prot · GZ0974 · 2012-02-22 00:00:00 — 14: 1 M, 18 V Avstod: 88 S, 2 M, 23 MP, 1 C, 19 SD, 1 - Frånvarande: 23 S, 9 M, 2 MP, 5 FP, 7 C, 1 V, 3 KD (S) anmälde att han avsett att avstå från att rösta men markerats ha röstat ja. Punkt 10 (Kunskap och kompetens) 1. utskottet 2. res. 19 (SD) Votering: 152 för utskottet 20 för res. 19 128 avstod 49 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 2 S, 98 M, 1 MP, 19 FP, 16 C, 16 KD För res. 19: 19 SD, 1 - Avstod: 88 S, 22 MP, 18 V Frånvarande: 22 S, 9 M, 2 MP, 5 FP, 7 C, 1 V, 3 KD och (båda S) samt (MP) anmälde att de avsett att avstå från att rösta men markerats ha röstat ja. Övriga punkter Kammaren biföll utskottets förslag. SoU8 Barnfattigdom 1. utskottet 2. res. 1 (S, MP, V) 3. res. 2 (SD) Förberedande votering: 133 för res. 1 19 för res. 2 146 avstod 51 frånvarande Kammaren biträdde res. (FP) anmälde att hon avsett att avstå från att rösta men markerats ha röstat ja. Huvudvotering: 149 för utskottet 131 för res. 1 20 avstod 49 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 98 M, 19 FP, 16 C, 16 KD För res. 1: 90 S, 23 MP, 18 V Avstod: 1 S, 18 SD, 1 - Frånvarande: 21 S, 9 M, 2 MP, 5 FP, 7 C, 1 SD, 1 V, 3 KD 13 § (forts. från 11 §) om skattebefrielse för biodrivmedel (forts. SkU5) 127 (V): stöder en fortsatt skattebefrielse på biodrivmedel enligt rapportens avsikt. Men vi ser att systemet behöver utvecklas ytterligare. Skattebefrielsen för etanol har inte stimulerat till utveckling av nya och mer avancerade drivmedel, vilket var syftet. anser därför att det behövs mer pengar till forskning och en tydlig certifiering för att driva på omställningen till en utveckling av mer hållbara produktionsmetoder. Det är bra att biodrivmedel och andra flytande biobränslen från måste uppfylla så kallade hållbarhetskriterier för att få skattebefrielse. Men vi vill se en breddning av hållbarhetskriterierna till att omfatta även social hållbarhet. Drivmedelspolitiken får till exempel inte leda till sämre tillgång på livsmedel till överkomligt pris, särskilt för människor i utvecklingsländer. Det handlar om respekten för markrättigheter, att leva upp till när det gäller tvångsarbete, rätten till föreningsfrihet och den kollektiva förhandlingsrätten. Lika lön för kvinnor och män, minimiålder för arbete och förbud mot barnarbete enligt kriterier är andra aspekter. Detta är viktiga saker som vi måste leva upp till på olika sätt. Det finns ett nytt påbörjat projekt för detta som heter Global Energy Partnership. Där gör man en uppföljning även av vissa av dessa aspekter. Men Energimyndigheten har inte fått i uppdrag att jobba enligt detta, så man gör ingen som helst uppföljning när det gäller sociala kriterier. Man arbetar endast med ekologisk hållbarhet. Detta tycker vi att man borde arbeta mer med. Man borde kunna ta till vara på det initiativ som finns. Problemet med de hållbarhetskriterier som införs är också att de enbart gäller biobränslen, vilket kan leda till att utsläppen flyttar till oreglerade produkter, sektorer och länder. driver därför att hållbarhetskriterierna ska gälla alla bränslen. Enligt hållbarhetskriterierna ska minskningen av växthusgaser vara . Detta gäller , då man ämnar gå över till 50 procents minskning av koldioxidutsläppen jämförelsevis. Men vi vill redan nu höja målet om minskning av koldioxidutsläpp till . Det är bråttom. Vi har inte tid att vänta. Vi anser att det är viktigt att utöka skattebefrielsen för låginblandning för bensin och för diesel, precis som i EU-direktiven. Avsikten med detta är att gynna att den befintliga bilparken minskar utsläppen av fossila bränslen i så stor utsträckning som möjligt . Vi har avsatt i vår budget för detta. Och vi vill som sagt agera direkt. Det kommer att ta att byta ut den befintliga bilparken. Det finns inga incitament att höja etanolen som låginblandning i bensin och diesel i från nuvarande nivå. De utsläpp av växthusgaser som sker nu kommer att finnas kvar i atmosfären . Det är bara vi har på oss för att vända utvecklingen. Utsläppen behöver börja minska . Det räcker inte att ökningen av utsläppen minskar, utan den totala halten koldioxid i atmosfären måste minska. Vi ligger på en nivå som i längden kommer att orsaka fyra graders temperaturhöjning eller mer om vi inte börjar binda in mer koldioxid än vad vi släpper ut. Det är akut viktigt att vi redan nu ser hur exempelvis metanutsläppen från tundran ökar i högre grad än väntat. Eftersom det är en mycket stark förstärkningsmekanism av växthuseffekten är det viktigt att vi tar detta hot på största allvar och att vi använder så effektiva metoder vi kan för att minska utsläppen. Då gäller det att byta ut bilparken så fort som möjligt, gynna en konvertering av gamla bilar samt se till att den bensin som tankas har så liten klimatpåverkan som möjligt. Dessutom måste vi förstås gynna, och inte missgynna, kollektivtrafiken. vill höja bensin- och dieselskatterna till 2014, som nämndes tidigare också detta enligt inriktning. Vi vill ge stöd i glesbygd så att det blir billigare att tanka där, där bilen verkligen behövs. De som bor där och är i stort behov av bil för att över huvud taget få sitt liv att fungera ska inte drabbas. vill vi bygga ut kollektivtrafiken kraftigt över hela landet så att den ersätter behoven av bilen. På grund av det akuta läget när det gäller klimatfrågan vill vi se en fortsatt skattebefrielse på biodrivmedel till dess att vi ser en förändring av användningen. Men det är viktigt att ge politiska signaler om huruvida skattebefrielsen ska fortsätta eller inte. Vi skulle vilja stimulera hållbara drivmedel med certifikatsystem, såsom det fungerar på elmarknaden. Vi vill därför utreda ett sådant system som kan börja gälla 2015 ifall vi tar bort skattebefrielsen. 128 (KD): kan det vara på sin plats att ha ett perspektiv på vad man talar om. Här låter det lite ödesmättat som att vi i skulle ha den avgörande betydelsen för världens framtid. När jag tittar på är den slutsats jag drar att hela rapporten bygger på helt fel ingångsvärden. Man kan inte räkna hem insatser för att förändra beteende i ekonomiska vinster på det viset. Så fungerar det inte. Väljer man att ta ett initiativ för att ändra ett beteende kommer det inte att kunna räknas hem på kort sikt i ekonomiska termer. Det är ju ett förändrat beteende man vill komma åt. Därför blir det märkligt när man hänvisar till att biodrivmedel har utvärderats och att de ger incitament till ett förändrat beteende. Det är rätt bra om man har ett fordon som kan tanka drivmedlet också, för i annat fall är det meningslöst. Annars kanske man måste stanna hemma, och det är ju bra om man kan komma till jobbet. Det är många som har gjort det i alla fall. När det gäller drivmedel måste de också gå hand i hand med fordonstekniken. Vad hjälper det om vi stoppar ut en massa drivmedel som ingen kan tanka eller att teknikutvecklingen inte har kommit? Det är som hönan och ägget. Om man sedan tittar på forskning kring priselasticiteten på drivmedel visar det sig att den ligger på , och det är en rätt lång väg dit. Att höja några tioöringar kommer inte att ändra beteendet hos den ensamstående mamman som ska till jobbet innan hon har råd att köpa en ny miljöbil. Man får använda lite sunt förnuft när man förändrar beskattningen så att folk kan ändra sitt beteende. Vi kan också titta på problemen med teknikutvecklingen. Den senaste tidens bussbränder lite överallt beror på för hög förbränningstemperatur i motorerna. Det går inte heller riktigt hand i hand med vad som behöver göras. Man bör också fundera på vad som händer när man ger incitament på drivmedelsmarknaden med pumplagar och allt möjligt annat. Då måste man se till att de fordon som finns på marknaden också kan tanka detta till ett vettigt pris. Vi vet att flera av dessa biodrivmedel helt enkelt är skattebefriade. Det innebär att man måste subventionera själva drivmedelstillverkningen också. Då frångår man de principer som gäller inom EU. Jag tror att man ska vara försiktig med detta. Det viktigaste är att man hittar en långsiktig utveckling framöver. Det intressanta är att minska utsläppen totalt sett. Nästa steg som måste tas då är att tillverka fordon som över huvud taget släpper ut mindre och som använder mindre drivmedel för att minska utsläppen. Det är det mest effektiva av allt. Jag vill påminna om att fordonstrafik står för en tiondels promille av jordens utsläpp. Om man vill tro att det skulle kunna förändra växthusgaserna och utvecklingen i får man väl tro det, men lite försiktig bör man nog vara. ligger långt framme. har minskat sina koldioxidutsläpp . Vi kan se att det blir lite mer utsläpp efter transporterna i högkonjunktur. Men det långsiktigt hållbara målet måste vara att vi kan göra oss fria från fossila bränslen. Det är i alla fall målet för politik. 129 (MP) replik: Jag lyssnade med viss bestörtning på anförande. Det lät som , ungefär. Det är ju ändå parti som är med i alliansregeringen, som har talat mycket om att nå koldioxidmålen och om teknikutveckling. Man har hållit fast vid den av de rödgröna införda pumplagen, skattebefrielse för biodrivmedel etcetera. Man har även hållit fast vid den årliga uppräkningen av koldioxidskatten och så vidare. Jag förstår inte detta; det är dessutom lite synd att det är som det är. var ett miljöaktivt parti. Vad nu förespråkar eller säger innebär att totalt nolla alla miljöambitioner och alla ambitioner på klimatområdet. Jag är förfärad; det måste jag säga. 130 (KD) replik: I motsats till använder vi huvudet inte under armen utan där det ska användas, mellan öronen, för att själva kunna tänka. Vi vill nå ett mål så att man på lång sikt kan hitta rätt, men inte genom hugskott och extrema förslag som bara skulle innebära att folk får mycket dyrare att ta sig till jobbet utan att få en enda förbättring. Trots skattebefrielse och trots förändringar är många människor i sin livsföring så beroende av sina fordon att ingenting förändras. Alltså måste man hitta ett sätt att förändra när det gäller möjligheten att få fordon för vilka nämnda drivmedel kan användas. talar jag om trafiken, som det ju här handlar om. Även inom andra områden, bland annat när det gäller energiåtervinning, finns det väldigt mycket att göra. Men man ska inte sticka under stol med att företrädare gjort huvudlösa påståenden i denna kammare jag vill inte ens tekniskt gå in på dem. Vi i måste hitta långsiktiga överenskommelser med andra länder som också gör sitt. I annat fall är det hela meningslöst. Att vi skulle ta på oss dubbel tagelskjorta vi har ju redan satt upp givna mål tycker jag är att lura sig själv. Dessutom är det improduktivt, för det innebär bara att välfärden i får lida för att andra missbrukar sina utsläpp. Jag står inte alls utanför politik. Men man måste använda förnuftet och inte liksom skena i väg för att vara populistisk. 131 (MP) replik: är jag undrande. Jag har inget emot energiåtervinning, och teknikutveckling är jättebra. Om man läser rapporten om detta ser man att det är just teknikutveckling som pumplagen och utvecklingen över huvud taget av alternativa drivmedel och så vidare i syftat till. Men man måste också gå vidare och, vilket jag tog upp i mitt anförande, våga vara framåtsyftande. Ska jag tolka så att vill avbryta ordningen med skattebefrielsen, sluta med skattebefrielsen för etanol till exempel? Ett svar om det vore en väldigt viktig signal för alla människor i som satsat på att köpa etanolbilar och på att ändå ta ett litet steg, om än ofullkomligt, mot att reducera koldioxidutsläppen. Apropå bränslepriset kan jag konstatera att marknaden är betydligt bättre än på att höja bränslepriserna, så vi ska kanske snart ingå en pakt med marknaden och låta denna höja priserna ännu mer. Ska man föra en ansvarsfull politik gentemot medborgarna i ska man se till att de får alternativa drivmedel, för bensinen kommer att bli svindyr. Min fråga till är om är emot en fortsatt skattebefrielse för etanolen som bränsle. 132 (KD) replik: Den saken har jag över huvud taget inte berört. Jag har bara sagt att det inte ens räcker med skattebefrielse när det gäller etanoltillverkningen. Vi vet att man i flera delar av upptar ytor för jordbruksmark i norra för att odla grödor för drivmedel som vi i ska ha. Tycker ni att det är en ansvarsfull politik? Vi vet att etanolen är begränsad och att etanolen inte har någon framtid. Men jag har inte sagt att beskattningen ska ändras utan bara sagt att incitament för att fortsätta på den vägen inte finns; det är vad jag försökt säga. Incitamentet ligger i att fordonstekniken utvecklas så att man kan använda drivmedel som minskar de totala utsläppen det är detta som är det intressanta och det gör man genom att det finns fordon som kan tankas med de drivmedel som finns, dessutom i närheten. har nya språkrör gått ut och sagt att man ska tvinga folk att bygga för biogas och installera pumpar ute i markerna till priset av 23 miljoner per pump. Men man får då köra runt miltals för att hitta något ställe där man kan tanka. Dessutom ska man ha ett fordon som råkar vara av nämnda slag. Nej, jag tror att man måste vara lite mer pragmatisk och hitta långsiktiga lösningar för att kunna gå över till fungerande drivmedel som vi har tillgång till och för att totalt sett minska utsläppen. Det hjälper ju inte att vi minskar utsläppen bara genom fossila bränslen. Lika illa blir det om vi i stället ökar utsläppen genom biodrivmedel eftersom dessa finns i atmosfären så pass och därmed påverkar växthuseffekten genom så kallad positiv feedback. 133 (V) replik: utsläpp har ökat väldigt mycket , och vi har tappat vår placering på klimatrankningen i världen. ligger som varit ledande, varit i täten på trettiofjärde plats. Det är transporterna som står för ökningen av utsläppen i . av utsläppen kommer från transportsektorn. Det är också där ökningen sker. Jag undrar hur dina visioner ser ut. Hur tror du att vi ska klara klimatomställningen? Forskarna talar om att vi har på oss för att vända utvecklingen. Hur ska vi på så kunna byta ut hela bilparken i ? Någonting som går fort måste vi göra. Vi måste alltså ta till både snabba åtgärder och långsiktiga åtgärder. Jag undrar, som sagt, hur dina visioner ser ut, . 134 (KD) replik: När det gäller mina visioner handlar det om sunt förnuft och om att inte komma med orealistiska påståenden för att vara politiskt populistisk. De förslag som och lägger fram är fullständigt orealistiska utifrån detta med att åstadkomma en förändring av det globala klimatet. Givetvis kan vi göra vissa förändringar lokalt, men vi kan inte låta skena i väg och göra någonting som är helt orealistiskt. Så var det med etanolspåret. Vi körde med ett spår trots att vi kristdemokrater ville ha fler konkurrensmöjligheter genom biogas och andra drivmedel som alternativ eftersom konkurrensen kommer att lösa problematiken. Men vi måste också ha fordon, och vi måste ha folk som kan köpa fordon som går på nämnda drivmedel om vi nu vill transportera oss. Vi vet att kollektiva transportmedel är väldigt begränsade, att de inte kan användas överallt. Problemet är egentligen att långsiktigt hitta en funktion för fordon som kan användas. är för fordon men emot utsläppen. Således måste vi hitta något så att det går att få ihop de här två delarna. Det kan bara göras gemensamt så det kommer att ta . För varje minskning av ett fordons utsläpp och ju effektivare fordonet är, desto bättre är det när det gäller att minska utsläppen, om man nu tror på det. Som ni vet finns det många forskare som säger någonting helt annat, men det är en annan debatt som vi kan ta i ett annat sammanhang. I fråga om fordonsteknik ligger , som sagt, väldigt långt framme, inte minst när det gäller lastbilstrafiken. Där har vi de bästa fordonen jag tror att vi i tillverkar de bästa lastbilarna i världen. Mer kan man inte begära att ska göra. Alliansregeringen premierar att ska ha en fin lastbilstillverkning, en tillverkning där man gör fina fordon. Man måste också komma ihåg att ökningen i procentualiteten ska ställas mot att det på att andra områden lite grann skett en minskning. Vi har blivit effektivare i bland annat energiåtervinning. Det gör att procentualiteten ökar. I en högkonjunktur är det alltid så att det blir en större ökning än när det är lågkonjunktur. Jag ser ingen oro för den saken. Jag ser mer oro för den övriga världen som liksom negligerar sina åtaganden. 135 (V) replik: Jag förstår inte hur vi ska kunna få till en förändring om man i vartenda land i världen säger att andra länder ska göra någonting. Alla länder måste väl ta sitt ansvar. Om vi inte gör det, varför ska då ett annat land göra det? Vi i har alla möjligheter. Vi har en lång kust med mycket vind. Vi har mycket skog. Vi har alltså mycket bättre möjligheter än många andra länder. Dessutom har vi en bra infrastruktur och ett gott välstånd. Varför ska inte vi agera när vi står inför ett så fruktansvärt scenario ett scenario som vi inte hade kunnat drömma om när det gäller vad som kan hända med världen. Det är fruktansvärt som det nu är, så varför ska vi inte agera så kraftfullt vi kan på alla plan? Kollektivtrafiken är nog den viktigaste nyckeln. Tågtransporterna bör vi i första hand satsa på att bygga ut. Jag tycker att det är konstigt att regeringen inte inser att en bra tågtrafik även gynnar företagsamheten i , men det är en annan diskussion. Varför alltså inte börja med de åtgärder vi snabbt kan vidta när det gäller biltrafiken detta för att så mycket som möjligt få bort belastningen även från biltrafiken, från dagens bilpark? Vi måste se framför oss hur vi kan lösa det. Vi har en väldigt stor bilpark, och denna är ett mycket stort problem. Det är svårt att fort hantera en omställning av bilparken. Således måste vi försöka hitta så många olika vägar som möjligt. Jag tycker också att vi så fort som möjligt ska gå över till biogas och el som är mycket bättre än etanolen. Men etanolen har ändå funktionen att den redan nu minskar utsläppen med ett visst procenttal. Mot den bakgrunden är det viktigt att avvända de metoder vi har. 136 (KD): Jag tror att jag skulle rekommendera mina motdebattörer att läsa på lite mer om fakta och verkligheten vad gäller klimat och allt sådant. Det är dock inte det vi diskuterar, utan vi diskuterar rapporten från . är ett avlångt land. Det bor åtta nio miljoner här, och vi har långa transportsträckor. Vi bor inte i , som är tätbefolkat och där man kan göra på ett visst sätt. Vi bor i ett kallare klimat som innebär mer energiåtgång. Vi måste vara realistiska och inte ha visioner som inte går att genomföra. Många miljösatsningar blir tyvärr en pappersprodukt därför att de inte är realistiskt genomförbara. Därför försöker jag anföra en realistisk ton: Vad kan vi realistiskt göra för att få en förbättring och minska våra utsläpp? Det finns bara ett sätt att komma åt det, och det är att man har en fordonsteknik som går ihop med drivmedlen. Man kan inte sätta ut vissa sorters drivmedel och tror att alla ska skaffa det. Det finns nämligen en omställningstid; vår vagnpark är om jag kommer ihåg det rätt. Det tar alltså tid innan gemene man kan få dessa möjligheter. Att tro att man kan straffbeskatta fram saker och ting är alltså bara väldigt dyrt för medborgarna och har väldigt liten nytta. En medborgare i släpper ut ungefär per person. Vi släpper ut 6. Vi åker visserligen till , men det gör inte jag. Jag sparar alltså in mitt klimatutsläpp där. ligger på 10. börjar tangera våra siffror , fast de är två miljarder människor. Det är alltså lite skillnad, och jag tror att man får vara lite realistisk. Alliansregeringen försöker vara realistisk såtillvida att vi sätter upp mål och ska försöka uppnå dem så mycket som möjligt. Det finns dock flera olika vägar för att komma dit, och det är inte alltid de vägar föreslår som jag tror är framgångsrika. Jag tror i stället att det kommer ny teknik som kan göra att vi klarar de mål vi har satt upp. Jag hoppas att vi kan se det som en långsiktig lösning, eftersom växthusgaserna stannar i atmosfären ganska länge , beroende på vilken forskare man talar med. 137 (FP): Det är många som har sagt det mesta, men jag kommer att upprepa några saker. Detta gäller alltså om skattebefrielse för biodrivmedel. Utskottet föreslår att rapporten läggs till handlingarna, och jag vill härmed yrka bifall till detta förslag. Det har det nationella målet för förnybara fordonsbränslen successivt ökat, och har budgetutrymmet höjts. En ökad andel förnybar energi nämns när man syftar till de energipolitiska målen 2020. Det konstateras i rapporten att skattebefrielsen är ett trubbigt styrmedel för att minska utsläppen av växthusgaser. Den har inte stimulerat till nya och mer avancerade biodrivmedel, vilket det fanns en förväntan om när skattebefrielsen infördes. Utskottet ser ändå skattebefrielsen som viktig för att de klimat- och energipolitiska målen ska nås. Den bör dock bara kvarstå så länge efterfrågan på biodrivmedel behöver stimuleras. Sedan må den upphöra och biodrivmedel beskattas i förhållande till miljöpåverkan. Skatten bör då inte inkludera koldioxidskatt utan endast energiskatt detta eftersom det inte frigörs fossilt kol vid förbränningen. Det pågår ett arbete med att samordna de ekonomiska styrmedlen så att det blir mer samhällsekonomiskt effektivt inom klimat- och energiområdet. Den så kallade kontrollstationen 2015 ska kunna visa om det behövs ytterligare åtgärder för att nå målen 2020. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas .) Föredrogs utbildningsutskottets betänkande 2011/12:UbU7 Vuxenutbildning. 138 (S): Vi har att debattera och diskutera motioner om vuxenutbildning från den allmänna motionstiden. Jag vill börja med att säga att jag självklart står bakom alla våra reservationer, men för tids vinnande yrkar jag bifall endast till nr 2 och nr 11. kom vår utskottsgrupp hem från en spännande resa till , där vi studerade deras utbildningssystem. Man tar med sig väldigt mycket saker hem som vi ska diskutera vidare, men en sak jag tycker är extra spännande är deras systematik och deras vilja att lära mer. Det är faktiskt precis det vuxenutbildningen handlar om att lära mer, lära om och lära nytt. Lärare i har faktiskt kravet på sig att de ska ta till sig ny kunskap och sedan omvandla den i klassrummet. Det är väldigt spännande. Sedan vi stod här och hade denna vuxenutbildningsdebatt har jag varit ute på väldigt mycket studiebesök i vuxenutbildningsvärlden. Jag har lärt mig mycket och träffat väldigt många deltagare. Jag måste säga att det är den allra bästa delen i detta riksdagsuppdrag, att få vara ute och diskutera med folk framför allt de som finns i den värld vi har att hantera. En bra sak bland många när jag har varit ute är . Jag var på ett besök i i , där man på en bilverkstad hade blivit lite bekymrad över att väldigt många bilar kommer in som kräver elkunskaper. Man hade fått ta in elmänniskor för att laga bilar. Då uppkom diskussionen om man inte skulle ha en fordonselektrikerutbildning, vilket man alltså startade. När jag sedan besökte Myndigheten för i förstod jag hur väldigt mycket större yrkeshögskoleutbildningen skulle kunna vara om den dimensionerades på ett annat sätt. Jag måste säga att man kan bli väldigt bekymrad över att det inte tillsätts fler platser inom yrkeshögskoleutbildningen än när man ser att av dem som har gått en utbildning får jobb . När , som är generaldirektör för myndigheten, var hos oss i utbildningsutskottet sade hon att dubbelt så många som fick bifall på sina ansökningar kunde ha fått bifall med bibehållen kvalitet. Det tycker jag att vi ska ta till oss och tänka på. På mina besök runt om i har jag insett att vuxenutbildningens dimension och framför allt utbud beror på var man bor. Hur det ser ut beror lite grann på var man bor och vad man erbjuds just där man bor. Det kan vi fundera över. På några ställen har jag sett ett väldigt bra samarbete över kommungränser och länsgränser.