prot · H00926 · 2012-11-16 00:00:00 — Det finns vissa områden i landet där man från tidningarna säger: Vi kan inte dela ut tidningen, för det kostar på tok för mycket för oss. Kulturministern kanske lyssnade på , som hade ett finger med i spelet i avslöjandet av , under Almedalsveckan . Han och det gäng som han hade omkring sig upptäckte att det köptes in mer och mer journalistiskt material, mycket nyheter och sensationer, eftersom man hade skurit ned på redaktionerna. Det fanns inte utrymme att gå till grunden och kolla källorna för att se att allt stämde och att man hade använt metoder som var okej. Jag vill inte på något sätt säga att vi har någon tidning i som inte använder sjysta metoder. Presstödet har storleksmässiga krav men också krav på eget, unikt material. Då kommer diskussionen om hur mycket man kan köpa för att sedan bearbeta och fördjupa sig i och därefter kalla det för unikt material. Det är många sådana här småfrågor som faktiskt är väldigt stora för tidningarna ute i landet just när det gäller att man har gått ihop. Jag tror faktiskt också, tyvärr, att en förutsättning för att vi ska ha det antal tidningar och den mångfald som vi har är att man har större ägare. Men det finns en ganska stor risk att det blir likartat material. Man kanske gräver lite på ett håll och lite på ett annat, men grunden och var man har fått materialet ifrån är desamma. Vi har en förordning. Finns det något man kan titta på där? Och har kulturministern någon kontakt med branschen? Vi vet att statsministern gjorde ett besök på för att diskutera kvalitetsjournalistik. 19 Kultur- och idrottsminister (M): Ja, vi har naturligtvis kontakt med branschen. Även jag har varit på , både på och , för, tror jag, . Jag träffar också regelbundet Tidningsutgivarna, jag träffar journalister i stort sett och jag träffar och många andra aktörer. Frågorna diskuteras också på andra nivåer, exempelvis i och inom EU. Även om situationen skiljer sig åt mellan länderna finns det naturligtvis en stor oro för vart utvecklingen är på väg. Det här är inte alltid någonting som man kan styra med politiska medel även om man har ett presstöd som uppgår till över 560 miljoner eller har bestämda momsregler. Men det är några av de redskap som politikerna har. När det gäller det som tog upp om vad jag avser att göra upprepar jag mitt svar att jag inte kommer att gå in och agera innan kommittén har lagt fram sitt betänkande . Men det finns ingenting som hindrar att vi, utifrån vad kommittén kommer fram till, lägger förslag även , som ju är den tidpunkt då vi ska återkomma till EU om hur vi avser att anpassa vårt stöd. Jag tycker, precis som interpellanten, att den här märkligheten att man inte kan samdistribuera post och tidningar är besvärlig. Det kan i många fall innebära att tidningen kommer senare och att många då kanske väljer att avstå helt från en tidning. Skälet till att det blir så här, vilket ju också känner till, är 24-timmarsregeln. Men man borde kunna hitta nya möjligheter för att lösa detta. Jag håller helt med om det. fram till något förslag där är jag mycket glad. Vi som är politiker lever i någon mening i symbios med journalister och är kanske mer uppmärksamma på journalistiken än många andra. Jag hoppas att det här inte uppfattas som någon kritik mot journalistkåren, men jag förvånas över hur samma nyheter går runt i alla medier och att det ofta, förmodligen av brådska, innebär att man inte hinner gå till källorna. Man förmedlar en nyhet vidare som något annat medium har levererat men som kanske inte stämmer. Det tror jag händer oss alla. Det kan hända även i politikerrollen att vi får felaktiga uppgifter. Men det är viktigt för politikerrollen och journalistrollen att det som man förmedlar är trovärdigt, att det är fakta och att man kan gå tillbaka och se att citat, siffror och årtal stämmer. Jag är ändå i grunden positiv till framtiden för nyhetsförmedlingen. Det som möjligen gör mig bekymrad är inte att det inte kommer att finnas nyheter, utan att de kan bli mer svåråtkomliga. Om man till exempel läser nyheter på text-tv får man en kunskap men inte alltid en djupare sådan, utan då måste man gå vidare. Jag ser kopplingar också till skolan och till andra områden. Man kan inte googla sig till utbildning. Även om man får fram ett årtal ger inte det ett sammanhang, en kontext, och därför måste man alltid ha möjlighet att gå vidare. Jag tycker att många tidningar arbetar med det genom att ge länkar och genom att underlätta för läsarna, och det är oerhört väsentligt att vi alla inser vikten av detta. 20 i (S): Jag är glad över att kulturministern öppnar för en möjlighet för oss att inte vara låsta . Ska man vara riktigt pessimistisk kan man säga att vi kanske inte har några tidningar kvar då. Jag tror inte att det blir så, för branschen jobbar med det här. Det har så starka demokratiska värden, och det är viktigt att det finns en mångfald av röster. Vi har sett det i valsituationer, exempelvis när det var omval. Där de lokala tidningarna plockade upp aktuella debatter och engagerade sig i valet steg valdeltagandet. Precis som kulturministern säger går man till viss del in och googlar våra partiers hemsidor är ju jätteviktiga i det sammanhanget men fordras det också att det finns en neutral blick eller att det finns olika medier som presenterar olika ingångar och analyserar saker olika. Exempelvis har det ju funnits en diskussion inom sporten om att man bara sänder en journalist till en fotbollsmatch, för man kan ju inte rapportera mer än fyra mål. Jo, man kan det, och handlar det då om de demokratiska institutionerna inom politiken är det ännu viktigare att det finns journalister som ser på det hela på olika sätt. Granskande journalistik måste få kosta. 24-timmarsregeln är något som vi har i . Det är vi själva som har sagt att det är bra om posten lämnar den svenska gränsen , för då har man på sig att frakta den till eller vart den nu ska. Jag tror att det finns möjlighet att titta på det. 21 Kultur- och idrottsminister (M): Jag tycker mig höra att och jag i mångt och mycket har liknande uppfattningar när det handlar om mediernas roll, vikten av mångfald, yttrandefrihet och tryckfrihet. Jag hade blivit förvånad om vi inte hade haft det, även om vi kan ha olika uppfattningar i andra sammanhang. Jag är glad att i har en engagerad ledamot. kan vara en , det beror på. Låt mig återkomma till den tid när jag gick på en väldigt bra utbildning. Vi hade inte ens elektriska skrivmaskiner, utan vi arbetade med tipp-ex och kopieringspapper. Vi ritade våra sidor för hand. Vi gnuggade rubrikerna. Mycket har hänt, och mycket kommer naturligtvis att hända. Och ännu fortare går det. En positiv del i detta är att allt fler behärskar mediet. Man tar bilder. Man lägger ut kommentarer. Det gäller en stor del av det vi får veta från krigshärdarna, för via de censurerade medierna kommer det inte ut. Vad det har betytt diskuterades i går på Fängslade författares dag på . Även om skiftet kan vara besvärligt för många verkar tekniken i demokratins och yttrandefrihetens tjänst. Antingen vi kommer att fortsätta att läsa nyheter i pappersformat eller går över till någon annan teknikmöjlighet, platta eller annat, handlar det i grunden om att nyheterna måste vara tillförlitliga. Det måste finnas tid att ta fram och kontrollera och analysera fakta. Jag ser fram emot arbete. Överläggningen var härmed avslutad. 12 § Svar på interpellation 2012/13:28 om analfabetiska invandrare 22 Statsrådet (FP): har frågat arbetsmarknadsministern hur hon avser att minska arbetslösheten genom att fler outbildade arbetslösa kommer till . Arbetet inom regeringen är så fördelat att interpellationen har överlämnats till mig. Det finns flera sätt att mäta migrationen till . registrerades 93 134 uppehållstillstånd eller uppehållsrätter för utländska medborgare i . Det kan vara värt att notera att av dessa avsåg arbetstagare, studenter och EU/EES-medborgare samt anhöriga till dessa, alltså personer som normalt förväntas ha egen försörjning vid ankomsten till . avsåg flyktingar, övriga skyddsbehövande och anhöriga till dessa. avsåg övriga anhöriga. Arbetskraftsinvandringen från länder utanför EU har ökat betydligt sedan lagstiftningen på området reformerades 2008. Antalet asylsökande varierar kraftigt , inte minst beroende på händelseutvecklingen i omvärlden. För vissa invandrare innebär migrationen att det befintliga humankapitalet minskar i värde eftersom tidigare språkkunskaper, utbildningar och erfarenheter inte värderas lika högt på den svenska arbetsmarknaden som i hemlandet. hade personer som beviljats skydd i högre utbildningsbakgrund än inrikes födda och en inriktning på sin utbildning som var efterfrågad på arbetsmarknaden. Till exempel har vi många läkare med bakgrund i som arbetar inom sjukvården. har den situationen förändrats, och många skyddsbehövande och anhöriga som omfattas av etableringslagen har kort utbildningsbakgrund. Av de 12 000 personer som var inskrivna i etableringsreformen har en utbildning som är kortare än nioårig grundskola. Däremot finns det ingen statistik över analfabetism. Att höja utbildningsnivån och hitta snabbare vägar till arbete för personer med kort tidigare utbildning innebär en stor utmaning. Utbildningsinsatser inom det reguljära utbildningssystemet är ett förstahandsalternativ för denna grupp men kan inte förväntas leda till arbete inom rimlig tid för alla. De arbetsförberedande insatserna i etableringsreformen behöver därför förstärkas, vilket regeringen föreslår i budgetpropositionen . följer regeringen noga hur målgruppen utvecklas i fortsättningen för att vid behov justera utbudet av insatser. Händelser i omvärlden medför att målgruppen kan förändras snabbt avseende utbildningsnivå, yrkeserfarenhet och andra förutsättningar på arbetsmarknaden. Till exempel är det inte osannolikt att de personer från som beviljas skydd i har ett humankapital som bättre svarar mot de behov som finns på den svenska arbetsmarknaden. Därför måste insatserna vara flexibla. Regeringen har vidtagit flera åtgärder för att höja utrikes föddas utbildningsnivå och öka sysselsättningsgraden. De insatser som erbjuds inom ramen för etableringsreformen ska vara effektiva och anpassade efter målgruppens förutsättningar och behov. För att skapa alternativ till det reguljära utbildningssystemet för vuxna som har kort utbildning föreslår regeringen i budgetpropositionen att det bör införas möjlighet till ett praktiskt basår. Syftet med basåret är att ge de nyanlända introduktion till nytt arbete med fokus på praktisk träning. Regeringen föreslår också att arbetsgivare som anordnar arbetsträning åt personer som omfattas av etableringsreformen och som har behov av mer handledning än vad en vanlig praktikplats möjliggör bör kunna få merkostnadsersättning. behöver ta till vara all arbetskraft som finns i vårt land. Dessutom måste fler människor från andra länder lockas att vilja arbeta här. Arbetsmarknaden är inget nollsummespel. Det finns inte ett begränsat antal arbetstillfällen. Ett nytt arbetstillfälle för en individ genererar i stället ofta fler arbetstillfällen och därmed ett mervärde för samhället. Då , som framställt interpellationen, anmält att han var förhindrad att närvara vid sammanträdet medgav tredje vice talmannen att i stället fick delta i överläggningen. 23 (SD): Jag tackar integrationsminister för svaret på interpellationen. Jag kom in i debatten med ganska kort varsel, men förhoppningsvis blir det en intressant diskussion i alla fall. Dagens interpellation handlar om det ökade antalet invandrare till som aldrig lärt sig läsa ens på sitt eget språk och alltså är analfabeter. Att få en person som aldrig lärt sig ett skriftspråk att bli en del av det svenska arbetslivet och kunna försörja sig genom eget arbete är av förståeliga skäl en extrem utmaning. Personligen tror jag att en stor del av de invandrare som kommit aldrig kommer att göra en enda riktig arbetstimme på den svenska arbetsmarknaden helt enkelt för att det inte finns tillräckligt många arbeten av den typen, arbeten med så låga krav på teoretiska kunskaper. Många kommuner har, som integrationsministern själv brukar uttrycka det, tagit ett stort ansvar genom att ta emot invandrare. Men börjar det bli rejält besvärligt i många av dessa kommuner. Ett moderat kommunalråd i varnade i ett reportage i SVT för en tickande socialbidragsbomb. I samma reportage kunde man se hur en somalisk kvinna i sfi hade en läsförståelse på ungefär samma nivå som en förstaklassare som hon behövde tolkhjälp för att kunna föra ett enklare samtal på svenska. Det är rimligt att tro att den kvinnan står från den svenska arbetsmarknaden, och det påfrestar naturligtvis det svenska välfärdssystemet alldeles enormt. Det borde stå klart för var och en. rapporterade att mer än varannan, , av alla nyanlända i var analfabeter. En centerpartist med uppgift att utveckla partiets välfärdspolitik gick ut i med att hon tyckte att outbildade somalier kunde jobba med att hämta fikabröd. Man tar sig verkligen för pannan när man hör den typen av yttranden. Är det så vi ska bygga framtidens välfärd? Alla företag i har en ständig press på sig att effektivisera och rationalisera. De måste skära i sina kostnader för att klara den globala konkurrensen. Att i det läget lägga på en mängd hittepåjobb, som ökar kostnaderna, kan bli skillnaden mellan att vara eller inte vara för . Det blir ytterligare en konkurrensnackdel, som gör att våra kvarvarande industrijobb riskerar att flyttas till låglöneländer. Att hitta på jobb är inte speciellt svårt. Jag har hört att man på sina håll i de gamla kommuniststaterna placerade folk i vägkorsningarna för att de skulle slå på och stänga av lamporna i trafikljusen, detta som ett led i att sätta folk i arbete. Varje någorlunda funtad människa måste inse att den typen av jobbskapande åtgärder blir oerhört kostsamma för samhället och kommer att stå i vägen för tillväxt och utveckling. Precis samma sak gäller om vi hittar på jobb åt nya, stora grupper, såsom att springa och hämta fikabröd. I många andra sammanhang har integrationsministern och olika proffstyckare alltså fler än framhållit att invandringen är en nödvändighet för att klara framtidens välfärd. Att sedan många ansedda ekonomer helt avfärdar invandringen som ett sätt att lösa framtidens välfärd verkar man inte bry sig om. , tidigare Junilistan, som åtminstone jag hyser stor respekt för när det gäller ekonomiska frågor, skrev ganska klokt i ämnet. Han ondgör sig i sin text över många av dem som tror sig kunna lösa ekvationen med en åldrande befolkning. Han menar att lösningen förutsätter att vi kan ta in färdigutbildade människor som sedan jobbar i till pensionsålder och därefter återvänder till hemlandet. Men så ser inte invandringen ut. 24 Statsrådet (FP): tar upp flera saker i sitt inlägg. Vi börjar med den demografiska utmaningen, det vill säga att vi blir allt äldre i . Invandring och rörlighet över gränser är en del i att klara den. Men vi ska inte tro att det finns en lösning i en situation där allt fler blir äldre och allt färre finns i arbetande åldrar. Från regeringens sida har vi varit rätt noga med att försöka se till att folk kan stanna lite längre i arbetslivet. För inte speciellt länge sedan var den faktiska pensionsåldern i . är den faktiska pensionsåldern . Det faktum att en sjuksköterska, en snickare eller någon annan väljer att stanna till i arbetslivet är en del i att möta den demografiska utmaningen. Men som de flesta som tittar på frågan är överens om behöver hela få in människor som är yngre och kan jobba. Det är den utmaning som även länder med en mer restriktiv syn på invandringspolitik möter. Fråga den nederländska eller den danska regeringen! Problemet för den nederländska och den danska regeringen är att man haft en ganska hård ton mot invandring . Det är inte speciellt attraktivt att flytta till ett land där man har en hård ton mot till exempel muslimer, eftersom några av dem som är välutbildade och kan tänka sig att söka sig till kan råka vara just muslimer. De kanske inte är så sugna på att flytta till ett land där man har en trist inställning till muslimer. Vad gäller den stora frågan är det så här: När människor flyr undan krig eller förföljelse ligger det i sakens natur att vi inte bestämmer vem som ska komma till och söka asyl. Däremot måste vi anpassa integrationspolitiken efter dem som kommer. Det är det som regeringen fokuserar på. har vi av naturliga skäl fokus på människor med lägre utbildning, eftersom ganska många som kommit haft lägre utbildning. som vi har detta fokus, vilket kan vara svårt, måste vi hålla två bollar i luften. I den grupp som kommer att söka asyl finns också rätt många som har högre utbildning, och dem gäller det att inte slarva bort. Därför ska regeringen återkomma med ytterligare förslag om hur vi ska kunna översätta utländska examina bättre och hur vi ska kunna se till att den som har universitetsutbildning från annat land snabbare kan komma in i det svenska samhället och arbeta. Det är intressant att har en vilja att lyssna på kommuner. Jag har granskat budgetmotion. Svaret du ger till Växjös kommunalråd är att ni vältrar över kostnader på för nyanlända flyktingar till kommuner. Det går att dra in etableringsersättningen för dem som kommer, som ni föreslår. Etableringsersättningen får man för att delta i svenskundervisning för invandrare och för att delta i arbetsförberedande insatser, och det finns krav kopplade till att få en etableringsersättning här i . Man behöver också genomgå samhällsorientering. Denna ersättning går att dra in. Men vad händer om man drar in den? Jo, det finns en socialtjänstlag som innebär att de här människorna blir hänvisade till socialbidrag. Det innebär att ditt svar till kommunalrådet i är att de ska få socialbidrag i stället. Ett annat förslag ni har för att spara pengar för att kunna finansiera något annat är att dra in hemutrustningslånen. Vi ger lån till människor som är nya i ; vi tycker att det är rimligt att man ska betala tillbaka det man får för att bygga upp ett hem i . Resultatet av att dra in lånen till människor som kommer är också att socialtjänstlagen slår till. Då kommer kommunalrådet i att vara tvungen att betala ut socialbidrag för att folk ska köpa möbler i stället för att de tar ett lån som de sedan betalar tillbaka. Så är det på punkt efter punkt. Jag vet att ni egentligen vill stänga gränserna, men problemet med ert budgetförslag är att de här människorna finns här . Det du behöver svara på för att politiken ska hålla ihop är hur snabbt det går att ändra en lagstiftning för att skapa en mer inhuman politik, vilket blir effekten. Ni säger att ni vill minska invandringen . Om jag förstår det rätt vill ni skicka ut sjuåttanio-åringar som inte ska få återförenas med mamma och pappa i . Ni vill också skicka ut människor till kriget i . Där tycker vi helt olika; jag tycker att vi ska kunna ta emot de människorna. Men hur fort kan ni sjösätta en sådan politik? Effekten av er politik blir att kommunerna får kraftigt ökade kostnader . Det är tyvärr ett exempel på att ekonomiska politik absolut inte håller samman. 25 (SD): Vem ska betala kommunerna eller staten? Jag har ett nationellt perspektiv på den frågan. Någon ska betala, så är det. I grund och botten går politik ut på att göra en resursallokeringsförändring till att hjälpa människor på plats i krishärdarnas närområde. Här tycker jag att man kan föra en ganska intressant diskussion. Som det ser ut tenderar den somaliska invandringen till att öka. Det läste vi inte minst om i egen tidning, Riksdag & Departement. Men i resten av minskar den. Naturligtvis finns det då en stor skillnad på politiken i de olika länderna. Det borde bli uppenbart för var och en att migration av några tiotusental människor inte löser några problem för de miljontals människor i som inte har någon möjlighet att ta sig ut från och komma till . Man måste inse att problemen i landet måste få en lösning på plats om man har somaliernas intresse för ögonen eller de somaliska folkens, kanske man ska säga; detta är måhända grundorsaken till att det finns en konflikt. Vi har varit väldigt tydliga i , tycker jag. Vi vill göra den här omallokeringen av resurser för att hjälpa till för en positiv och reforminriktad utveckling i respektive krisland. Jag menar på att det är den enda verkliga åtgärden. Det är det som måste på plats, men det är mycket svårt. Vi har försökt med det . Jag ser dock en ljusning i . Det är den utvecklingen som måste fortsätta. Det bor ungefär 10 miljoner människor i , och man har en väldigt snabb befolkningstillväxt. Trots stor utvandring och stridigheter har man en befolkningstillväxt på ungefär 160 000 människor . På så vis ökar lidandet i , såvida man inte kan lösa konflikten och komma till rätta med svälten. Det totala mänskliga lidandet ökar om man i stället satsar alla resurserna på att hjälpa ett i dessa sammanhang relativt litet fåtal att komma till . Jag tycker också att detta är väldigt orättvist mot de svenskar som inte alla gånger har hängt med i globaliseringen och den snabba utveckling som skett i och västvärlden. De enklare jobben flyttas till låglöneländer, och det krävs alltmer av var och en för att klara av att ha ett arbete i . De enklare industrijobben försvinner och ersätts med mer kunskapsintensiva arbeten. Jag är av den uppfattningen att det även fortsättningsvis kommer att finnas väldigt många svenskar som har behov av något enklare arbetsuppgifter. I de sektorerna får man en väldig konkurrens av de här jobben som man ska skapa på olika sätt. Tiotusentals svenskar som inte får plats i det nya riskerar att slås ut. 26 Statsrådet (FP): är det svårt att hänga med i svängarna, men jag försöker. Normalt sett brukar jag höra tala om massinvandring till . hör jag en sverigedemokrat som säger att det är ett relativt litet fåtal vi hjälper. Vi får försöka reda ut det i ett kommande replikskifte. Vi börjar med arbetsmarknaden. Jag håller fullständigt med om att det är en mycket stor utmaning att komma in på den svenska arbetsmarknaden för dem som kommer till med lägre utbildning. Men utgångspunkten måste vara att alla kan och vill bidra. sade i sitt första inlägg att han inte tror att någon av dessa människor kommer att arbeta en enda timme. Men jag har träffat folk som gör det. Jag har träffat folk som jobbar i skogen. Jag har träffat folk som får svenskutbildning med koppling till hushållsnära tjänster i och som därmed får chansen att gå ut och jobba. Jag har träffat yngre människor med låg utbildning som kommit in på en utbildning och påbörjat den. Vi måste ha utgångspunkten att det här är människor som kan och ska komma i jobb och lära sig svenska språket. Det är nycklarna in i det svenska samhället. landar alltid i att det är bättre att hjälpa folk där borta. Men höj biståndet då! Så länge jag studerat sverigedemokratisk politik har ni velat sänka biståndet. Sedan hävdar ni att ni har någon extra miljard som ni ska ge till UNHCR. Vi är en av de största bidragsgivarna till UNHCR, som är , och det ska vi kunna vara i ännu högre grad än vad vi varit tidigare. Vi behöver hjälpa folk i närområdet. På en punkt tror jag att vi är överens. Jag vill inte att människor ska behöva fly. Det är klart att det absolut viktigaste på lång sikt är att skapa en värld med demokrati och marknadsekonomi. Det är därför jag är stolt över en regering som uppfyller enprocentsmålet i biståndet. Hade styrt detta land hade vi inte gett så mycket bistånd. Men vi klarar inte att lösa en situation med en mamma som sitter och väntar på sina barn i genom att säga: Dina barn får inte komma, utan vi skickar pengar till barnen i i stället. Det är detta det handlar om. Du måste se att det är människor det handlar om. Blir integrationen bättre i en situation där den som någonstans i väntar på sina minderåriga barn inte får återförenas med dem? Du har alldeles rätt i att det nu kommer fler somalier. Men vi måste beskriva vilka de människorna är.