på mångt och mycket, och på det mesta är det så liten stil att många inte ens kan läsa den utan förstoringsglas. Jag undrar hur många det är av er som springer omkring med ett förstoringsglas i fickan. Telefonförsäljningen, såg jag på nyheterna , drabbar människor så otroligt att man måste göra en förändring. Det tyska exemplet var uppe. Där måste man som konsument först säga ett aktivt ja för att någon ska kunna ringa en för försäljning på telefon. Det tycker jag är ett bra förslag. Frågan gick vidare till det ansvariga statsrådet , men hon ville inte svara utan skickade ett meddelande via en tjänsteman: har vi inga planer på att göra någonting åt det, men vi bevakar frågan. Det är samma svar oavsett vilket spörsmål det gäller. För någon dag sedan kom det ett pressmeddelande från Konsumenter gällande hud- och hårvårdsprodukter. Organisationen hade granskat drygt 200 produkter i butikskedjor, hårsalonger och varuhus. Av dessa var 27 produkter schampo, krämer, deodoranter och så vidare inte okej. De höll inte måttet enligt lagstiftningen. Enligt lag får dessa produkter nämligen endast säljas om informationen på förpackningarna är outplånlig, lättläst och väl synlig. Detta brister, som sagt, och till vems fördel? Naturligtvis till näringsidkarens. Och till vems nackdel? Naturligtvis till konsumentens. Sedan regeringen ändrade det övergripande målet från Trygga konsumenter som handlar hållbart till Konsumenterna har makt och möjlighet att göra aktiva val har konsumenterna minst sagt hamnat i kläm. Detta måste naturligtvis rättas till. Men Alliansen sätter stopp för denna målsättning att underlätta för människor att vara aktiva och göra kloka val, kort och gott en hållbar konsumtion. Man glömmer en sak. Vi människor har naturligtvis olika förutsättningar. Alla är inte stöpta i en och samma form och kan klara av samma saker. Naturligtvis är det positivt att alla människor är olika, men när vi ser till konsumentpolitikens område måste vi inkludera alla. Alla har inte resurserna och kunskaperna, och naturligtvis står en del mer utsatta och hamnar i en sämre ställning än andra vid köp av olika varor och vid olika tvister. Därför bör den tidigare konsumentpolitiken återupprättas, herr talman. Målet måste på nytt formuleras i termer av trygga konsumenter som handlar hållbart och med alla de delmål som fanns i det. Konsumentvägledning i kommunerna vore att eftersträva, för denna tjänst är efterfrågad av så många. saknas denna vägledning i många av våra kommuner. De vanligaste frågorna till en konsumentrådgivare är frågor rörande boende, bil, telefoni, hemelektronik och andra hushållsprodukter samt ekonomisk rådgivning. Eftersom verksamheten är frivillig varierar det naturligtvis mellan olika kommuner beträffande innehåll, omfattning och organisering. Utredningen om framtidens stöd till konsumenter föreslår i sitt betänkande Konsumenten i centrum ett framtida konsumentstöd bland annat en gemensam internettjänst. Det tycker jag är kanonbra, men för att vi ska kunna få möjlighet till fullgott stöd och råd behövs också en god konsumentvägledning. Denna verksamhet anser bör utvecklas i vårt långa land. 40 (M): Som har påpekat innehåller detta budgetbetänkande också ett avsnitt om konsumentpolitik. Det finns två underrubriker, dels det konsumentpolitiska målet, dels konsumentvägledning. Där finns det två reservationer. Mitt anförande kommer att behandla just konsumentpolitiken. Det nu gällande konsumentpolitiska målet har antagits av . Målet är att konsumentpolitiken ska ge konsumenter makt och möjlighet att göra aktiva val. Konsumentfrågorna tar mer och mer plats i såväl politiken som samhällsdebatten. Det kanske inte är så konstigt med tanke på att produktutbudet ständigt ökar som nya marknadsförings- och försäljningsmetoder utvecklas. Konsumentfrågorna har också varit väldigt aktuella i EU-debatten där konsumentpolitiken blivit ett alltmer prioriterat område. Målet med konsumentpolitiken har varit och är att se till att det finns ett starkt grundläggande konsumentskydd. Det är viktigt att konsumenten på ett lättillgängligt sätt har möjlighet att ta del av konsumentinformation, och det är också viktigt att den informationen är tillförlitlig. Det är också viktigt att konsumenten på samma lättillgängliga sätt kan ta del av information om vilken påverkan konsumtionen har på människor och miljö. presenterades utredningen i Centrum. Utredningen har haft i uppdrag att se över det befintliga stödet till konsumenter i form av information och vägledning när det gäller såväl rättigheter och skyldigheter som val av produkter på konsumentmarknaderna, val av offentligt finansierade tjänster och val av produkter med hänsyn till etiska och miljörelaterade aspekter. Vidare hade utredningen uppdraget att föreslå strategier och metoder för hur berörda aktörer ska utforma sina insatser för att stödet till konsumenter ska nå fram till och också användas av konsumenterna. Utredningen har varit ute på remiss, och remisstiden gick ut. Det är för tidigt att säga något mer om utredningens förslag, mer än att jag precis som reservanterna ser fram emot det fortsatta arbetet. Några ord om sms-lån och snabblån, för det har ju varit en het debatt . Det kan konstateras att snabblånen och sms-lånen har ökat drastiskt, trots den nya lagstiftning som finns på plats. Det är naturligtvis inte bra. Givetvis har låntagaren ett eget ansvar för att inte ta på sig mer skulder och en större skuldbörda än vad han eller hon kan bära. Men det krävs åtgärder som ger grund för en mer omfattande och tuffare tillsyn av oseriösa företag i den här branschen, som uppenbarligen behöver saneras. Snabblåneföretagens ofta aggressiva marknadsföring och otillräckliga kreditprövning måste synas i sömmarna. kan utfärda varningar och tvinga företag som inte skärper sig att upphöra med att lämna krediter. Det skedde , och varnade två snabblåneföretag. Om bättring inte sker kommer förbud att utfärdas också i deras fall. I budgetpropositionen ger regeringen därför ytterligare för att granska den finansiella marknaden och motverka överskuldsättning. Det arbete som redan gör ska alltså ytterligare kunna stödja just tillsynen. Det här är viktigt. Det är också viktigt att kreditgivningen sker på rätt sätt och att marknadsföringen följer de regler som finns. Detta regeringsbeslut är därför tydligt och bra. Jag vill också säga några ord om Konsumentvägledning. Som jag redan har anfört är konsumentfrågorna en prioriterad fråga för regeringen. Det är viktigt att konsumenterna har tillgång till ett oberoende konsumentstöd som når fram till konsumenten och som också används, precis som sade. De kommunala konsumentvägledarna utgör en viktig länk mellan myndigheter och enskilda konsumenter. De kommunala budget- och skuldrådgivarna är andra aktörer, liksom de branschfinansierade rådgivningsbyråerna. I budgetpropositionen lyfts även detta fram, och ges extra stöd för att ge ytterligare stöd till de kommunala budget- och skuldrådgivarna. Den utredning som jag hänvisade till har även haft i uppdrag att föreslå hur ett ändamålsenligt och effektivt stöd, som är likvärdigt för alla konsumenter i landet, bör organiseras. I utredningen finns, som framkommit i tidigare anföranden, ett antal förslag som är bra. Men det finns skäl att redan nu nämna att det förstås pågår ett arbete. och andra myndigheter utvecklar sina arbetsmetoder för att göra sin information mer lättillgänglig. Nya hemsidor har utvecklats av . De har också lanserat en mobilapplikation som ger konsumenter tillgång till de viktigaste konsumenträttigheterna i en konkret köpsituation. Andra exempel är , som har utvecklat möjligheten att anmäla en tvist direkt på nätet. Sammantaget går utvecklingen åt rätt håll, och utredningen innehåller som sagt bra förslag som vi förmodligen kommer att ha möjlighet att debattera . Jag yrkar bifall till utskottets förslag och avslag på reservationerna. 41 (V) replik: inledde med att säga att deras nya politik på området är att det ska vara aktiva val. Det låter jättebra, men jag undrar: För vem? Kan alla människor göra aktiva val? Vi är som sagt väldigt olika som människor. Det krävs både resurser och kunskap. Det krävs också ork och uppbackning för att kanske kunna göra aktiva val. Sedan säger att konsumentbudgeten har stärkts. Då undrar jag: På vilket vis , då ni började förändra hela den konsumentpolitiska sfären, har den stärkts? härjar telefonförsäljare hej vilt. Folk blir missledda och tar på sig stora kostnader och skulder. På vilket vis har den stärkts? Det är min stora fråga. 42 (M) replik: Jag delar uppfattning att det finns olika grupper som behöver olika typer av hjälp och stöd i en köpsituation. Det är just det som utredningen bland annat tar upp, att det finns olika målgrupper. Man tittar på olika förslag för de olika målgrupperna. Vissa är väldigt aktiva på nätet och söker information, medan andra grupper kanske inte är det. Den frågan kommer vi naturligtvis att kunna återkomma till. Men det jag gav exempel på är det arbete som utförs av de olika myndigheterna. Vad gäller telefonförsäljningen delar jag uppfattningen att det, precis som jag gav exempel på, har gått fel. Det måste åtgärdas. Det är också därför får extra pengar för tillsyn och finansråd. 43 (V) replik: Olika grupper behöver olika stöd och råd i sin situation. Det är fina ord, och det ska man se över. Jag sade att internet är jättebra, men det kanske är så att man ska satsa mer på att stimulera kommunerna så att det blir fler konsumentrådgivare. Det saknas i många kommuner . Det kanske är någonting som kan läggas till. Då undrar jag hur ser på den frågan.