prot · GZ09133 · 2012-06-19 00:00:00 — Det är bra om regeringen lägger fram en proposition . Vad som däremot inte sägs är när den kommer att börja gälla, och det är detta som avgör vilka förutsättningar kommunerna har i sin ekonomiska planering. Min fråga till är fortfarande: Vad anser är oklart i denna utredning? Från hörde vi först att det var tillväxtfrågan. Det är inget nytt; det har sagt vid varje utredning av utjämningssystemet så länge det har funnits. Statskontoret har desarmerat detta argument. Jag förstår dock inte vad tycker i denna fråga. Vad är åsikt? Man har ju ett medansvar. Regeringen har ett kollektivt ansvar. Regeringen tar kollektiva beslut och lägger gemensamt fram propositioner. Vad är det menar är oklart i frågan om utjämningssystemet? Det har jag inte förstått . Det finns som sagt många folkpartister som lika mycket som jag efterfrågar ett svar på denna fråga. 32 (FP) replik: Utjämningssystemet och regelverket för det är en helhet. Därför måste hela detta paket analyseras i grunden, och det är det vi har ett utredningsväsen och en beredningsprocess i för. På punkt efter punkt föreslår man att man viktar olika faktorer lite olika. Det kan handla om förskolan som nämndes här, men det kan lika gärna handla om lönenivåerna i våra storstäder och i andra delar av landet där lönenivån är högre än genomsnittet. Man förslår också på punkt efter punkt andra måttstockar för hur man ska mäta vad som är de faktorer som skiljer olika kommuner åt. Allt sådant här är viktigt att det görs på rätt sätt. Därför ska vi se till att den proposition som läggs fram är så noggrant beredd som den över huvud taget kan bli. På så sätt kan vi skapa de långsiktiga spelregler som kommunsektorn har rätt att få. Därför är beskedet, vilket också finansutskottet återspeglar, att beredningsarbetet fortsätter och att propositionen kommer . Jag tycker att det beskedet är ganska tydligt. 33 (V) replik: Först och främst vill jag ge en eloge till som gör en förtjänstfull insats vad gäller det kommunala utjämningssystemet. Det är en central och viktig fråga som vi tog initiativ till i utskottet. Fortsätt på den linjen, , så diskuterar jag annat! Jag ska också lyfta upp reservationen under punkt 2, för enligt fru talmannen var jag visst otydlig tidigare. säger att jag delvis har rätt i att det är en ideologisk fråga. Då måste jag ställa följande fråga till honom: Varför ska vi betala mer i skatt än vad vi behöver för att ni ska driva en ideologisk fråga? 34 (FP) replik: Det är givetvis en alldeles för enkel frågeställning eftersom den bygger på förutsättningen att man alltid kan reducera bort vinsten i ett resultat. säger underförstått att privata företag är helt i sin ordning i den kommunalt finansierade sektorn, bara de går med förlust. Med den utgångspunkten är det ganska lätt att ställa sig frågan: Hur många alternativ skulle i så fall finnas? Jag tycker att med den frågan gör sig lite blind för hela den diskussionen som vi hade i . Då gav människor luft åt den maktlöshet som de kände över att de inte på något sätt kunde påverka vilken vårdcentral de blev tilldelade, vem som kom hem och utförde , vilken äldreomsorg de kunde välja eller vilken förskola eller skola som de själva eller deras barn skulle gå i. Detta är ett principiellt ställningstagande. Det är viktigt att människor ska ha möjlighet att välja mellan olika alternativ. Inget system är fritt från problem och utmaningar. Ifall det gamla systemet hade monopolets alla nackdelar handlar utmaningen om att skapa vassa uppföljningssystem och tydliga kvalitetskrav som gör att de dåliga alternativen över huvud taget inte kommer in på marknaden och att i de fall kvaliteten i befintlig verksamhet blir oacceptabelt låg att de alternativen försvinner. Det är utmaningen och vad vi håller på med. Men valfriheten för den enskilde och personalen måste försvaras. 35 (V) replik: Då kommer vi till nästa fråga. Hur mycket mer ska vi betala i skatt för att vi ska få vassa uppföljningssystem? Hur stora system behöver vi ha för till exempel med 2 000 kontrakt? Hur många fler anställda behöver vi ha för att kontrollera de kontrakten? Hur mycket mer ska vi betala i skatt för att ni ska ha en ideologisk fråga att driva? Det har visat sig att det inte har lett till bättre kvalitet, bättre effektivitet och inte ens till mer mångfald, utan vi har fått några få stora dominerande aktörer. Vi har fått riskkapitalbolag i välfärden. Den Sörgårdsidyll som du gärna vill måla upp som någon form av verklighet finns inte i verkligheten. Det är , Attendo, Aleris, Baggium och alla dessa som gör enorma vinster. Attendo gör en vinst på per anställd, Carema på , och Baggium per elev. Det är enorma pengar som vi betalar i skatt som inte används till det de är avsedda för. Jag tycker att det borde leda till lite eftertanke. Framför allt vill jag fråga: Varför ska multisjuka äldre betala för att ni ska bedriva en ideologisk fråga om privatiseringar i välfärden? Det är vad och Samhälle har kommit fram till. Det är multisjuka äldre som betalar ett väldigt högt pris för den privatiserade välfärden. vill ge den äldre ett reellt inflytande över sitt liv. Man ska få egen tid i eller på äldreboenden att själv bestämma över vad man vill ha utfört och vilken vård och omsorg man vill ha. Vi vill ge riktig valfrihet, inte valfriheten att välja mellan olika bolag. Det är lite skillnad att flytta på moster och byta ett par byxor i affären. Det är en stor skillnad på välfärdsverksamheter och andra produkter och varor. Dessutom är hela verksamheten finansierad med skattepengar. Vi betalar 8 miljarder av våra skattepengar till privata vinster. vill dessutom bygga upp en enorm kontrollapparat som också ska betalas med skattepengar. 36 (FP) replik: vill ha en tuff och aktiv kontrollapparat för att se till att skattebetalarna får den service som de har rätt att förvänta sig och att alla får det oavsett var man bor och oavsett i vilken situation man är i. Det är vårt besked. Man kan undra vad besked är. Det låter lite grann på som om är tillbaka till modell: Visst är vi för valfrihet, bara ni väljer den enda modell som vi erbjuder. Det är vad som blir följden. Vi kan ta exemplet med vårdvalet här i , eftersom vi råkar befinna oss i . Det var en av de reformer som blev allra mest utskälld från bland annat parti. ledde den till att skillnaderna i tillgänglighet i vården och vårdkonsumtion minskade radikalt mellan socioekonomiskt utsatta områden och människor som bodde i höginkomsttagarområden. Det är en viktig förändring. Genom att få fram fler alternativ och ge möjlighet inte bara för patienter att välja olika alternativ utan också ge de anställda i personalen möjlighet att välja mellan olika arbetsgivare skapar man en möjlighet att välja det alternativ som passar ens egna behov bäst. Vår roll som politiker ska inte vara att ta ifrån den enskilda människan den makten. Vår roll ska vara att vakta på kvaliteten som hökar och se till att alternativ som inte håller måttet rensas bort. 37 (C): Jag kom med nattåget från . I går hade vi fram budgetfullmäktige i . Visserligen upplever just ganska kärva ekonomiska problem. Men detta beror minst av allt på den svenska staten och den nuvarande regeringen. Vi har på totalen en välskött sektor i . Många av oss, precis som jag, har erfarenhet från den kommunala politiken och känner till arbetet att sköta en kommun. Det är inte lätt alla gånger. Men det är också väldigt värdefullt att kunna kombinera de olika rollerna. Det är en helt annan konkretionsgrad i än det är i denna kammare. Det är självklart mycket som skiljer skötseln av en kommun som i , som är minsta, och . Men det finns också mycket som förenar. I har vi en tydlig ansvarsfördelning mellan stat, kommun och landsting. Vi ska värna det kommunala självstyret. Det kommunala självstyret innebär att vi har gjort en arbetsfördelning mellan oss. Många av de viktigaste besluten inom välfärdssektorn fattas på lokal nivå. Det ska värnas. ser gärna att fler beslut decentraliseras till lägre nivåer i samhället. handlar det om att decentralisera till landets hundratusentals köksbord. handlar det som att decentralisera till eller regional nivå. I dagens betänkande finns ett centralt stycke. Utskottet ser fram emot att regeringen lägger fram en proposition om ett nytt system för den kommunala skatteutjämningen. Detta är en fråga som har drivit . Vi har inte minst drivit den sedan utredningens förslag kom . Det var också en enig parlamentarisk utredning. Exakt vad propositionen ska innehålla får regeringen återkomma om. utgångspunkt är och har varit att utredningens förslag ska genomföras i sin helhet. Det är bra att vi får till en bred uppgörelse i finansutskottet, vilket det ser ut att kunna bli. Vi från sida hoppas också att denna breda enighet består när det är dags för propositionen. Jämfört med det nuvarande systemet kommer vissa att tappa i intäkter och vissa att få nya intäkter. Huvudargumentet från sida är och har varit att vi måste ha ett system som är modernt och som inte bygger på direkta felaktigheter. Det blir inte minst tydligt med de exempel som har nämnts i debatten om barnomsorgen där vissa kommuner inte får ersättning för ett helt barn och andra får ersättning för mer än ett barn. Den finansiella krisen har slagit hårt mot kommunerna och landstingen. Det kan vi alla vara överens om. har också publicerat en rapport om hur finanskrisen påverkade kommunerna runt om i vår del av världen. Det står helt klart att vi har påverkats och att skatteintäkterna minskade. Där fanns regeringen och hade en aktiv politik och kunde bromsa en stor del av den intäktsminskningen. Vi kunde värna kärnan i välfärden. Detta måste vi bära med oss. Vi ska också berömma det hårda arbete som har lagts ned i kommunfullmäktigeförsamlingarna runt om i landet. Finanskrisen visade också att vissa förändringar är nödvändiga för att kommuner långsiktigt ska kunna planera sina ekonomier. Skatteutjämningssystemen är ett steg på vägen. Ett annat tror jag är att förändra balanskravet för kommunerna. har varit turbulenta, precis som jag nämnde. Här är det viktigt att dra lärdomar inför att det finanspolitiska ramverket, inte minst på den kommunala nivån, ska förändras. Balanskravet innebär att enskilda kommuner, landsting och regioner inte får besluta om en budget där kostnaderna överstiger intäkterna. Detta är ett minimikrav. I kommunallagen fastställs att en god ekonomisk hushållning ska råda i verksamheten. Enligt balanskravet är det överskottsmål som gäller för hela den offentliga sektorn. Det har spelat en viktig roll för ekonomiska trovärdighet, inte minst i den turbulenta internationella situationen. Från sida vill vi dock framhålla en förbättringspotential. Genom att göra balanskravet mer flexibelt ser vi en möjlighet att ge drivkrafter för ekonomiskt välskötta kommuner och landsting att spara pengar under högkonjunktur för att sedan i viss mån kunna använda dem för att balansera under lågkonjunktur. Vi säger nej till de förslag som har lagts fram om en central stabiliseringsfond och tvångssparande för kommunerna, men vi säger ja till ett mer flexibelt balanskrav. Det ger förbättrade ekonomiska incitament, större handlingsutrymme och ökad legitimitet. Det är inte minst viktigt i linje med det kommunala självstyret. En sak som har diskuterats i denna debatt och som jag också vill säga några ord om är lagen om valfrihet och valfriheten i välfärdstjänsterna. Denna regering har genomfört en rad förändringar för att förbättra tillgängligheten till svensk hälso- och sjukvård. Jag kan nämna till exempel vårdgarantin och kömiljarden. har gjort en uppföljning av införandet av vårdvalssystemet i primärvården. Uppföljningen visar att antalet vårdmottagningar i primärvården har ökat med nästan 200, eller , sedan vårdvalet infördes. Antalet vårdgivare har ökat. Det framgår också att vårdmottagningarna har ökat sina öppettider. Tillgängligheten har blivit bättre. Den ideologiska utgångspunkten för mig som centerpartist är att öka egenmakten för människor. Självbestämmandet för individen måste öka, och vi ska öka möjligheten för de boende i landets alla kommuner att själva få välja vårdgivare, inte minst på ålderns höst. Detta kan också öka företagandet och bidra till en bättre samhällsservice i landets alla delar. och regeringens insatser inom äldreområdet syftar till att öka äldres självbestämmande inom en lång rad områden. Det viktigaste är det som jag nämnde, nämligen lagen om valfrihet, LOV. För att människor ska komma i åtnjutande av denna valfrihet krävs det att man bor i rätt kommun. Man måste bo i en kommun som har infört LOV. anser att detta är ett beslut som bör decentraliseras till köksbord snarare än till kommunfullmäktigeförsamlingar. Vi tycker att människors valfrihet är viktigare än kommunpolitikers valfrihet. Regeringens valfrihetssatsningar innebär, som jag nämnde, möjligheter för ökat entreprenörskap inom äldreområdet. Det vill jag säga lite mer om. Sörgårdsidyllen finns i allra högsta grad. Den finns i där företagare i en mindre bybutik har kombinerat RUT-tjänster och LOV-tjänster för att skapa ett livskraftigt landsbygdsföretagande. På skolområdet finns sörgårdsidyllen där friskolan i bildades när kommunen lade ned den befintliga skolan och föräldrarna tog över. Möjligheten att decentralisera välfärdstjänster och möjligheten att själv stå som huvudman som företagare eller i kooperativ har inneburit en reell förbättring. De stora drakarna finns också där. Jag vet att det även i dessa stora organisationer finns sörgårdsidyller, men det är viktigt att se verkligheten som den är, och den är minst av allt svart eller vit. Den kommunala sektorn i står inför utmaningar. Men på det stora hela kan vi se att vi, trots en mycket turbulent situation som har pågått och tyvärr visat få tecken på att bli mindre turbulent, har överskott i våra kommuner och landsting. Vi behöver inte ha samma diskussioner som man har runt om i där det bara handlar om skattehöjningar och neddragningar. Det är någonting som vi kan vara mycket stolta över och fortsätta förvalta till det bästa. 38 (MP) replik: Jag fortsätter att försöka utforska Alliansens ställningstagande i fråga om utjämningssystemet. Jag vet att gillar utjämningssystemet och att det ligger er varmt om hjärtat. är jag mycket förvånad över att vi har hört så lite från på riksplanet om detta, ända fram till dess att Socialdemokraterna, lade fram ett förslag i finansutskottet om en skrivning om detta. Det kunde ha kommit från allianssidan. Man kunde ha nämnt utjämningssystemet och behovet av en proposition om detta. Men så skedde inte. När nu går ut brett i landet och beskriver hur man har varit pådrivande i denna fråga undrar jag: Varför har inte sett till att denna proposition har kommit tidigare? Vilka frågetecken finns? Det är ändå ett kollektivt regeringsbeslut som gäller. Vad ser som problem? Finns det några problem i propositionen när det gäller förslaget till utjämningssystem? Jag får inga vettiga svar från vare sig eller om vad de i sak ser frågetecken kring. Är det sant att det är som stoppar detta medan alla andra borgerliga partier vill ha ett utjämningssystem? Jag skulle vilja ha svar på dessa frågor. Jag hoppas att vill ge mig dessa svar. 39 (C) replik: Om har hört lite från i fråga om den kommunala skatteutjämningen har det nog mer med vad han har läst och hört än vad har sagt. Vi har tvärtom varit mycket tydliga och aktiva i denna fråga. Det gäller från vår partiordförande och ned på nivå. Det har handlat om uttalanden i medierna, debattartiklar och så vidare. Vi har gjort allt vi kan, och vi fortsätter att driva på fram till dess att en proposition om detta klubbas igenom i riksdag. Jag fick frågan om varför detta inte finns på plats. Jag och verkar dela en åsikt, och det är att borde ha mer att säga till om i svensk politik. Hade letts av en centerpartistisk regering med 51 procents majoritet hade detta varit verklighet. Så är det. Vi driver på, och vi har gjort det under lång till. Som jag konstaterade i mitt anförande är jag mycket nöjd och glad över att vi nu kan åstadkomma precis det som har varit ingång och att vi har en bred överenskommelse och att vi ser fram emot propositionen. Sedan får vi givetvis se vad som står i den. Vårt arbete är inte på något sätt avslutat på grund av denna överenskommelse i finansutskottet, utan det är, som jag sade, avslutat när propositionen föreligger och vi kan fatta beslut om den. har i allra högsta grad varit drivande i fråga om detta, och det kommer vi att fortsätta vara. Jag tror att jag svarade på alla frågor. 40 (MP) replik: Jag tror också att svarade på alla mina frågor. Det var inte så många. En fråga saknar jag fortfarande svar på. Finns det några punkter i utredningen som är kritisk till, eller köper man hela förslaget? Det var ändå en bred parlamentarisk enighet om förslaget. Vi från har ställt oss bakom hela förslaget. Vi godkänner förslaget som det är. Men jag undrar hur det är med . Min andra fråga som jag vill avsluta med är: Vad ska kommunerna rätta sig efter? När ska detta börja gälla? Är det , eller är det ? Om detta beslutas i är det ganska fram till . finns det en hel del kommuner som fortfarande räknar med detta. Min fråga är alltså: Finns det saker som man borde ändra i förslaget, och när ska det hela träda i kraft? 41 (C) replik: Som jag sagt har ingång varit att vårda den överenskommelse och den kompromiss som utredningen är och då i all enighet mellan alla där ingående partier. Man ska absolut ha respekt för att det är ett komplext system. Det finns utmaningar och det finns svårigheter, något som några allianskolleger nämnt och som absolut inte bara ska viftas bort. Jag kan konstatera att man i utredningen med alla partier som deltagit i debatten kom överens och gjorde en kompromiss. Den tycker jag och att man ska vårda i så stor utsträckning som möjligt. När det gäller införandet har det funnits en liten oklarhet i debatten. Oavsett vad man tycker har ministern, , sagt att vi inte kommer att hinna med ett införande . Det kan man, som sagt, ha olika åsikter om. Men det är beskedet, så någon oklarhet i det avseendet borde inte finnas. Vad man ska räkna med budget är precis som i går gjorde att dagens spelregler kommer att gälla även . 42 (KD): Utvecklingen inom den kommunala sektorn är vad vi nu debatterar, vilket väl inte undgått någon vid det här laget. Det är vår välfärdsmotor, som jag gång efter annan sagt, och ett långtgående kommunalt självstyre som vi talar om. när vi diskuterar de här frågorna måste vi ha det i minnet. Inledningsvis yrkar jag bifall till utskottets förslag i betänkandet. Jag tycker att det ser bra ut när det gäller ekonomin i den kommunala sektorn. Utvecklingen 2012 ser riktigt bra ut, och det ser hyfsat bra ut . Men när man prognostiserar längre fram ser man att resultaten avtar allteftersom. , , får man som det nu ser ut en ganska rejäl injektion i och med återbäringen av Afapremierna på . I så fall blir resultatet för sektorn. Det finns två anledningar till att man får igen pengar på avtalsgruppförsäkringen. Dels har man varit ganska duktig på att få finansiell avkastning. Dels är det resultatet av den reformerade sjukförsäkringen som ger pengar tillbaka till kommuner och landsting att användas i den välfärdsmotor som vi talar om. Det är oerhört viktigt att man får ett grepp om saker och ting och kan sätta in rehabiliteringsåtgärder. Också det ger mer pengar i välfärdsmotorn pengar som kan användas till att utveckla välfärden. Det är jag väldigt glad över. ökade antalet arbetade timmar inom sektorn. Det gjorde även det reala skatteunderlaget. får vi en effekt via att pensionerna växer till. Även det ger bra resultat ekonomiskt i kommunerna och landstingen. Trots det finns det en hel del skillnader mellan kommuner och mellan landsting. En väsentlig förklaring till det är att det är en hel del utflyttning från vissa kommuner, vilket i sin tur ganska starkt påverkar skatteunderlaget. Vi har också olika sätt att styra via det kommunala självstyret. Det är klart att även det har en tendens att påverka utfall och ekonomiska situationer där så gäller. Skatteutjämningen har vi diskuterat en hel del. Det är en självklarhet, tycker vi kristdemokrater som hade ordförandeposten i utredningen. För en gångs skull lyckades ordföranden samla alla partier att tycka likadant i frågan. Ett enigt förslag kunde levereras. Men man kan ju alltid fundera på varför inte vissa olika tankebanor dök upp i när det här låg på bordet så att man kunde bli överens om ett genomförande ganska omgående. Dock vet vi att det finns både vinnare och förlorare när förändringar och justeringar genomförs i ett sådant här system. Jag står på förlorarsidan. Trots det är jag beredd rätt ska vara rätt att genomföra ett system som kompenserar och också minimerar skillnader utifrån de olika strukturella situationerna i vårt land. Jag kommer från kommun. Vi förlorar om det här genomförs. landsting förlorar 320miljonerkronor. , , har i replikskiften här ställt frågor och får gärna ta replik också på mig; det gör inget. Har talat med , miljöpartist och kollega till , om situationen för ? driver tillsammans med Socialdemokraterna och förlorar på det här. Frågan är om det då är så lätt att gå med på sådana här saker och känna: Jippii! Det här är jättebra. Dock anser jag att rätt ska vara rätt. Jag tycker att detta är jobbigt. tycker jag att vi ska driva på för att få igenom detta trots att jag, som sagt, står på förlorarsidan i denna del. Vi vet att det här inte kommer att kunna vara genomfört 2013. Vi hoppas dock kunna sikta in oss i dessa delar. Jag ska göra några nedslag innan jag går in på statsbidragen som jag tycker att det är ganska intressant att fördjupa sig i. Man kan läsa i betänkandet att antalet anställda i kommuner och landsting och i den privata del som utför tjänster på kommuners och landstings uppdrag är nästan 1,2 miljoner. Det är en ökning av antalet människor som jobbar i denna välfärdsmotor . Notera alltså att det är ett ökat antal anställda! Kömiljarden som även från var inne på gör att vi snabbare får tillgång till läkare. får av patienterna läkarbesök . Denna effekt tror vi fortsatt gäller. Vi ska få det till att ska kunna uppnå detta inom sjudagarsperioden. Lagen om valfrihet har tidigare talare varit inne på. är det 200 fler vårdcentraler. Öppettiderna ökar, och vårdgivarna blir bättre på att tillgodose patienternas behov. Vi ser den utveckling som regeringen är tydlig med en utveckling mot en mer kunskapsbaserad sjukvård genom att vi inför nationella riktlinjer i en del områden och genom införandet av öppna jämförelser. Detta sker i samarbete med Kommuner och Landsting. Alla är på tå för att nå fram i de här frågorna. Det här är exempel på hur regeringen satsar pengar på området. Antalet patienter som avlidit efter sjukhusvårdad hjärtinfarkt har minskat, från år . Det är en bra välfärdsförbättring, och denna ska fortgå tack vare att vi fokuserar på de här bitarna. Regeringen går också vidare med patientsäkerheten. Det satsas 2 ½ miljard extra på att komma till rätta med infektioner, missbedömningar och otvättade händer hygienbitar inom sjukvården som orsakar ett antal återbesök och drar resurser från sjukvården. Om vi kunde få bukt med de delarna skulle vi kunna satsa resurserna på en hel del andra saker som skulle ge bättre sjukvård åt många. Det har varit en diskussion om detta med värdesäkrade statsbidrag eller inte. har i sin motivreservation ganska ingående resonerat om det och vill ha värdesäkrade statsbidrag. Men hon fick inte igenom det tidigare när hon stödde socialdemokratiska regeringar. Att vi ska värdesäkra statsbidragen är inget som direkt förordas. Jag har inte hört det från så många håll. Frågan drivs alltid i opposition, men i regeringsställning talar man inte om värdesäkrade statsbidrag eftersom man får en del bekymmer i och med det. är det som driver på om detta.