prot · GZ0988 · 2012-03-23 00:00:00 — Det finns, som miljöministern nämnde och som jag nämnde tidigare, andra hälsoaspekter kring partiklar och annat. Om vi ska nå det mycket ambitiösa målet om en fossiloberoende fordonsflotta 2030 handlar det faktiskt om att vi måste ta ett ordentligt kliv framåt. Jag stod här i kammaren i förrgår och diskuterade övergripande miljömål. På alla områden har regeringen ställt upp mycket höga mål. Men det finns ingen politik. Jag hoppas att regeringen och ministern kan lägga fram konkreta förslag på hur man ska lyckas. Den miljöbilsdefinition och de stimulanser som finns räcker inte. De motverkar snarare syftet att få en fordonsflotta som ska klara framtidens utmaningar och krav. Jag ser fram emot att fortsätta denna diskussion och detta samtal med miljöministern. Jag tror nämligen att vi har mycket kvar att göra innan vi når detta mål, eller om det har blivit en vision från regeringens sida. Vi får väl se. 42 Miljöminister (C): Jag ser fram emot det arbete som pågår i med vårpropositionen, med budgetpropositionen och med en miljöbilsdefinition. Det kommer att bli mycket viktiga steg för att nå det i regeringsförklaringen angivna målet om en fossiloberoende fordonsflotta 2030. Vi har fler bränslen än finetanolen som vi ska använda i fortsättningen. Jag tror att det finns en stor potential för att utveckla produktion av biogas. Vi kan notera att även om supermiljöbilspremien diskuteras mycket har den ändå startat bättre än förväntat. Jag hoppas att det också ska gå bra. När det gäller definitioner, bilskattefrågor och så vidare är jag mycket inspirerad av det franska systemet som kallas bonus-malus. Det bygger på polluter pays principle, alltså att de tyngre fordonen får högre avgifter. Fordon med stora utsläpp får större avgifter, vilket i sin tur subventionerar de fordon som är mer miljövänliga. Jag tycker att det är mycket inspirerande att titta på olika internationella exempel. Jag har som miljöminister lanserat mitt stora arbete med klimatfrågorna Färdplan 2050 där vi sektor för sektor ska titta på vad som händer framöver och hur vi är på väg att nå de tuffa svenska klimatmålen. Jag hoppas att vi ska kunna fortsätta diskutera denna fråga också inom ramen för Färdplan 2050. Jag vill också tacka för en mycket inspirerande interpellationsdebatt. Överläggningen var härmed avslutad. 11 § Svar på interpellation 2011/12:272 om renovering av dricksvattenledningar 43 Miljöminister (C): Ärade ledamöter och åhörare! har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att säkra och skydda dricksvattnet från förorening av den hormonstörande kemikalien bisfenol A. Frågan ställs med anledning av att det blir allt vanligare att renovera vattenledningar inuti fastigheter med hjälp av härdplaster där bisfenol A ingår. En av de stora utmaningarna framöver i det svenska arbetet med kemikaliekontroll är att komma bort från nuvarande förhållande där konsumenter riskerar att utsättas för farliga kemikalier i sin vardag. Det gäller särskilt växande individer, från fosterstadiet till puberteten, och kvinnor i fertil ålder. Föräldrar ska kunna känna sig trygga i att de produkter som deras barn kommer i kontakt med inte är farliga eller skadliga, varken på kort eller på lång sikt. Regeringen gör därför en särskild satsning på ökad kemikaliesäkerhet. Kemikalieinspektionen får en resursförstärkning om för att i samarbete med andra myndigheter genomföra en handlingsplan för en giftfri vardag. Det är i det sammanhanget av stor vikt att genomföra en kartläggning av i vilken utsträckning bisfenol A kan avges vid renovering av dricksvattenrör. Frågan bereds inom . Jag hoppas kunna återkomma till med besked . 44 (S): Jag tackar miljöministern för svaret. Det är bra att ni nu lägger extra pengar på arbete med kemikaliefrågorna. Det är vad jag tycker är bra i svaret. Sedan får man hoppas att de används på ett bra sätt. Däremot är jag inte lika nöjd med det som ministern säger om att man ska genomföra en kartläggning av huruvida bisfenol A kan avges i vattnet efter renoveringar. Men jag återkommer till det. Vi får allt fler nya ämnen som finns i våra livsmedel och i andra produkter, och det blir ett allt större problem. Det handlar om nya användningsområden och nya ämnen. Tyvärr hinner inte kunskapen riktigt med . När det gäller till exempel bisfenol A finns det få studier. Det finns för lite kunskap för att vi ska veta hur stor risken är till exempel att ha dessa ämnen i vattenledningsrör. Detta är ett mycket stort problem. När det gäller dessa dricksvattenledningar känner jag att jag ändå vill förklara lite mer. , och även , har man använt det som vi kallar stambyten när man ska göra i ordning gamla och trasiga vattenledningsrör. Men har det blivit alltmer vanligt att man hittar nya metoder. Denna så kallade relining är en av dem som ökar inte bara i utan i hela världen. Det material som vi vet att man använder innehåller bisfenol A. Man vet av de få studier som är gjorda att detta ämne i vissa situationer fälls ut. handlar detta om vårt absolut viktigaste livsmedel, nämligen vårt vatten. Det finns inget livsmedel som är så viktigt. Därför menar jag att vi måste göra insatser i politiken i denna fråga. Vi får inte chansa på att detta ämne kanske fälls ut. Vi vet att bisfenol A är giftigt, och vi vet att det ger skador. Det liknar östrogenet, bland annat, och kan ge skador i fortplantningsorganen. Djurförsök har också visat att det kan hämma hjärnans utveckling. Det är jättebesvärande när forskningen och vetenskapen säger att vi vet för lite. Vi vet inte ens i vilka produkter bisfenol A finns och på vilket sätt vi exponeras. Därför menar jag att det absolut viktigaste måste vara att skydda och säkra dricksvattnet, och då tror inte jag att en kartläggning av hur detta fälls ut i vattnet är den viktigaste och främsta frågan att ta tag i. Jag vill återigen fråga miljöministern om det verkligen är det smartaste sättet att börja arbeta med denna fråga. 45 Miljöminister (C): EU beslöt att förbjuda användningen av bisfenol A i polykarbonatflaskor i nappflaskor från . Marknadsföring och export av sådana nappflaskor förbjöds . I övrigt är användningen av bisfenol A oreglerad inom EU. Jag var som EU-parlamentariker, på grundval av ett antal väldigt oroande rapporter, med och såg till att EU fick fram detta förbud för nappflaskor. Eftersom det precis som säger inte fanns den mängd av vetenskapliga rapporter som krävs för att EU-systemet ska gå vidare kunde vi i alla fall få fram en begränsad reglering just av nappflaskor eftersom barn är särskilt känsliga och detta är något de har i munnen under en i tidig ålder. Så långt var det bra, men jag delar faktiskt interpellantens oro i ämnet. har enskilt nationellt infört ett förbud mot bisfenol A i material och ämnen i kontakt med livsmedel avsedda för små barn. jobbar också med frågan, liksom och . Det är de länder inom EU som just nu är aktiva när det gäller bisfenol A-frågan. För att det ska gå vidare i den stora kemikalielagstiftningen krävs det samlad kunskap och mer dokumentation. har detta särskilda uppdrag, och vi stöttar och jobbar väldigt nära med för att inom Reachsystemet den europeiska kemikalieregleringen få så mycket dokumentation att den samlade tyngden gör att , alltså ECHA som finns i , tar sig an bisfenolfrågan. Parallellt med detta finns det naturligtvis saker vi behöver göra. I samband med diskussionen i fick Kemikalieinspektionen i i uppdrag att titta igenom den svenska användningen. Man kom fram till att det fanns oroande signaler och att det fanns anledning att fortsätta utredningen om bisfenol A. Det jag tänker göra nu är att ta initiativ till ett uppdrag åt Kemikalieinspektionen, och att kartlägga användningen och låta analysera om bisfenol A förekommer i vattnet. Detta uppdrag blir naturligtvis i dialog med berörda aktörer och med största möjliga insyn för allmänheten, just för att tydligt reda ut frågan vad som händer när ämnet finns i plaster som precis som beskrev i sitt förra inlägg används för så kallad relining av dricksvattenrör. Jag kommer att försöka göra detta så snabbt som möjligt och även försöka påskynda arbetet så att vi snabbt får ett underlag som avgör om vi ska gå vidare med beslut i frågan eller inte. Jag delar nämligen oro i sammanhanget. 46 (S): Jag tackar för svaret. Jag håller med, det är jättebra att vi åtminstone vet att små barn nu exponeras lite mindre för detta genom det förbud när det gäller nappflaskor som kom . Det är jättebra. Men vet vi också att bisfenol finns i material som till exempel lock till barnmatsburkar och plastlådor vi har mat i. När man säljer varm mat i butiker vet vi att ämnet finns i förpackningarna. Återigen: Det vi vet är att vattnet är vårt viktigaste livsmedel. Vi vet att bisfenol A är giftigt och kan ge skador. Det vi inte vet är hur det fäller ut, i vilken omfattning och i vilka situationer. Det har gjorts några studier kring detta, och det man tror sig kunna säga man vet alltså inte är att om dessa vattenledningsrör inte blir förarbetade på ett riktigt sätt genom rening vid blästringen, vilket ska ske innan epoxin sprutas in, så att det är fukt kvar eller om röret inte blir rengjort till riskerar det att lättare fälla ut. Den kartläggning miljöministern föreslår kommer förmodligen att ta väldigt och kommer förmodligen inte att ge oss det svar vi behöver för att kunna vara säkra på att metoden kan användas i våra dricksvattenrör. Därför menar jag att det absolut inte är det första att göra. Det är klart att vi ska jobba med kartläggning och ta reda på så mycket som möjligt, men i ett läge där marknaden på många sätt tycker att de olika reliningmetoderna är bra att använda i stället för stambyten är det de facto så att vi inte ens vet vilka fler material som finns och används vid dessa metoder. Vi vet alltså inte riktigt vad som händer och hur stora riskerna är. Därför vore det väl smartare, miljöministern, att ge någon av våra myndigheter i uppdrag att faktiskt ta fram underlag för beslut som handlar om att vi helt enkelt säger att dessa material inte får komma i kontakt med dricksvatten. Det andra uppdraget borde vara att titta på metoder vi tycker att vi kan använda när det gäller renoveringar av vattenledningar. Vi har en historia som har varit fruktansvärd på många områden, eftersom vi har kunnat för lite. Det handlar om hormoslyret, mediciner och en mängd olika områden där vi har material och ämnen som använts som vi vet har skördat många människoliv. Det är länge sedan, och då fanns inte kunskaperna. har vi så mycket mer kunskaper, och därför borde det vara jätteviktigt att vi faktiskt sätter ned foten och säger att vi när det gäller vårt dricksvatten inte ska använda material vi inte är hundraprocentigt säkra på är giftfria. 47 Miljöminister (C): Visst är det så att kunskapen utvecklas . Man kan ta flera exempel på hur kvicksilver har använts och förskrivits till patienter, eller hur bly har funnits i ansiktspuder. Det har vi lärt oss var fullständigt livsfarligt. När det gäller bisfenolen i kommer jag att ge ett uppdrag till Kemikalieinspektionen att tillsammans med och både kartlägga användning och analysera hur, var, när och om bisfenol fälls ut i dricksvattnet. Än så länge är det en misstanke, även om det är en välgrundad misstanke det håller jag absolut med om. Därmed ska det undersökas. KemI har fått extrapengar och har möjligheter till detta, och jag kommer att ta det initiativet. Det tar lite tid, men jag kommer att sätta en tidsgräns för just frågan om relining och den eventuella användningen av bisfenol i vattenrör. är det de långa processerna som pågår. Miljömålsberedningen arbetar med målet om en giftfri vardag och kommer med resultatet av det, och där är alla partier representerade. Och jag måste säga att jag tycker att Miljömålsberedningen gör ett föredömligt arbete när det gäller att sätta ramverket för hur vi ska tänka med miljömål och etappmål. Jag ser mycket fram emot deras resultat. De studerar naturligtvis också detta väldigt nära. I Miljömålsberedningen finns som sagt alla partier med. Det är en väldig styrka för mig som miljöminister att Miljömålsberedningen finns så att vi kan nå överenskommelser redan där om hur vi ska åtgärda olika problem. Det finns också ett nationellt utvecklingsprojekt hos , vilket deltar i, som också hör ihop med detta och som sagt med uppdraget till Kemikalieinspektionen. Därmed gör vi så mycket vi kan för att snabbt komma fram med kunskap och beslutsunderlag för att kunna fatta beslut i närtid i de här frågorna. Jag är också väldigt engagerad i just det här problemområdet. Jag skulle vilja reflektera över den industri som arbetar på det här området och producerar de här produkterna, för det finns ju ersättningsmaterial. Man behöver inte använda just bisfenol A. Jag funderar väldigt mycket över hur de företagsledningar tänker som bestämmer sig för att introducera produkter på marknaden, eller fortsätta att sälja produkter på marknaden, som de själva vet innehåller en kemikalie eller en substans som finns på en lista över misstänkt svåra produkter och utreds av fyra fem länder inom EU. Det är ett väldigt risktagande för ett företag att göra det. Jag måste säga att jag inte riktigt förstår hur man kan fatta sådana beslut. Från regeringens sida gör vi nu allt för att snabbt få fram kunskapen när det gäller bisfenol A och därmed ett underlag för att fatta de beslut som behöver fattas för att åtgärda det här problemet. 48 (S): Jag tänker på det som miljöministern sade om dem som producerar. Hon har helt rätt, det finns ju andra material . I producerar vi inga material som innehåller ämnet bisfenol. Problemet är att man gör det i mängder utomlands och att vi importerar det. Och vi har ingen aning om vad som finns i materialen som vi importerar. Kemikalieinspektionen säger att det är ett problem. Vi vet inte ens i vilka material och på vilka områden ämnet finns. Det som Kemikalieinspektionen säger att man är tämligen säker på är att allmänheten exponeras, i alla fall en låg exponering, av bisfenol A i ganska stor omfattning. Men man kan inte säga i vilka material och på vilka områden. tror man att det finns i alla sektorer i samhället, inom industrin såväl som inom hälsovården, livsmedelshanteringen och allt vad det kan vara. Det är ett problem. Miljöministern hänvisade till det utredningsuppdrag som ni gav Kemikalieinspektionen 2010. Utredningens arbete har främst inriktats på att klargöra små barns tidiga och kontinuerliga exponering av bisfenol A och också att så långt det är möjligt beskriva den vuxna befolkningens exponering, framför allt för att få en uppfattning om fostrens och spädbarnens exponering via modern. Det är så många delar i det här som man över huvud taget inte har tittat på. 49 Miljöminister (C): Ja, det kommer väldigt många nya kemikalier på marknaden. Det är oerhört svårt för svenska och europeiska myndigheter att hålla jämn takt och kunna kontrollera hela tillväxten av produkter och deras användning. Jag var en av tre som förhandlade fram den europeiska kemikalieregleringen Reach från parlamentets sida. Jag lade ned väldigt mycket jobb på det under ganska svårt motstånd från bland annat tysk kemikalieindustri. Det som jag ville var att man skulle använda den kunskap som finns i Reachsystemet med registreringen, utvärderingen och det material som finns hos myndigheten för konsumentinformation, ungefär som vi gör med läkemedel i . Det var fullständigt omöjligt att få majoritet för det. Jag fick visst stöd från EU-parlamentarikerna men inte när det landade i ministerrådet. Det som finns kvar är en möjlighet för konsumenter att ställa skriftliga frågor om varor. Det kan man göra över internet. Det är en svarsperiod på 30 eller , en . Den möjligheten finns alltså inte när man står vid disk och vill handla någonting. Men en planerande konsument kan faktiskt höra av sig för att fråga om vissa kemikalier. Det är alldeles otillräckligt. Som påpekar är importen av blandade produkter till så stor att vi måste ha en europeisk reglering när det gäller mycket av denna. Vi arbetar med det. Jag har själv varit med och begärt att kommissionen ska titta på om vi kan komplettera med hormonstörande ämnen och cocktaileffekter i själva Reachregleringen. Det skulle vara ett bra steg framåt. Det är en lång uppförsbacke, men jag har i alla fall börjat dra i frågan. Sedan kan jag försäkra att KemI verkligen använder det extra anslaget på ett alldeles utomordentligt sätt, men det kan vi prata om . Jag skulle vilja tacka för denna intressanta interpellationsdebatt. Överläggningen var härmed avslutad. 12 § Svar på interpellation 2011/12:294 om miljöprövningen och gruvnäringens tillväxtmöjligheter 50 Miljöminister (C): Herr talman, ärade ledamöter och åhörare! har frågat mig om jag med ledning av förslag avser att skyndsamt ta initiativ till att genomföra förändringar för att tillgodose behovet av snabbare och effektivare miljötillståndsprocesser samt om jag avser att tillsätta en samordningsman för gruvnäringen. Gruv- och mineralnäringen i är angelägen för regeringen. Den globala efterfrågan på mineralråvaror är en utmaning för en ansvarsfull och långsiktigt hållbar utvinning och produktion. pågår arbetet med att ta fram en strategi för ett långsiktigt och hållbart nyttjande av mineralresurser. Detta arbete leds av och sker i samverkan med övriga departement. geologiska undersökning, SGU, bistår regeringen i utarbetandet av mineralstrategin. Regioner, lärosäten, länsstyrelser och berörda aktörer inbjuds att inkomma med inspel till arbetet. Under arbetet kommer regeringen att ha en bred dialog med berörda aktörer från det offentliga, näringsliv och andra berörda aktörer. Mineralstrategin syftar till att ta ett helhetsgrepp om den svenska gruv- och mineralindustrins framtidsutmaningar och möjligheter. Strategin ska vara klar och lanseras . Något arbete med att därutöver tillsätta en samordningsman för gruvnäringen pågår därför inte inom . Det nationella rådet för innovation och kvalitet i offentlig förvaltning, , som regeringen utsåg , har åtagit sig att kartlägga och analysera processerna för olika slags miljötillstånd. Rådets kartläggning kommer bland annat att omfatta tillståndsprocesserna för gruvnäringen. Miljötillståndsprocesserna kommer att belysas från olika aktörers perspektiv. Under kartläggningen ska bland annat mark- och miljödomstolar, kommuner och verksamhetsutövare liksom allmänheten ges möjlighet att lämna synpunkter. Flaskhalsar i processerna för miljötillstånd ska identifieras, och rådet ska lämna förslag på åtgärder och förbättringar , alltså . Att åstadkomma en effektiv miljöprövning som säkerställer höga hälso- och miljöskyddskrav är en viktig del i ett långsiktigt hållbart nyttjande av mineralresurser. Eftersom ännu inte har lämnat några förslag är det för tidigt att uttala sig om förslagen. Men jag kommer det försäkrar jag att med stort intresse ta del av dem när de kommer. 51 (S): Tack för svaret, miljöministern! Jag tycker att innehållet har en del positiva inslag. Det är bra att regeringen börjar inse att gruvnäringen har en betydelse för . Det är bra att man har uppmärksammat problemen med dagens tillståndsprocesser och börjat se över hur de kan förbättras. Jag skrev den här interpellationen för att återigen försöka belysa hur viktigt det är med moderna, snabba miljöprocesser utan att man sänker ambitionerna avseende miljö, skyddskrav och hälsoperspektivet. Alla är överens om att miljön är av största vikt och ska värnas väl. har intresset för att öppna gruvor ökat. Det rör sig framför allt om traditionell brytning av järnmalm och sulfitmalm men också om en utvinning av ädelmetaller. pågick gruvdrift i 15 gruvor i varav 13 är mineralgruvor. Därutöver planeras på olika stadier av drift ytterligare 20 gruvor. Av dessa har koncession för bearbetning lämnats av Bergsstaten för 15 gruvor. gruvnäring är en tillväxtbransch. är det dessutom en framtidsbransch som investerar många miljarder. Gruvindustrin har möjlighet att växa kraftigt i . Ambitionen är att bli dubbelt så stor som den är . Den förväntade sysselsättningsökningen bara inom gruvindustrin är 5 000 personer . Denna ökning kommer indirekt att generera anställningar i verksamheter runt gruvindustrin. Man brukar säga att en gruvarbetare skapar sysselsättning för ytterligare 3 ½ person i samhället. Gruvnäringen är ett av de fundament som byggt och bygger upp svensk ekonomi. Vi har därför ett gyllene läge att skapa förutsättningar för gruvbranschen att växa och minska den svenska arbetslösheten. Gruvföretagen genererar miljarder till statskassan och bidrar till att trygga och bygga allas vår välfärd. Med dagens tillståndsprocesser riskerar att gå miste om både tillväxt och nya jobb. Därför har frågan engagerat och gruvklubbarna tillsammans med gruvföretagen. Gruvföretagen har även sagt att de är beredda att betala höjda prövningsavgifter om mark- och miljödomstolarna får utökade resurser. Med små insatser kan politiken göra skillnad. Det behövs extra resurser till och tydliga målformuleringar för tillståndsprövande myndigheter. Dessutom borde man tillsätta en samordnare för gruvnäringen som följer och driver pågående processer i syfte att lotsa fram större investeringar. På samma sätt som för vindkraften kan man med små medel underlätta genomförandet av planerade projekt, och detta utan att behöva göra avkall på vare sig miljöambitioner eller hållbar utveckling. Mina frågor är: Hur ser miljöministern på en samordnare enligt gruvindustrins önskemål? Avser ministern att tillgodose gruvindustrins behov av en samordnare? 52 Miljöminister (C): Låt mig först instämma i vision av gruvindustrins roll i det framtida och i det framtida . Som EU-parlamentariker ordnade jag ett seminarium i tillsammans med utrikesminister och näringsminister om resurser. Det kom som en stor överraskning för många där nere hur stor andel av resurser som finns i . av all järnmalm produceras i övre , en tredjedel av EU:s totala produktion av guld och bly sker i , av kopparproduktionen, av silverproduktionen och av EU:s totala zinkproduktion sker i . Det är alltså betydande värden. Det är oerhört viktigt för europeisk industri och naturligtvis för människor som bor i de här områdena. De får framtidstro och arbetstillfällen och ser sina bygder utvecklas. Det är fantastiskt roligt att se. Det är också viktigt för svensk industri och för hela . Ett av mina favoritämnen är sällsynta jordartsmetaller. De är oerhört viktiga i ny miljöteknik av olika slag. I dagens läge importeras de tio viktigaste nästan till till . Men finns det antydningar om att det går att hitta en del av de här sällsynta jordartsmetallerna i våra svenska gruvor och i slagghögar, vilket gör det ännu mer intressant. Det berör också människors livskvalitet ur miljösynpunkt. Det måste vi ta på allvar. En stor del av interpellationen handlar om effektivare beslut i miljöprövningar. Då skulle jag vilja repetera den femstegsraket som vi har satt i gång och som jag har fördjupat. Vi jobbar mycket hårt med den. Det första steget är reformen av mark- och miljödomstolar. De ska ta ett samlat grepp på miljö, plan- och bygglag och fastighetsbildningslag. gick det i olika system. Det är en väldig förenkling. Vi har också koncentrerat B-ärendena och gett uppdrag till länsstyrelserna. När vi fattade det beslutet sade jag att när det gäller B-ärenden, det vill säga enklare miljöbeslut, vill jag ha en maximal handläggningstid i normalfallet. Det ska finnas särskilda skäl om det ska ta . Den reformen är beslutad av regeringen . Länsstyrelserna har, förutom att de förbereder förenklingen och förbättringen, också ett återrapporteringsuppdrag till om hur handläggningstiderna uppfyller detta. har de varierat mellan 3 månader och 36 månader, och det är helt oacceptabelt. Här jobbar vi mycket konstruktivt och bra med länsstyrelserna när det gäller B-ärendena. Det tredje steget är Nationella rådet för innovation och kvalitet, som också nämnde. De kommer med förslag .