prot · GZ09110 · 2012-05-08 00:00:00 — Min ambition är att det ska bedrivas högre utbildning med högsta möjliga kvalitet över i princip hela , särskilt inom områden av stor betydelse för den regionala arbetsmarknaden. Svensk högre utbildning och forskning ska också bedrivas med inriktning mot högsta möjliga kvalitet och med strävan att konkurrera i internationell toppklass. 20 (S): Jag vill börja med att tacka ministern för svaret. Jag kan inte säga att jag är nöjd med ministerns svar, då ministern inte verkar förstå problemet med det nuvarande fördelningssystemet och hur det konsekvent missgynnar yngre universitet och högskolor på ett orimligt sätt. Ministern hävdar att han har ambitionen att det ska bedrivas högre utbildning i hela landet. Jag tycker att det rimmar väldigt illa med just hur fördelningen ser ut och hur verkligheten ser ut för de mindre och yngre universiteten. Man värderas på samma villkor, säger ministern. Det stämmer egentligen inte. Det handlar om resurser som gör att man kan leva upp till samma kvalitetskrav, och resurserna är centrala för just det. De besparingar som för tillfället ligger på flera mindre universitet och högskolor riskerar att få väldigt långtgående konsekvenser för människors möjlighet att studera i hela landet men också för näringslivet på respektive ort, och även i stort. Även om dessa högskolor och universitet är av särskilt stor betydelse för just det lokala näringslivet spelar de också en viktig roll för försörjningen av kompetens i hela landet. Behovet av utbildningsmöjligheter i hela landet ökar ständigt. Det är det näringslivet efterfrågar mer och rätt kompetens. Och trots den höga arbetslösheten vittnar näringslivet om rekryteringsproblem i hela landet. Att i det läget styra över utbildningsplatser och resurser från mindre och yngre högskolor och universitet till äldre lärosäten anser jag är helt orimligt. Eftersom jag kommer från vill jag naturligtvis lyfta fram och konsekvenserna av regeringens besparingar på ca 50 miljoner som man står inför. Besparingarna kommer att innebära ungefär 800 färre utbildningsplatser, och det gör man i ett läge då man har 700 fler sökande. De som väljer som första val har ökat . Vi vet att universitet som Mittuniversitet och andra högskolor och yngre universitet är särskilt duktiga på att samverka med näringslivet. Tillsammans med lokala företag i länet, som , och med stöd av mål 2-pengar bedriver man forskning som gör oss världsledande på flera områden. Men då det inte är forskningspengar via ger det inte heller samma status. Många mindre och yngre högskolor och universitet upplever att regeringens fördelningsmodell svälter ut dem. Möjligheten att höja kvaliteten ges inte, och det man gör värderas inte. Det är också bakgrunden till min interpellation. Vi som land har allt att vinna på att vi bedriver forskning och har utbildning på högre nivå på högskolor och universitet i hela landet. Vi är många som undrar vad syftet med regeringens utbildningspolitik är eller ska man säga utsvältningstaktik? Vad är meningen med den politik som ligger ? Och vad vill med politiken, som den ser ut? Det är många som undrar över detta. Men man undrar också: Hur ser värderingsmodellerna ut? Vi har haft två interpellationsdebatter just om kvaliteten, och vi kommer säkert att diskutera kvaliteten igen. Värderingsmodellerna är inte huggna i sten, men värderingsmodellerna är inte heller objektiva. Det handlar om: Vad värderar man? Hur värderar man? Och vilka möjligheter ges man att höja kvaliteten i sin forskning och utbildning? 21 (FP): När vi pratar skolpolitik generellt brukar det vara väldigt viktigt med fokus på resultat och kvalitet, inte minst när det gäller och gymnasieskolan. Då brukar de flesta partier vara överens om att vi ska ha en tuff granskning. Vi ska ha en skolinspektion som kan rikta kritik mot kommuner och huvudmän. Det kan handla om att man ska lägga ned ett gymnasieprogram eller en skola eller införa verksamhetsförbud. Men uppenbarligen gäller inte de här kvalitetsambitionerna från Socialdemokraterna när det kommer till högre utbildning. Det passar då bra att nämna att utbildningsutskottet hade besök av , kanske den största och viktigaste stiftelsen i , som fördelar miljarder kronor till viktig forskning. På en fråga från kollegan om det var sant att stiftelsen mest jobbade med de absolut största universiteten var svaret: Ja, vi fokuserar på de största och äldsta det råkade det också vara universiteten, som har hög kvalitet och som har en chans på den internationella marknaden, i det internationella landskapet. Det här indikerar hur viktigt det är att fokusera forskningsresurserna på de lärosäten som faktiskt håller kvalitet. och representant sade också att vi har en stor utmaning när det gäller unga akademiker och unga forskare. De står sig tyvärr inte så starkt internationellt sett, och det är där vi behöver fokusera. Det håller jag med om. Men när man läser interpellation till statsrådet ser man att det är gammal socialdemokratisk högskolepolitik. Det är satsningar på alla högskolor, oavsett resultat. Man ska utöka antalet platser och fortsätta utbyggnaden av högskolor och universitet. Men ingressen är intressant. Det handlar nämligen om fokus på arbetslösheten och ungas utanförskap. Och man bortser totalt från andra insatser som är viktiga för att lyfta utbildningsnivån i . Jag håller med när hon inleder interpellationen med att säga att utbildning är den enskilt viktigaste insatsen för att stärka konkurrenskraft. Ja, men vår största utmaning i är gymnasieskolan med de avhopp vi har där. nämner ingenting om alternativa utbildningsvägar för ungdomar och vuxna, från utbildningssystemet ut på arbetsmarknaden, till exempel vuxenutbildning och . Det satsas över 1,5 miljarder på yrkeshögskoleutbildningar, där får ett arbete eller startar företag. Varför omnämns inte det i den mörka bild som väljer att ge? Avslutningsvis, fru talman, nämner högskolor och att vi ska utöka antalet platser. Då är det viktigt att ställa frågan igen, eftersom inte var närvarande i kammaren tidigare: Är det fel princip som tillämpas när det gäller högskoleutbildningar, att det är examenstillståndsgranskningarna som ska ligga till grund för vilka lärosäten som ska bedriva vilka utbildningar? Av en händelse besökte jag och utskottet . Vi har också tagit emot rektor för enskilda samtal i . Hans slutsats är att han förstår och har respekt för de förändringar som sker när det gäller . Han uppehöll sig mer, konstigt nog, vid . Men sammantaget accepterade han finansieringssystemet och finansieringsmodellen. Det är alltså viktigt att också hänvisa till lärosätets ansvar när det gäller prioriteringar och vad man ska satsa på och inte. 22 Utbildningsminister (FP): Jag tycker att vi behöver ha utbildningar till de breda akademiska professionerna på väldigt många platser i landet ja, i stort sett på de platser vi har . De utbildningar som är av större volymer på akademisk nivå är lärarutbildning, sjuksköterskeutbildning och ingenjörsutbildning. Det är de tre största. Sedan är det kanske ekonomer och socionomer. Detta behövs på alla de platser där det finns . Så är det. Däremot måste volymen av antalet platser kunna variera något. Då är den intressanta frågan: Efter vad ska det variera? Ja, en aspekt är att det varierar efter ungdomskullarnas storlek. Det kommer ingen regering någonsin ifrån. Och ungdomskullarna kommer att minska kraftigt under framåt. Det beror på att det föddes färre barn . Det är en aspekt. En annan aspekt gäller söktryck. Vi ska inte debattera just , men interpellanten nämnde det och sade att söktrycket där har ökat eller eller vad det var. Jo, men då nämner inte att söktrycket ändå är väldigt svagt. Ett antal lärosäten i fyller sina platser med andra- och tredjehandssökande. Studenterna kommer inte in på sina förstahandsval därför att de stora lärosätena har fått tak av statsmakterna. Man får inte ta in fler. Så pressar man ut studenter i andrahandsvalen. Jag tycker att studenternas eget val, studenternas söktryck och studentinflytande bör prägla platsfördelningen. Men då betyder det sannolikt att det återigen blir en koncentration till de lärosäten som har ett mycket högt söktryck, och det är de stora universiteten som har det höga söktrycket. Jag tycker att vi ska gå dithän att studenternas eget val och studenternas inflytande ska öka på den här punkten. blev det den djupaste finanskrisen på ett par generationer. Då tillförde regeringen 10 000 tillfälliga platser till högskolan. De skulle finnas . Vi visste naturligtvis då att det skulle bli extra svårt för ungdomar att etablera sig på arbetsmarknaden. Därför fördelades de där 10 000 platserna. De tillfälliga platserna är tillfälliga. De ska vara tillfälliga. Det har sagts att de är tillfälliga. Och de är tillfälliga. Det betyder att de nu upphör. Då står och säger: Kolla, regeringen skär ned! Ja, men ursäkta, det var ingen nedskärning. Det var tillfälliga platser som infördes . Det är ingen nedskärning. Det är precis därför som Keynes inte fungerar, kan jag säga. Alla är beredda att bygga ut när det är lågkonjunktur, men när lågkonjunkturen är över är det aldrig någon som är beredd att dra in det där som var tillfälligt. Då kallas det för neddragningar och nedskärningar, och så behåller man det. Det var det som försatte i stora problem. Det är det som försätter i stora problem. Om vi gör tillfälliga satsningar i lågkonjunktur måste vi klara av att avveckla dem när lågkonjunkturen inte är där längre. Det finns ytterligare några aspekter på det, men huvuddelen av det som kallas för neddragning på beror på att ett antal tillfälliga platser upphör, eftersom de var tillfälliga. 23 (S): Jag kan väl börja med att säga att lågkonjunkturen inte är över. Det är fortfarande ett skakigt läge. Vi har fortfarande en hög arbetslöshet. Det är fortfarande så att företagen skriker efter rätt kompetens. Jag kan snabbt kommentera en annan debattör här som frågar varför jag inte nämner de andra utbildningarna. Ja, nu är det högre utbildning jag vill debattera med utbildningsministern, och de problem som mindre och nya universitet och högskolor har. ser vi hur starka forskningsföretag lämnar . Man talar om behovet av kompetens, att den inte längre finns här i på samma sätt som tidigare och att som forskningsnation håller på att tappa mark. Jag tycker att detta borde bekymra ministern. I en undersökning som Novus gjorde om näringslivets syn på forskning i tillfrågade man de 50 största och medelstora företagen, och av dem säger att de skulle förlägga mer forskning i om samarbetet mellan akademin och företag ökade. Det visar ju att forskningsarbete, som handlar just om att jobba nära företagen, borde premieras och inte ifrågasättas. av de tillfrågade företagen uppger att möjligheten att rekrytera kompetent personal försvåras om forskningsstödet till de mindre högskolorna och universiteten fortsätter att vara lågt eller skäras ned ytterligare. Det är precis vad som sker . Även om utbildningsplatserna var tillfälliga är det kanske inte i det här läget man ska fundera på att minska antalet utbildningsplatser. Man bör snarare öka dem, för det finns faktiskt fortfarande väldigt många som behöver läsa på en högre utbildning. Vi har en fördelningsmodell som konsekvent missgynnar mindre universitet och högskolor. Ministern diskuterade detta även med , och när det gäller fördelningen mellan de större och de mindre universiteten så är mina siffror att får av det de söker från , medan får av det de söker. Jag tycker inte att ministern kan vara nöjd med det, även om ministern står för en politik där man ska centrera forskningsmiljöerna och bygga upp de starka universiteten. Jag säger inte att de inte ska finnas, men vi har ett av våra nya universitet, , som fick universitetsstatus 2005 därför att vi trodde på dem och vi såg att de hade kompetensen och möjligheten att bygga upp en forskningsmiljö. Men hur tar det för ett universitet att bygga upp de här forskningsmiljöerna? Jag kan lova ministern, och jag tror inte ens att jag behöver säga det, att det tar att bygga upp de forskningsmiljöer som krävs för att man ska kunna konkurrera med de äldre universiteten. Det har gått bildades. De som är mer kunniga i forskning än jag säger att det brukar ta ungefär , och det är det som känns så orimligt i den situation som bland annat har ställts inför: att de tillfälliga platserna försvinner, att möjligheten att få tillgång till de forskningsresurser som finns i är så små och att förutsättningarna för att fortsätta bygga upp en bra och stark forskningsmiljö faktiskt inte är desamma som för de äldre universiteten. Detta är jag bekymrad över, och det är även de som jobbar vid väldigt bekymrade över. 24 (FP): Den allmänna högskolepolitiska debatten blev till slut ändå en debatt om , vilket jag beklagar. Jag tycker att det är viktigt med arbetsmarknaden och kompetensförsörjningen, och min bild är att de flesta regionala högskolor, så också , faktiskt prioriterar områden, till exempel tillsammans med företaget, SCA inom cellulosa- och träindustrin för att lyfta upp ett exempel. Även yrkeshögskolesatsningar tar fram utbildningar utifrån arbetsmarknadens behov och tillsammans med branscher för att se till att statens resurser används på det mest effektiva sättet. och vill dock inte svara på den principiella frågan: Varför ska vi belägga grundskolor och gymnasieskolor med verksamhetsförbud eller lägga ned kritiserade och dåliga gymnasieprogram men inte respektera eller acceptera en ordning där och bedömargrupper med nordiska kolleger från andra länder granskar våra utbildningar tillsammans med lärare, studenter och forskare, kommer med en rapport och sedan själva tar beslut om att det aktuella lärosätet inte uppfyller kvaliteten och därmed inte ska få bedriva utbildning på statens uppdrag? Är det en felaktig princip? Ska vi tillåta eller att bedriva utbildningar, trots att de har mist sitt examenstillstånd och dessutom utöka antalet platser som och flera partikolleger till henne efterfrågar? Det är inte trovärdigt, det är inte seriöst och det har ingenting med kvalitet att göra, utan det är rena regionalpolitiska utspel som saknar grund när det gäller kvalitetsfrågan. 25 (S): Även jag tackar ministern för svaret där han säger att regeringen har stärkt kvaliteten inom forskningen genom ökade anslag som premierar kvaliteten. Forskningen är ganska viktig för ett lärosäte, för då får man möjlighet att locka till sig bra kompetens och vara mer attraktiv som universitet. Både jag och kommer från ett område där finns. Jag är inte från utan från , och just i finns det ett företag som heter . De är världsledande inom basindustrin på sitt område så att säga basindustrins . De vill jättegärna investera i forskning på . Det är dock inte värt någonting, för det är ingen kvalitet i den meningen som ministern och regeringen anser vara kvalitet. Att ett världsledande företag vill investera i forskning inom det område som de sysslar med genererar inga pluspoäng för i det här fallet, och det är det som är problemet för bland annat . Det finns fler universitet i som har samma problem. Man kan, fru talman, uppleva att kvalitet i det här fallet egentligen handlar om att man har byggt universitetshuset 1477, som , och inte 2005 som . Det är det som ligger till grund för kvaliteten, kan man uppleva. Vi behöver som sagt universitet på flera ställen i landet för att säkra att våra framgångsrika företag kan få möjlighet att utvecklas, att utveckla nya produkter och nya möjligheter till nya arbetstillfällen och även fortsättningsvis kunna vara världsledande på sitt område. SCA upplever att det här är ett problem, och det blir problem för världsledande företag att man har en ordning som bara gynnar vissa gamla lärosäten av tradition. Vi har en arbetslöshet i landet på som var femte rekrytering misslyckas på grund av att det inte finns rätt kompetens. Ministern svarar här att det är viktigt att skapa en försörjning inom yrken som förskollärare och lärare, men det är lika viktigt att titta på vilken forskning industrin behöver för att kunna fortsätta vara ledande . 26 (S): Det är väldigt tydligt att vi har en regering som vill centralisera och som vill premiera de stora lärosätena så att de blir större, bygger sig starkare och får öka sin kvalitet. Det är väldigt tydligt. Även om olika debattörer försöker hävda något annat är det vad som pågår just . De som har möjligheter ska få bättre möjligheter. De som inte har samma möjligheter, de mindre högskolorna ute i landet till exempel, som inte klarar sig lika bra, ska inte få bygga upp något bättre utan de ska bli straffade och få lägre ersättning så att de får ännu lägre ersättning och följande år ännu lägre ersättning. Det är ju en väldigt tydlig politik att det ska centraliseras, och vi ska inte ta till vara den begåvningsreserv som finns i stora delar av landet, kanske de som har studieovana hem. Jag vet att kommer att säga att så är det absolut inte, för vi har en helt annan politik. Men jag tycker att verkligheten talar sitt tydliga språk. De tillfälliga utbildningarna ska man dra ned på. Det var mycket viktigt att de var tillfälliga, sade , för att han påstod att lågkonjunkturen var över. Trots det har vi massarbetslöshet. Vi har högre arbetslöshet nu än 2006 när ni påstod att det var förfärligt. har vi ännu högre arbetslöshet. Vi skulle ju i stället kunna använda till att faktiskt höja utbildningsnivån för alla i landet. Vi har 800 000 människor i arbetsför ålder som inte har högskoleutbildning. Att inte ta chansen, när vi har mindre högskolor och mindre universitet och vi har stora universitet, att faktiskt höja utbildningsnivån för landets befolkning! Vi är ett sådant litet land och vi har en stenhård konkurrens med resten av världen. Vi behöver vara på tå i stället för att sänka kraven för ungdomar och säga: Det är ju synd om er, ni vill inte gå i skolan det slipper ni. Alltså, förvänta er något bra av ungdomarna! Förvänta er, ställ krav och se till att ungdomar vill läsa vidare! Gör skolan så bra att de faktiskt vill stanna! Om man vill höja utbildningsnivån och se till att fler får chansen tycker jag att man ska göra det . Det är en alldeles perfekt tid att göra det nu när vi har massarbetslöshet. Då behöver vi inte ta bort de tillfälliga utbildningarna. Då skulle vi kunna se till att fler får en möjlighet. Sedan har sagt att kvaliteten är mycket viktig och därför ska han inte lägga sig i utan forskarna ska själva få utvärdera varandra. Då blir det ett alldeles utmärkt resultat, för det bästa är när inte politiker lägger sig i alls. Jag tycker ju att det är att lite undervärdera politiker. Även om forskare är bra på väldigt mycket kan det finnas andra kriterier som man kan väga in. Man kan väga in samverkan med resten av samhället. Man kan väga in andra saker som faktiskt till och med politiker är bra på att peka ut. Man kan ha en politisk viljeinriktning, till exempel att man skulle vilja ha högre utbildning i hela landet. Det tycker jag är en alldeles utmärkt politisk viljeinriktning. 27 (S): Jag tycker att det är en utmärkt interpellation om högskole- och forskningspolitik som har ställt så att vi får en chans att diskutera med utbildningsministern. Jag skulle vilja börja med att ta två lokala exempel från verkligheten. Det första är en liten overheadbild på lärosäten i , sju stycken. Om man studerar noga ser man att de allra flesta, 22 stycken, får minskade resurser. De får sänkta takbelopp 20112015. Det är fem lärosäten som kommer att få en viss ökning av takbeloppen. Det blir alltså mindre resurser att arbeta med. Det är en bild ur verkligheten på hur regeringen bedriver politik. Det andra exemplet är ett brev som gick till utbildningsministern från region , , region och region . De är väldigt bekymrade över att flyttar från högskolorna i dessa regioner till universiteten i storstäderna och ser det som ett hot mot att bedriva en bra utbildning i hela landet. Det här är två bilder från verkligheten som säger någonting om den politik som utbildningsministern och den borgerliga regeringen bedriver vad gäller högskolor och forskning. Jag vill påstå att ni för det första har för låga ambitioner och för det andra drivs av en storskalig centralistisk idé om hur högskolor och forskningsutbildning ska bedrivas i . Om jag börjar med att regeringen har för låga ambitioner kan jag säga att vi i ett europeiskt sammanhang har ett mått på hur många som borde ha en minst tvåårig eftergymnasial utbildning när man är . EU har sagt att varje EU-land borde komma upp till åtminstone . och den borgerliga regeringen svarar att det är vårt mål att ska ha gått en tvåårig utbildning efter gymnasiet. Vi socialdemokrater säger att det inte räcker. Vi ska signalera en ambition av att möta framtiden med mer utbildning. vet vi att utbildningsministern och den borgerliga regeringen tar bort 16 000 högskoleplatser från våra högskolor och universitet i . Ni har för låg ambition vad gäller högre utbildning om vi tänker i ett långsiktigt perspektiv. Det andra är just den storskaliga och centralistiska idé som präglar utbildningen. Det har vi diskuterat tidigare. Där hoppas vi ändå att vår diskussion kan leda fram till att vi får en förändring. Vi behöver alla våra lärosäten. Vi behöver de stora universiteten, vi behöver de yngre universiteten och vi behöver de mindre, regionala högskolorna. Alla är lika värdefulla. Det är inget motsatsförhållande. Vi ska satsa på att alla får bedriva en bra utbildning och en bra forskning. 28 Utbildningsminister (FP): Det är riktigt att sex lärosäten, möjligen sju, får förstärkningar i platser kommande år. Det beror på att behöver utbilda fler läkare. Ni får gärna yrka avslag på det om ni vill göra det, men behöver fler läkare. Och läkarutbildningar finns på sju platser. Där får man mer resurser. Det är helt riktigt. Det går inte att lägga ut de platserna på de små högskolorna, för läkarutbildningen finns bara på dessa sju. Det är de som har examensrätt för läkare. Det är väldigt enkelt. Det är förklaringen till det papper som visade upp. Om ni vill ha en annan fördelning och strunta i läkarutbildningen, berätta gärna det för kammaren! 10 000 platser tas bort. Det är de tillfälliga platserna. Tänk, det gör Socialdemokraterna i sitt budgetalternativ också! Ni argumenterar nu emot det, men ni röstade ju för att ta bort dem när budgeten bestämdes. Ni har inte något förslag på att behålla de 10 000 platserna. Ni minskar också antalet platser, mindre än regeringen, men ni minskar också antalet platser. Ni talar om att bygga ut men det gör ni inte, ni drar ned på antalet platser. Det är sanningen. Läs er egen budget! Jag menar att det är rätt att dra ned de 10 000 platserna. Lågkonjunkturen, , är inte över, men den risk för total massarbetslöshet som vi såg 20082009 är över. Då hade vi en arbetslöshet på , ungefär som , men man såg framför sig att den skulle kunna gå . ser vi att den kanske ökar till 7,6 eller 7,8. Det är liksom skillnad som . Det behovet finns . Lågkonjunkturen är inte över, men risken för att botten ska gå ur är över i det här avseendet. Skulle det inträffa en total omläggning av den ekonomiska utvecklingen är det klart att vi är beredda att inrätta nya platser igen. Men det är den här typen av bedömningar som vi gör och som socialdemokratiska regeringar alltid har gjort när det gäller volymen på högskoleutbildningen. Jag har träffat på SCA ett antal gånger. Jag är helt medveten om samarbetet mellan och . Jag tycker att det är utmärkt. Men detta är inte unikt för . På i stort sett vartenda lärosäte i har man ett mycket nära samarbete med de företag som finns runt omkring. På är de tekniska fakulteterna i hög grad uppbyggda kring gruvnäringen och . i har ju byggt som industristad. Du kan ta högskola efter högskola, , alla har ett samarbete med sina företag. Att det skulle vara ett argument för omfördelningen av resurser till det lärosäte som ligger er närmast är inte riktigt sant, för det finns överallt.