prot · GZ09121 · 2012-05-31 00:00:00 — Regeringen ska inte kunna ha som skäl för att skjuta upp förslaget till till efter mandatperiodens slut att de inte har haft tid att jobba med frågan därför att utredningen har kommit så sent. Därför vill vi hasta på utredningen. Vi räknar med att de ska kunna klara det . Efter det har regeringen på sig att komma med ett lagförslag som vi kan besluta om här i . Sedan vill jag ta upp det här med bilmålvakter, som själv var inne på. Det är ytterligare en långbänk. Det kom ett utmärkt förslag av berörda myndigheter, bland annat . äntligen kommer regeringen med ett förslag inom det här området. Det är egentligen oacceptabelt att det också har tagit så med tanke på att det från början fanns ett så bra utarbetat förslag att utgå från. Det handlar här om miljonbelopp som samhället förlorar på bilmålvakterna. Det är positivt att det kommer ett förslag, men det skulle inte ha tagit så . Vi hade också stiftat lag i civilutskottet i frågan om inte regeringen äntligen hade kommit till skott. 153 (C) replik: Det vi nu diskuterar är huruvida och och är en väsentligt stor skillnad. Jag förbehåller mig rätten att tycka att det inte är det. Och vore det så, , att det var ett slöseri med tid kunde utskottet i så fall ha stiftat lag, men det gör man inte. Det tycker jag är bra. Det ska inte utskott göra. Vi besitter varken resurser eller kompetens. Det förefaller som att vi alla här i kammaren är överens om att det behöver göras en utredning. Det vi nu diskuterar är huruvida den ska göras eller och . Jag finner det som en något liten fråga att ägna denna sena timme åt att diskutera, men självklart ska vi ha en öppen debatt om detta. När det gäller bilmålvakter är också en part i målet. Jag förstår att det förekommer ett samarbete mellan myndigheterna på det här området som har lett fram till ett sätt att angripa problemet. Det är viktigt att vi tar vara på de erfarenheterna när vi nu går vidare med frågan. 154 (SD): Dagens debatt berör, som vi har hört, tusentals människor i , och det är en angelägen debatt. Jag instämmer i och tycker att det är jätteviktigt att vi fattar ett beslut om att vi ska skynda på utredningen om förbättrade möjligheter till skuldsanering. har redogjort för problematiken med skuldsaneringslagen på ett ypperligt sätt, och jag instämmer i mycket av det hon säger. Ett ekonomiskt misslyckande ses i som ett personligt misslyckande, medan man i andra länder lägger fokus på att hjälpa personen i fråga att komma tillbaka in i samhället och till ett normalt ekonomiskt liv. Det är inte ovanligt att den som söker skuldsanering har levt under den press som det innebär att leva med skulder. Det är därför väldigt lönsamt för både individen och samhället att människor återkommer så snabbt som möjligt. delar synen att det som hjälper den enskilda människan även hjälper samhället i stort. Varje människa vi kan hjälpa in i samhället är alltså gynnsamt för samhället som helhet och inte minst för den enskilde och dennes familj. Barn som växer upp i ett hem där föräldrarna är överskuldsatta får extremt dåliga förutsättningar för det fortsatta livet. Det är orimligt att samhället sviker dessa barn i stället för att ge dem bättre förutsättningar. Jag menar att frågan har dragits i långbänk alldeles för länge, och det är verkligen dags att göra något. Så här sade jag i förra årets debatt: Jag skulle vilja påstå att arbetet med en ny skuldsaneringslag bara har börjat. Det finns så mycket mer att ta i beaktande, men först vill vi se utfallet av de beslut vi fattar här . Det var ganska naivt av mig att tro att det över huvud taget skulle bli ett utfall. Vi ser att det har tagit att bara ta fram utredningsdirektiven. Jag är ingen expert i frågan, men det verkar vara väldigt . Det har alltså tagit att komma fram till vad utredaren ska titta på, och först ska rapporten presenteras. Därefter ska det tas fram förslag och behandlas i vanlig ordning, vilket vi också vet tar . Det är möjligt att jag var naiv som trodde att det skulle gå fortare att fatta beslut i frågan, men tror jag att hela svenska folket skulle skriva under på att det är alldeles galet hur saker och ting tar här. Tusentals skuldsatta väntar på ytterligare hjälp, och för dem är tiden som gått redan en hel evighet. Jag yrkar bifall till reservation 3, och i övrigt ställer jag mig bakom utskottets förslag. 155 (KD): Jag yrkar avslag på utskottets förslag under punkt 1 och bifall till övriga punkter. Vi har att debattera skuldsanering med mera. Jag kommer att koncentrera mig på skuldsanering och överskuldsättning. De andra punkterna har på ett bra sätt redan berörts här i kammaren. Överskuldsättning är ett stort problem i vårt samhälle. Många hamnar i en situation som de inte kan ordna upp. Man hamnar i en ond cirkel och riskerar kanske till och med att bli evighetsgäldenär. Man har ingen rimlig förmåga att betala sina skulder inom överskådlig framtid. Det drabbar många oförskylt. Det leder ofta till passivitet, svartjobb, sjukdom, självmord med mera. Många tragiska öden finns, och många är drabbade. Det belastar också familj och barn och medför stora kostnader för samhället. Vi har debatterat detta i kammaren, och vi kristdemokrater har motionerat om det . Jag upplever att vi successivt har närmat oss varandra och fått en samsyn. Det är därför glädjande att regeringen lyssnat till och kommit med två utmärkta utredningsdirektiv till en utredning som ska vara klar inom och . kommer vi att ha ett utkast till lagförslag på vårt bord. Det handlar dels om skuldsanering av evighetsgäldenärer, dels om en strategi för att motverka överskuldsättning. Tillsammans med dessa försöker regeringen hitta en helhetslösning för att aktivt motverka orsakerna till att människor blir överskuldsatta och hamnar i den här besvärliga situationen som är en stor nackdel för personerna och nationen. Regeringen tar alltså för en gångs skull ett helhetsgrepp och ett betydligt bredare grepp än vad man tidigare gjort. Det är viktigt och i linje med vad har begärt. Därför är det beklagligt att den samlade oppositionen avger en reservation som riskerar att försämra situationen för överskuldsatta och evighetsgäldenärer. Var finns barnperspektivet? I och med att ni begär denna förkortning riskerar vi att få en försämrad utredning. Hur tänker oppositionen? Vad ska vi dra in på? Ska vi inte titta på hur gäldenärerna ska motiveras att söka skuldsanering tidigare eller hur Kronofogden ska ta initiativ till att hjälpa människor? Ska vi avstå från att titta på samverkan mellan kommuner och Kronofogden? Ska vi låta bli att genomlysa hela insolvensinstitutet? Ska vi låta bli att titta på vilken betalningsplan som är lämpligast och så vidare? Ska vi avstå från den övergripande samordningen? De stora förlorarna då blir ju människorna. Jag vet att det har tagit tid, men det är ett nytt grepp, en helhetssyn. Därför uppmanar jag oppositionen att tänka sig för när man röstar . 156 (S): Synen på lån och skuldsättning har ändrats ganska mycket . hade man ett betydligt större sparande när det kom till de investeringar man skulle göra, men uppmuntrar vi som samhälle människor att ta krediter. Vi vill att man ska låna till sitt hus och till sina studier. Då kan fler människor äga sin bostad och få en utbildning som leder till arbete. Det kredit- och lånesamhälle som växer fram ställer dock krav på att vi som lagstiftare följer med och ändrar lagstiftningen när samhället förändrat sin syn på hur vi ska finansiera vårt boende, vår utbildning och så vidare. Människor blir alltmer utsatta på grund av regeringens politik. Fler människor lever på marginalen, vilket gör att också fler riskerar att hamna i överskuldsättning. De överskuldsatta är inte de vi ser i Lyxfällan, för de får ju hjälp under ett tv-program. Så ser det inte ut för den som är verkligt överskuldsatt. Det kan vara skilsmässa, dödsfall, sjukdom eller arbetslöshet som har drabbat de människor som blir överskuldsatta. Vi kan konstatera att det knappt bidde en tumme av de förslag som lade fram i sin utredning och som vi tidigare tog ställning till. I stället fick oppositionen genom ett tillkännagivande driva på regeringen i dessa frågor. Det handlar bland annat om storleken på skulderna för att fler människor ska kunna komma i fråga för skuldsanering. Det handlar också om barns och ungas situation i överskuldsatta familjer där kunskapen är ganska låg. I övrigt rekommenderar jag regeringen och regeringspartierna att göra ett besök på . Jag var där senast . Där besitter man faktiskt stor kunskap. Man vet väldigt mycket om vilka människor som är överskuldsatta och vad som leder till överskuldsättning. Det finns en jättebra skrift som heter . Den kan jag rekommendera för genomläsning. När man läser Kronofogdens information blir det tydligt vad det är som gör att man blir överskuldsatt och vad man kan göra för att motverka detta. En av de saker som tar upp är tidiga insatser. Därför är det så viktigt att komma till skott med den här förändringen i lagstiftningen. Vi ser att det finns en växande problematik med fler som blir överskuldsatta, men det finns också en bred bas som har funnits väldigt . Dessa människor behöver hjälp fort. Det är lönsamt; det är både humant och samhällsekonomiskt att hjälpa människor som är överskuldsatta. I detta anförande instämde (S). 157 (KD) replik: säger att vi lever i ett kreditsamhälle. Visst gör vi det. Vad är orsaken till att vi har världens jämnaste inkomstfördelning men världens mest ojämna förmögenhetsfördelning? Står det inte att finna i den politik som Socialdemokraterna förde ? Att människor inte har fått möjlighet att bygga upp ett ekonomiskt skyddsnät är väl något som vi alla beklagar . Om de hade fått det hade vi haft ett betydligt mindre problem. Jag håller helt med när det gäller kompetens. Det är väl glädjande att regeringen tar till sig den kompetensen i den breda utredning som kommer att göras. Är det inte glädjande att man tar ett bredare grepp om problemet? 158 (S) replik: Skyddsnät, säger . Det var en av de saker som jag tog upp i mitt anförande. Vi har problem med att regeringen har försämrat skyddsnäten. Senast när jag besökte sade man att de som riskerar att hamna i överskuldsättning och som kommer in nu är unga människor som inte kommer i fråga för a-kassa och som inte får tillgång till sjukförsäkring. Visst är det ett problem att vi inte har relevanta skyddsnät. Till skillnad från och regeringen tror jag på gemensamma skyddsnät, inte på individuella eftersom det ser så olika ut i livet. Orsaken till att vi driver det här framför oss är inte tilltron till regeringens duglighet, utan snarare bristen på tilltro. När det finns en bred majoritet i som tycker att vi ska lagstifta om detta är det förvånansvärt att man fortsätter att låta ett parti bromsa upp utvecklingen av något som vi behöver göra . De som sitter på kompetensen i de här frågorna och jobbar med dem, som budget- och skuldrådgivare och som kommer i kontakt med dessa människor, säger att det är väldigt viktigt med en snabb insats för att vi inte ska få fler som blir överskuldsatta och blir evighetsgäldenärer. Därför tycker jag att det är bra att vi i kommer att få ett tillkännagivande om att begränsa utredningstiden. Det finns mycket att grunda ett beslut på. 159 (KD) replik: Om skyddsnäten ska vara offentliga eller privata kan man diskutera. Vi kan konstatera att de offentliga skyddsnäten inte är särskilt bra. Regeringen har ökat möjligheten för människor att själva bygga upp sina skyddsnät, men det kräver att man kommer i arbete. En av orsakerna till att utredningen kom till är att vi har en HD-dom som kanske gick stick i stäv med vad politikerna tyckte och tänkte. säger att det är bra med det här tillkännagivandet. Då måste jag fråga: På vilka punkter ska vi skära ned i utredningarna? Ska vi låta bli att ha en helhetssyn på detta? Ska vi skippa någon av utredningarna? Ska vi låta bli att ha en samverkan mellan Kronofogden och kommunerna? Vad har ni tänkt? Ska man skjuta till ännu mer resurser? har ni dragit in på resurser. Är ni nu beredda att komma med en påse pengar? I så fall är vi tacksamma. Det är inte givet att det blir mer. 160 (S) replik: Huruvida försäkringssystemen och trygghetssystemen ska vara gemensamma kan vi gärna återkomma till. Som socialdemokrat tycker jag naturligtvis att de ska vara gemensamma eftersom jag vet att människor har olika förutsättningar genom livet. Det ser man inte minst när man tittar på vilka som är överskuldsatta. HD-domen motverkade absolut vad man hade tänkt sig. Därför hade man hoppats att regeringen skulle plocka upp de lagförslag som hade i sin utredning. I stället valde man att lägga det i byrålådan och antog bland annat ett förslag om aktiva näringsidkare. När det gäller de utredningar vi har handlar den ena om ett tillkännagivande som Socialdemokraterna tillsammans med övriga oppositionen har drivit fram om att titta på hur det ser ut för barn som lever i överskuldsatta familjer. När det kommer till HD-domen och skuldernas storlek blir det viktigt. Det handlar om hur många människor som kan komma i fråga för skuldsanering. HD-domen snarare försämrade än förbättrade situationen. Därför tycker jag att det är viktigt att vi kommer till skott med det som har föreslagit i sin utredning att vi ska göra. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas .) 14 § Anmälan om interpellationer Anmäldes att följande interpellationer framställts 2011/12:390 Restaurangmomsen av (S) till finansminister (M) 2011/12:391 Underhållsstödet av (S) till socialminister (KD) 2011/12:392 Arbetsförmågebegreppet i sjukförsäkringen av (S) till statsrådet (M) 2011/12:393 Statens ägaransvar för Postnord av (S) till statsrådet (M) 2011/12:394 Sjukförsäkringen av (S) till statsrådet (M) 2011/12:395 Servicekontoret i av Shadiye Heydari (S) till finansminister (M) 2011/12:396 Visumansökningar av Shadiye Heydari (S) till utrikesminister (M) 2011/12:397 Praktik genom Arbetsförmedlingen av Shadiye Heydari (S) till arbetsmarknadsminister (M) 2011/12:398 Sommarjobbssatsning för unga av (S) till arbetsmarknadsminister (M) 2011/12:399 Offentlig upphandling och oseriös företagsamhet av (S) till statsrådet (KD) 2011/12:400 Grunder för fördelning av resurser till högskolor och universitet av (S) till utbildningsminister (FP) 2011/12:401 Svenskt bistånd till den palestinska myndigheten av (S) till utrikesminister (M) 2011/12:402 Regeringens jämställdhetspolitik av (S) till statsrådet (FP) 2011/12:403 Arbetslösheten i län av (S) till arbetsmarknadsminister (M) 2011/12:404 Återställande av det sociala avgiftssystemet av (S) till finansminister (M) Interpellationerna redovisas i bilaga som fogats till snabbprotokoll . 15 § Anmälan om frågor för skriftliga svar Anmäldes att följande frågor för skriftliga svar framställts 2011/12:611 Handel med alkohol på nätet av (S) till statsrådet (KD) 2011/12:612 signalsystem av (FP) till statsrådet (M) 2011/12:613 Domen mot av (S) till utrikesminister (M) 2011/12:614 Framtiden för av (S) till socialminister (KD) 2011/12:615 Reglerna för organdonation av (S) till socialminister (KD) Frågorna redovisas i bilaga som fogats till snabbprotokoll . 16 § Kammaren åtskildes . Förhandlingarna leddes av talmannen från sammanträdets början till ajourneringen , av förste vice talmannen därefter till och med 7 § anf. 113 (delvis), av talmannen därefter till och med 12 § anf. 139 (delvis) och av förste vice talmannen därefter till sammanträdets slut.