prot · GZ09111 · 2012-05-09 00:00:00 — Energieffektivisering och ökad användning av förnybar energi är avgörande medel för att nå de gemensamma mål för EU:s energipolitik som är fastlagda. Kärnkraften har diskuterats, och det har frågats vad olika partier säger. Det kommer fram i färdplanen att kommissionen konstaterar att kärnkraften är en viktig del av energiomställning. har redan tagit upp att vi anser att vi måste ta hänsyn till medlemsländernas olika energisystem och olika förutsättningar vid utformningen av metoder för att uppnå en energieffektivisering. För en medlemsstat som bara påbörjat ett energieffektiviseringsarbete skulle införandet exempelvis av obligatoriska mål för energieffektivisering, till exempel så kallade vita elcertifikat, kunna vara till stor nytta. Men för ett land som däremot har infört ett högt pris på koldioxid som vi i gjort är vita elcertifikat inte alls på samma sätt ändamålsenliga för energieffektivisering och inte heller lika lönsamma samhällsekonomiskt. Gemensamma system som i praktiken inte tar hänsyn till de enskilda ländernas olika utgångsläge tycker i alla fall inte alliansmajoriteten i utskottet är en bra lösning, tvärtom. Vi tycker att generellt verkande ekonomiska styrmedel som till exempel energiskatter, koldioxidskatt och EU:s utsläppshandel är centrala för att åstadkomma kostnadseffektiva utsläppsminskningar, och de bör därför få en större roll än . Det är viktigt att dessa styrmedel också kompletteras med satsningar på forskning och utveckling. För att skapa en väl fungerande europeisk energimarknad är en modern infrastruktur som möjliggör energihandel över nationsgränserna en viktig förutsättning. Men, fru talman, här är det viktigt att det är marknadsaktörerna som ska ansvara för både planering och finansiering av energiinfrastrukturinvesteringarna. Kommissionen konstaterar att EU med dagens åtgärder bara kommer att nå en minskning till 2050. Därför måste de åtgärder som redan är beslutade stärkas, och ytterligare åtgärder måste till. I färdplanen presenterar kommissionen hur det satta utsläppsmålet ska kunna nås som försörjningstrygghet och konkurrenskraft säkras. Här utgår man från fem olika scenarier för globala energitrender och har utifrån dem dragit tio slutsatser som kan bidra till att forma strategier för ett hållbart energisystem. Slutsatserna säger bland annat att en politik för minskade växthusgasutsläpp i längden kan bli mindre kostsam än dagens politik, att el kommer att spela en allt större roll i , att energikostnaderna för hushållen kommer att öka det är inga goda nyheter, utom kanske för en del; jag vet inte att energieffektivisering är nödvändigt och att förnybar energi kommer att öka i betydande grad. Utifrån dessa slutsatser lyfter färdplanen fram ett antal utmaningar och möjligheter, nämligen att effektivisering ska ha fortsatt prioritet och att teknik för lagring av energi kommer att vara nödvändig. Gas kommer att spela en allt viktigare roll i energiomställningen. Om tekniken CCS, som var inne på, blir tillgänglig i stor skala kan gas bli en teknik som bidrar till låga koldioxidutsläpp. Om detta är möjligt vet vi inte, men jag tycker att det är fel att på förhand utmönstra den tekniken. Vi vet att exempelvis har slutat med de experiment de har gjort, men det innebär inte att man ska kasta ut barnet med badvattnet. Man konstaterar också att olja och kol fortsatt kommer att finnas i systemet även 2050. En kontroversiell slutsats, som icke desto mindre är sann, är också att kommissionen konstaterar att kärnkraft är det alternativ som ger mest input av low-carbon electricity inom EU. En inte särskilt kontroversiell slutsats är att teknikutveckling kan ge betydande ekonomiska fördelar. Slutligen, fru talman, kan vi glädjas åt att regeringen gör bedömningen att kommissionens meddelande inte har någon omedelbar budgetpåverkan eftersom det ännu inte finns några konkreta åtgärder och lagförslag. Det har här efterlysts vad regeringen gör med anledning av energifärdplanen. Då kan jag berätta att regeringen gav i uppdrag att lämna ett underlag till en svensk färdplan för att uppnå visionen om att inte ska ha några nettoutsläpp av växthusgaser 2050. Uppdraget ska redovisas , alltså . Vi får se fram emot det. lämnades det första delbetänkandet till regeringen. Där presenterades också en sammanställning av svenska och internationella scenariostudier inom klimat- och energiområdet. Dessa studier belyser åtgärder i olika sektorer som kan bidra till framtida låga utsläpp och fokuserar främst på potentialen inom just teknikutvecklingen. Någonting som är väldigt viktigt när man som har en i stort sett koldioxidfri elproduktion är vägtrafiken, som har mycket stora och fortfarande växande utsläpp. Där är regeringens långsiktiga prioritering att ska ha en fossiloberoende fordonsflotta. Regeringen kommer att tillsätta en utredning. Man arbetar också långsiktigt med att utveckla de ekonomiska styrmedlen på energi- och klimatområdet. I samband med vårpropositionen remitteras även förslag, som kammaren vet, om en skärpt miljöbilsdefinition och att andelen etanol som blandas i bensin och även i diesel och biobränslen ska fördubblas . Med detta yrkar jag bifall till utskottets förslag att utlåtandet läggs till handlingarna. 106 (S) replik: Jag skulle kunna börja min replik med att säga: Snälla , come back to me. hade nämligen en bra definition på vilken som var den bästa terawattimmen. Det var den terawattimme som inte behövdes. Det tycks ha glömts bort i detta sammanhang. Jag har en kommentar nu när vi är inne på energieffektivisering. Någon sade att det handlar om att använda energin mycket mer effektivt, men ordet energieffektivisering är egentligen bara ett utbyte av ordet energisparande, som vi använde i väldigt stor utsträckning. Det handlar om att spara energi. Alla dessa åtgärder går ut på att spara energi. Jag vill bara säga det i detta sammanhang. måste vara pådrivande. Det har varit, och det har man varit delvis under denna regering. Men är man det ? I de allra flesta meddelanden och i de allra flesta diskussioner på EU-nivå säger nämligen bara nej. Man säger nej, nej, nej, och så ansluter man sig till de länder som har mycket lägre ambitioner än vad har när det gäller detta. En annan sak jag måste ställa en fråga till om är detta med energiskatter, CO2-skatter och utsläppshandel. Vilka förutsättningar finns det för att på EU-nivå nå någon enighet om detta? har jag en rättelse: Jag har inte sagt att man ska utmönstra CCS, men det finns också mycket annan intressant forskning att titta på när det gäller energisidan. CCS har kanske fått en lite för stor betydelse i det sammanhanget. 107 (KD) replik: Jag håller inte med om att energisparande är helt synonymt med energieffektivisering. Vi kan ha en ökande energiåtgång om vi har en ökad export, exempelvis, men det kan vara ett relativt sett mindre energiinnehåll i den. Det är här våra åsikter går isär, vilket bland annat talade om. Faran är nämligen att sätta fasta tak och säga: När vi når detta tak får ni stänga . Då får ni stänga SCA, för då får ni inte förbruka mer energi. Det ska vara effektivare. Det är där jag tror att faktiskt av misstag avslöjade att man sätter likhetstecken mellan energisparande och energieffektivisering. Så är det inte; det är inte synonyma begrepp. Sedan när det gäller vilka förutsättningar som finns inom EU för att höja CO2-skatten vill jag påminna om att vi inte har harmoniserade skatter inom EU. Det är så att varje land självt ska hitta de bästa medlen för att uppnå gemensamma mål. Jag tycker att har varit väldigt framgångsrikt. Vi vill inte pracka på andra länder våra skattesystem, utan vi har gemensamma målsättningar och gemensamma agendor och varje medlemsstat får själv hitta de bästa medlen för att uppnå dem. Jag tror inte, fru talman, att och jag egentligen är så väldigt oeniga om detta, men förutsättningarna för att nå enighet om CO2-skatten tror jag är begränsade. 108 (S) replik: Begreppet 20-20-20 vet du vad det är, . Det innebär dock också att man ska minska energiförbrukningen genom energieffektivisering. kommer jag inte ihåg detaljerna, men det är en minskning. Det är vad det de facto innebär. Jag delar uppfattningen att vi inte har harmoniserade skatter. Men då kommer det intressanta att när man då anför vilka medel som vill putta in när man diskuterar energieffektivisering använder man just energiskatter och koldioxidskatter som alternativ för det man avvisar från kommissionen. Då blir det intressant. Då för faktiskt in debatten om harmoniserade skatter. 109 (KD) replik: Jag tror att vi strider lite om påvens skägg här, för för ju bara fram förslag som är i enlighet med och som har någon sorts laglig grund att kunna bli gällande i Europeiska unionen. Men det finns ett antal områden där vi har olika nationella modeller för både beskattning och annat. Om vi i klarar vårt beting, är konstruktiva i EU-arbetet och bäst praktiskt redovisar detta måste det sedan vara upp till varje medlemsstat att själv välja vilka metoder man ska använda för att nå de gemensamma målen. 110 (S): Jag begärde det här anförandet just av den anledningen att jag är trött på att få frågor på mitt sista anförande som jag inte har möjlighet att besvara. Jag har inte för avsikt att besvara de frågorna. Däremot vill jag ta upp frågan om detta med en blocköverskridande energiöverenskommelse. Är en sådan överenskommelse så stabil när en minoritetsregering har en överenskommelse? Jag har lyssnat på de olika partierna. Jag lyssnade på en folkpartist för inte så länge sedan. Han talade bara om kärnkraft. Jag lyssnade på en centerpartist . Han talade över huvud taget inte om kärnkraft utan bara om förnybart. De menade att man skulle lösa mycket av den framtida energiåtgången genom förnybart och de andra åtgärderna som vi är överens om. När man går in i en förhandling kan man inte säga så här: Bara ni accepterar vårt avtal det må vara hur bra eller hur dåligt som helst kan vi börja diskutera. Vad ska ni diskutera då? Det är ju ni som har ansvaret. Det är ni som regerar . Det är ni som måste bjuda in till förhandlingar. Om ni nu är så tveksamma till vad vill, bjud då in honom och hör vad han har att säga. Och fråga också vad de övriga rödgröna partierna har att säga. Men sanningen är fortfarande den att skulle ni ändra på så mycket som ett kommatecken i er överenskommelse skulle regeringen spricka. Det är sanningen bakom att ni inte vill diskutera energipolitiken med oss rödgröna. 111 (KD) replik: Jag tror att varje förhandling måste börja med en ömsesidig respekt där man tror att bägge parter har något att vinna på att det blir en överenskommelse. Det som är fint med är att han kommer från en miljö, från fackföreningsrörelsen, där man tycker att man gör mål när man blir överens med sin motpart. Det är fantastiskt fint. Det är inte alltid vi har det så här i kammaren, men så är det i den miljö som en fackföreningsledare arbetar i, och det tror jag är väldigt bra. Jag tror att det egentligen räcker med att säga att det har visats intresse från bägge parter. Jag tror aldrig att det går att från den här kammaren och via ombud försöka gaffla in vad som är möjligt och vad som inte är möjligt, utan vi ska vara glada om vi ser att våra politiska ledare visar ett intresse och en vilja att komma överens. Vi vet att om det inte finns en stabilitet i villkoren för de stora investeringar som det handlar om, oberoende av om det är förnybar energi, kärnkraft eller något annat, kommer det inte att bli några investeringar inte ens om det handlar om väldigt energiintensiv industri som vårt land är helt beroende av med tanke på att vi lever så mycket på att förädla våra råvaror skog och malm. Jag fäste mig vid att genom hela sitt anförande använde ordet minoritetsregering. Det är möjligt att man ska påpeka det. Men det var väl någon regering som leddes av som inte var en minoritetsregering. I övrigt har väl samtliga socialdemokratiska regeringar varit minoritetsregeringar. Om vi ska upprepa det varje gång tror jag att det blir lite trist, inte minst för stenograferna. 112 (S) replik: Jag får väl tala med stenograferna och höra vad de tycker och inte tycker. Jag delar uppfattning om just detta med ömsesidig respekt och att man inte kan beordra fram någon förhandling från den här kammaren. Vi är helt överens på den punkten. Men jag vill då berätta hur en förhandling går till, för jag är inte så säker på att man är medveten om det. Jag kommer från fackföreningsrörelsen och har suttit med vid nattmanglingar om löner och allmänna villkor. Det går till ungefär så här: Först får man ett papper i sin hand där kraven inför förhandlingarna har skrivits ned, ofta naturligtvis lite påfyllda för att man ska ha förhandlingsutrymme. Man får motsvarande från motparten. Sedan sätter man sig ned och funderar på vad det är man vill göra. Situationen kan också uppstå i en förhandling att någon säger: Här har ni en överenskommelse take it och leave it! Men det är klockan när ingen orkar längre. Då kommer man i ett läge där man får ta ställning till, om det är på arbetsmarknaden, om man ska använda konfliktåtgärder eller inte. Det är så det går till. Man kan inte komma och säga: Ni får acceptera vårt sätt att hantera frågorna. Ja, naturligtvis är det för att retas lite grann som jag använder ordet minoritetsregering; det ska jag inte förneka. Men ibland kan det faktiskt behövas. Jag har varit med förr och vet hur det kan vara när man tror att man har majoritet fast man egentligen inte har det. Det är skälet till att jag har nämnt det ett antal gånger i mitt anförande. 113 (KD) replik: Jag respekterar högt. Vi känner varandra . Jag har lärt känna honom som en hedersman och tycker att vi har trevliga debatter. Dock vill jag nog säga att en avtalsrörelse med arbetsmarknadens parter inte är en riktigt bra jämförelse med två politiska block och partier som står mot varandra i val. Man kan inte säga nu är det avtalsrörelse, nu sätter vi oss ned och förhandlar om våra bud. Det handlar först och främst om att identifiera om det finns något intresse från motparten att diskutera. Där har vi den stora skillnaden mot den bild som använder. Det är inte så att det här är en avtalsrörelse där man sätter sig ned och lämnar över sina bud, utan det här är en oerhört känslig sak. Jag tror att det har framgått av den här diskussionen att det inte minst på oppositionssidan finns väldigt olika bud om det här, och man spelar med ganska stora insatser när man rör sig på den här spelplanen. Därför tror jag att man ska vara medveten om att skillnaden mellan detta och en traditionell avtalsrörelse är himmelsvid. Dock är vinsterna väldigt stora om man lyckas komma överens, och det tror jag är en väldigt bra utgångspunkt. Vi ser den stabilitet som pensionsöverenskommelsen har skapat för vårt lands ekonomiska utveckling och vad det innebär att vi var fem partier bakom överenskommelsen. Kan vi hitta något motsvarande i den för vårt land helt avgörande energifrågan kommer det att gynna vårt lands välfärdsutveckling framöver. Det tror jag att alla inblandade ledare har på näthinnan. Sedan finns det de som vill kasta grus i maskineriet därför att de inte skulle gynnas av en uppgörelse. Dem får vi hantera i särskild ordning. 114 (S) replik: Jag tror inte att man kan säga annat än att det finns ett intresse. Vi har påtalat detta . Det finns också andra partier i oppositionen som vid andra tillfällen har sagt att det skulle gynna svensk tillväxt, de svenska konsumenterna och de svenska hushållen. Så visst har det funnits ett intresse, och man vet ju hur viktig den här frågan är. Ponera, , att vi skulle komma fram till att vi inte ska bygga tre nya kärnkraftverk där de gamla har stått utan nöjer oss med ett. Vi kommer överens om det och skriver under på det. Om vi skulle komma i det läget, vad skulle då hända med er överenskommelse? Vad skulle hända med er majoritet? Ponera bara den lilla förändringen! Ni skulle inte klara det. Det är sanningen, . skulle aldrig, aldrig acceptera det, för det var ju tydligt att det var om det som den stora striden stod när ni diskuterade detta. Det framgick också när ni glatt redovisade överenskommelsen. Det viktigaste är att man sätter sig ned med ett vitt ark, och det tror jag att har använt sig av, för att diskutera hur man ska ha det. Därefter får man bedöma om det är värt att fortsätta en sådan diskussion eller inte. Så har åtminstone jag uppfattat politiska förhandlingar. 115 (M) replik: Jag vill börja med att säga till att jag inte har några större erfarenheter från fackliga samtal eller andra liknande samtal. Jag utgår från de diskussioner som jag har lyssnat till här i kammaren och även från det som sker utanför kammaren i och med att inte finns här hos oss. pratar om en blocköverskridande energiöverenskommelse. Det pratar om är snarare en partiöverskridande överenskommelse. Vi måste alla medge att kärnkraften är knäckfrågan här. Alla vill ju ha mer förnybart. När i partiledardebatten sade att det är behovet av energi som ska avgöra om man ska bygga ny kärnkraft har med en mening uteslutit både och från en eventuell partiöverenskommelse mellan oss och Socialdemokraterna. Ni pratar om regeringsduglighet. Jag ser inte riktigt hur ni ska kunna komma överens över blockgränsen om Socialdemokraterna redan har sagt att ni är öppna för kärnkraft. Jag undrar om menar en blocköverskridande eller en partiöverskridande energiöverenskommelse. 116 (S) replik: Oaktat om vi är ett av oppositionens partier, två av oppositionens partier eller tre av oppositionens partier kommer den ändå att vara blocköverskridande. Jag skulle vilja säga att det inte var en så väl vald fråga. Det viktigaste i det här sammanhanget är att konstatera att vi inte har ändrat vår energipolitik. Vi har som religion i vårt parti att kongressbesluten alltid gäller. Kongressbesluten gäller alltid tills man har fått ett annat kongressbeslut. Jag har inte sett att det kommer att finnas väldigt många motioner i den här frågan eller att partiledningen kommer med några förslag om detta. Det har jag svårt att se just . Vårt kongressbeslut står fast tills vi har ett annat kongressbeslut. Detta är någonting som både och har samma uppfattning om , och det tycker jag att vi ska vara glada för. Det garanterar nämligen tillväxten i svensk industri. Det gör att vi kan ha kvar svensk industri, och framför allt den elintensiva industrin. Problemet är ju att det finns så mycket annat att göra på det området. Det handlar bland annat om hur man ska se till att priserna på energi inte ökar. Det är ingen lösning att säga att vi ska bygga mer kärnkraft. Det är en mycket dyr energiform. Det är inte lösningen på det problemet. Om man skulle bygga ett nytt kommer inte energin därifrån att vara lika billig som den energi som kommer från dagens . Våra kongressbeslut står fast tills vi har fattat ett annat kongressbeslut. 117 (M) replik: Ni har stått här i kammaren och sagt att ni är överens om förnybart. Ni pratar om ett rödgrönt block på energisidan och om att ni är så väldigt överens. Med tanke på uttalande i partiledardebatten ser jag inte att den enighet som ni vill försöka få fram här i kammaren stämmer överens med den verklighet som finns utanför kammaren. Då kvarstår faktiskt frågan: Finns det någon enighet på den rödgröna sidan? Finns det ett rödgrönt block, vilket ni gärna vill säga här i kammaren att det finns? Eller finns det tre olika partier med väldigt olika politik? Du har en partikollega som sitter här i kammaren men som tyvärr inte är med i debatten . Senast sade den kollegan: om vi har ett kongressbeslut på att vi ska avveckla kärnkraften finns det ingenting som säger att vi inte ändrar det kongressbeslutet nästa gång vi har kongress. Jag blev förvånad över att höra det. De deltagare från skogsindustrier som var där blev också mycket förvånade över att höra det. Det stämmer väldigt väl överens med vad er partiledare har sagt i flera uttalanden . Han påpekar vikten av ny kärnkraft för att bibehålla den svenska konkurrenskraften. Jag har här ett antal uttalanden, och jag väljer att ta det senaste från SVT:s Agenda . Där attackerar ordförande den nyutnämnda energiministern och säger: Det är bra med vindkraft, men vi tror inte att vindkraft kan ersätta kärnkraft. Det får allvarliga konsekvenser för svensk industri. Vi pratar om jobb, och vi pratar om svensk välfärd. Det är vad har sagt. Jag undrar: Finns det någon enighet på den rödgröna sidan? 118 (S) replik: Ska vi referera i kammaren vad våra partiledare har sagt tidigare, och till och med vad de har sagt innan de blev partiledare, skulle vi kunna hålla på och tramsa väldigt mycket. Det här är bara en tramsdebatt. Frågan är vad ni håller på med på er sida. säger: Vi centerpartister tror inte att det kommer att byggas någon mer kärnkraft. har ett landsmöte där man säger att man ska bygga minst tio kärnreaktorer och att det viktigaste är att man får behålla kärnkraften. säger att de tror att kärnkraften kommer att vara det viktigaste bidraget till hela energimixen . säger någonting helt annat. De säger att man bara ska satsa på förnybar energi. Det är en ganska skakig överenskommelse, och så fort man ändrar ett kommatecken i den överenskommelsen kommer regeringen att spricka. Det vet ni. Det är ganska ointressant vad har sagt och inte sagt. Ni är faktiskt inte eniga i den här frågan heller. Ni spelar bara upp att ni är eniga i de här sammanhangen. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas .) Anmäldes och bordlades Proposition 2011/12:146 Skyddsåtgärder för trafikuppgifter lagrade för brottsbekämpande ändamål 19 § Anmälan om interpellationer Anmäldes att följande interpellationer framställts 2011/12:356 Bolån av (V) till statsrådet (M) 2011/12:357 med nya av (S) till statsrådet (KD) 2011/12:358 Försäljning av utsläppsrätter och det svenska klimatarbetet av (MP) till miljöminister (C) 2011/12:359 Stödet till småskalig matproduktion av (S) till landsbygdsminister (C) Interpellationerna redovisas i bilaga som fogats till snabbprotokoll . 20 § Anmälan om frågor för skriftliga svar Anmäldes att följande frågor för skriftliga svar framställts 2011/12:570 Import av samlarfordon av (KD) till statsrådet (M) 2011/12:571 Ansökan till Europeiska globaliseringsfonden av (S) till arbetsmarknadsminister (M) 2011/12:572 Sjukförsäkringsreglerna av (S) till statsrådet (M) 2011/12:573 Polisens hantering av hedersrelaterade brott av (FP) till justitieminister (M) Frågorna redovisas i bilaga som fogats till snabbprotokoll . 21 § Anmälan om skriftliga svar på frågor Anmäldes att skriftliga svar på följande frågor inkommit 2011/12:546 Beskattning vid försäljning av sjukgymnastik- och läkarverksamheter av (S) till finansminister (M) 2011/12:548 Pollenprognoser av (S) till socialminister (KD) 2011/12:555 Kommersiell näthandel med alkohol av (S) till statsrådet (KD) 2011/12:558 Stöd och bostad till människor med psykiska funktionsnedsättningar av (V) till statsrådet (KD) 2011/12:559 Skriftlig order till krigsplacerade värnpliktiga i IO 14 av (FP) till försvarsminister (M) 2011/12:560 Belastningsutdrag vid jobbansökan av (FP) till justitieminister (M) 2011/12:561 Parakvat av (FP) till landsbygdsminister (C) 2011/12:563 Kulturstöd till organisation som uppmanar till lagbrott av (SD) till kultur- och idrottsminister (M) 2011/12:564 F-skattsedel och EU-medborgare i av (MP) till näringsminister (C) Svaren redovisas i bilaga som fogats till snabbprotokoll . 22 § Kammaren åtskildes . Förhandlingarna leddes av förste vice talmannen från sammanträdets början till och med 5 § anf. 18 (delvis), av andre vice talmannen därefter till och med 5 § anf. 49 (delvis), av förste vice talmannen därefter till och med 10 § anf. 77 (delvis), av andre vice talmannen därefter till och med 17 § anf. 101 (delvis) och av förste vice talmannen därefter till sammanträdets slut.