prot · H00911 · 2012-10-17 00:00:00 — Jag vet inte om det var någon som noterade det, men jag kan förvisso köpa det i viss mån om det nu handlar om att förstärka a-kassan. Men det och regeringen representerar här är klassisk socialdemokratisk bidragspolitik, som ni själva slår emot i alla andra sammanhang men inte när det handlar om invandrings- och integrationspolitiken. Då ska vi subventionera jobb, vi ska ha olika Amslösningar och vi ska ha bidragsjobb. Vi hittar på jobb, och sedan betalar vi lön och lönekostnader för att invandrare ska få jobb. diskriminerar vi genom olika särlösningar den svenskfödda delen av befolkningen, som plockas bort från vissa delar av arbetsmarknaden därför att det är mer förmånligt att anställa människor med utländsk bakgrund. Detta är en starkt diskriminerande politik och en starkt tillväxthämmande politik. Jag vet att jag under debatten i Agenda jämförde svensk integrationspolitik med en läkare som slår en fullt frisk människa i huvudet med en hammare. Sedan lappar han ihop människan så att han inte ska blöda lika mycket som han skulle ha gjort om han inte hade blivit hoplappad. Det är precis så ni agerar. Man har först en invandring och lägger åtskilliga miljarder på invandringsmottagningen. Det skapar segregation och utanförskap. Det skapar stora kostnader, och det skapar stor otrygghet i samhället. Detta måste man lösa genom att lägga ännu fler miljarder på integrationspolitik. Jag förstår inte varför man inte bara från början kan föra en ansvarsfull invandringspolitik. Då slipper man alla dessa kostnader för integrationspolitiken. 98 Näringsminister (C) replik: är en sann populist. talar ensidigt om invandrare som problem. Ändå ekar verktygslådan helt tom när det kommer till förslag om fler jobb, bättre skola och bättre integration. tjatar om sjukdomsbilden. Trots den sjukdomsbild som han talar om har han inte någon medicin för att lindra symtomen. Därför frågar jag igen: Vilka konkreta förslag har för att underlätta för utrikes födda att få jobb? 99 (SD) replik: Mycket kort: Jag behöver ingen verktygslåda, för jag har inte tagit sönder någonting. 100 (V) replik: Som bekant har vi en minoritetsregering i . har därmed en sorts vågmästarposition i , kan man säga. När det väl gäller röstar för det mesta till stöd för den borgerliga politiken. Även om regeringen naturligtvis inte önskar det är den indirekt beroende av hur agerar. I och med detta får man med inte bara en främlingsfientlig politik; man får också en högerpolitik. Ett tydligt exempel på det är den lagstiftning, tvångs-LOV, som regeringen har annonserat om att införa att kommuner måste finansiera verksamhet från till exempel Carema eller Attendo. Det handlar om verksamhet som bedrivs av riskkapitalbolag som har gett sig in i äldreomsorgen med ett enda syfte: att tjäna maximalt med pengar. Det är ett typexempel på en fråga där har avgörandet och där man tycker att det är viktigare att gynna riskkapitalisterna och deras skattesmiteri än att garantera alla en bra äldreomsorg i . 101 (SD) replik: Precis som påpekar är den här lagstiftningen inte införd, och därför är det svårt att anklaga mig för den. Vi hade den här diskussionen när vi stod här förra gången. Då pekade jag på behovet av en likvärdig välfärd i . Jag tror nämligen på det. Jag tror inte att det är rimligt att den möjlighet till valfrihet i välfärden som man har ska vara beroende av om den kommun som man råkar bo i styrs av ett blått parti eller av ett rött parti. Det är inte rimligt. Jag tycker inte att det är värdigt den svenska välfärdsmodellen. Jag är medveten om att det finns problem, inte minst med privata intressen, i välfärden. Den diskussionen har jag haft med , och lyfter gärna den diskussionen. Jag brukar kalla det för plakatpolitik eftersom är så ofantligt populistisk i den här frågan. Han saknar fullständigt nyanser. Det är självfallet problematiskt när riskkapitalbolag gör mycket stora vinster, flyttar pengar utomlands och skatteplanerar på det sättet. Men det finns väldigt många människor som har gjort aktiva val. Det kan handla om privata aktiebolag, kooperativ och små, närmast idealistiska företag som driver välfärd som någon med funktionsnedsättning, en äldre eller någon som är beroende av en välfärdstjänst aktivt har valt därför att det passar just den människans situation, behov och intressen. Problemet med politik är att han vill förvägra de här människorna att göra de här valen. vill i sann vänsterpartistisk anda styra varje detalj i människors liv, var de ska bo, vad de ska äta och vilka fritidsaktiviteter de ska ägna sig åt. Så gör man i vänsterpartistiska samhällen över hela världen. Jag tycker inte att det är någon bra lösning. Jag tycker att vi ska ha en likvärdig välfärd med möjlighet till valfrihet utifrån de personliga behoven, men det ska naturligtvis vara ett stopp för flytt av skattepengar till skatteparadis. Där tror jag att vi kan enas, jag och . 102 (V) replik: Ja, du vill stoppa flytten av skattepengar till skatteparadis, , och det vill du göra genom att ge fritt fram för de företag som ägnar sig åt just detta. Det är tydligen din metod. Det är tvättäkta högerpolitik, . Du argumenterar precis som de borgerliga gör. Du säger att det här är fråga om valfrihet. Nej, det är det inte. Det är en fråga om privata vinster. Man kan ha valfrihet utan att ta ut stora vinster ur de offentliga välfärdssystemen. Det är inte plakatpolitik att säga att skattebetalarnas pengar ska gå dit de var avsedda att gå, det vill säga till skolan, förskolan, äldreomsorgen och sjukvården. Det är väldigt normal politik att vara rädd om skattebetalarnas pengar och inte acceptera att de dras undan från välfärden. Det här handlar om miljarder. Det handlar om tusentals arbetstillfällen. Det handlar om dem som jobbar på de äldreboenden som drivs med vinstintresse och som har lägre bemanning. Du vill inte att de ska få en bättre bemanning genom att alla pengar ska gå dit de ska. Jag menar att det är en ren borgerlig politik. Det är inte någon plakatpolitik. Du kan åka till och se hur den norska skolan fungerar. Där får man inte ta ut privata vinster ur verksamheten på det sättet. Jag menar att vi ska ha det så i också. Jag hoppas att lyssnarna lyssnar och inser att om man röstar på får man inte bara främlingsfientlighet, utan man får högerpolitik också på kuppen. 103 (SD) replik: Där ser man. Jag har talat mig varm för en stark omställningsförsäkring och en stärkt a-kassa , och det är därför man får en klassisk högerpolitik om man röstar på och . definition av valfrihet är att alla har rätt att välja vad de vill så länge de väljer det serverar dem. Det är inte valfrihet. svarar inte heller på frågan om den problematik som han själv skapar med sin politik när det gäller likvärdighet. Jag är medveten om att jag inte ska ställa någon fråga till eftersom han inte har möjlighet att svara, men låt mig ställa en retorisk fråga. Det får man tydligen göra. Man kan fråga sig om tycker att det är rimligt att vi ska en så bristande likvärdighet att om man bor i kommun A som är styrd av och sossarna får man välja det som bestämmer men om man bor i grannkommunen får man välja lite vad man vill utifrån sina egna behov. Är det rimligt att vi ska ha ett sådant välfärdssystem i ? Jag tycker inte det. Jag tycker att vi ska ha en likvärdig välfärd. Det ska finnas möjligheter för människor att välja utifrån sina behov och sina intressen. Det är min utgångspunkt. 104 (V): Hur många varsel tål den svenska arbetsmarknaden? Det är en relevant fråga att ställa i politiken i en situation då arbetslösheten har stigit . När vi har en högre långtidsarbetslöshet och en lägre andel av befolkningen i arbete ser vi hur en våg av varsel drar igenom . Mot detta måste politiken svara. Den måste svara med långsiktiga investeringar, och den måste också svara med åtgärder för att lindra den akuta krisen. Därför välkomnar vi i den diskussion som Socialdemokraterna dragit i gång om att ge stöd till företag som behöver utbilda sin personal eller korta ned arbetstiden för att klara konjunktursvackan och sedan komma tillbaka med de anställda kvar. Vi skulle gärna se att regeringen tog den typen av initiativ och pratade med oppositionen om det. Regeringens politik för att öka sysselsättningen och för att fler ska kunna få ett arbete har centrerats runt otrygghet. Otryggheten ska skapa jobben. Så har vi fått fler otrygga anställningar, inte minst för ungdomar. Så har vi fått en a-kassa som knappt fungerar. Vi ser hur de som varslas möts inte bara av osäkerheten av att inte ha en försörjning utan också av en mycket svår privatekonomisk situation. Vi ser hur de sjuka har fått en större otrygghet. Om otryggheten hade hjälpt, om otryggheten hade gett arbete hade arbetslösheten varit utraderad i . är den i stället högre än när regeringen tillträdde. Problemet är inte att människor har varit för trygga. Problemet är att det går åtta arbetslösa på varje ledigt arbete. Det är problemet. Vi måste investera för att få fler arbeten. Vad är då regeringens recept? Jo, det är att sänka bolagsskatten. Även om man gärna talar om andra delar av budgetförslagen är det dit lejonparten av pengarna går. Några av de stora vinnarna på en sänkt bolagsskatt är de stora affärsbankerna. Hur många jobb ger det att Nordea, och får några miljarder till? Jag gissar att det inte ger några jobb, i alla fall mycket få om man ska vara försiktig. Sanningen är att vår bolagsskatt är konkurrenskraftig redan från början. Jämför vi med våra största handelspartners ligger vi under genomsnittet för dem. Den reala, effektiva bolagsbeskattningen är i när man tittar på hur mycket man betalar i genomsnitt. Vi får jämföra med länder som för att tycka att har en väldigt hög bolagsskatt. Det här är ytterligare ett steg i en politik där man med ineffektiva och mycket kostbara skattesänkningar hoppas på effekter på sysselsättningen, men man får framför allt en effekt genom en allt skevare inkomstfördelning i det svenska samhället. Vi har en annan väg. Vi har en annan politik som faktiskt skulle påverka möjligheten att få arbete och försörjning. I stället för att lägga dessa enorma summor på skattesänkningar åt företag och höginkomsttagare och en sänkning av bolagsbeskattningen väljer vi att investera. Det är arbetarrörelsens klassiska svar på lågkonjunkturen. Vi gör det genom gröna investeringar där vi minskar utsläppen av växthusgaser. Det handlar om att renovera slitna bostäder, satsa ännu mer på järnväg och kollektivtrafik och, med som ett gott exempel, satsa på den gröna förnybara energin som ska ersätta kärnkraften. Det här skapar tusentals arbetstillfällen, framför allt i privat sektor. har också en akut bostadsbrist. Uppemot ¼ miljon människor söker bostad i , och byggs det rekordlite. Det är ett gyllene tillfälle att bygga fler hyresrätter. När bostadsbristen är stor och när arbetslösheten stiger bland byggnadsarbetarna är det att sätta spaden i marken, och vi behöver hyresrätter med ett kostnadstak för hur mycket man får ta ut i hyra för att få subventionen. Det skapar arbete, och när människor får en bostad kan de också ta de arbeten som erbjuds. (Applåder) Vi behöver också de viktiga arbeten som utförs i den gemensamma välfärden. Vi behöver fler lärare i skolan och fler undersköterskor i äldreomsorgen. Vi måste sluta att svälta ut kommunerna genom att inte räkna upp statsbidragen. (Applåder) Vi räknar med att detta sammantaget skapar 100 000 arbetstillfällen. Vi kan räkna på detta eftersom det ger verklig effekt, vilket är något man bara kan hoppas på när man sänker arbetsgivaravgifter eller bolagsskatt. Vi anser dessutom att full sysselsättning ska vara målet för den ekonomiska politiken. Vi ser till exempel att en alltför restriktiv penningpolitik med en riksbank som har hållit räntan uppe har gjort att vi har gått miste om tiotusentals arbetstillfällen. Det går att både ha en låg inflation under kontroll och en politik som främjar sysselsättningen. Vi vill satsa mer på utbildning. Det går inte bara åtta arbetslösa på varje ledigt arbete, utan ofta kan de inte ta jobbet för att de inte har rätt kompetens eller utbildning. I det läget behöver vi fler satsningar på arbetsmarknadsutbildning, på högskolor och på yrkesutbildning. I stället för passiva och förnedrande åtgärder som fas 3 ska vi erbjuda dem som är arbetslösa utbildning eller meningsfulla arbetsuppgifter. Vi ska också renovera a-kassan och sjukförsäkringen. Det är en cynisk och hård politik att utsätta människor som redan är sjuka eller arbetslösa för fattigdom. Det löser inte problemen med arbetslösheten. Hur många elever som inte klarar sin utbildning klarar av? Vi har inte bara ett problem med bristande yrkesutbildning, utan precis som har påtalats i den här debatten är det alltför många elever som lämnar skolan med ofullständiga resultat. Jag medger gärna att det kommer att ta tid att ändra det här. Det är en mödosam uppgift, och det kräver att man anstränger sig. Vi måste börja , och det måste börja tidigt, redan i skolans första år. Det är därför som vi vill förstärka både personaltätheten och kvaliteten redan i . Det är därför som vi sätter av pengar för fler vuxna i skolan, för att det ska finnas tid för de elever som behöver extra uppmuntran och hjälp i skolan att faktiskt få det. Det finns inga genvägar när det handlar om det. Vi vill ha en likvärdig skola. har det blivit så i att det handlar om i vilken skola du går om du får en bra utbildning eller inte, och det är inte rimligt. Vi vill att alla barn tryggt ska kunna börja i den närmaste skolan och veta: Jag får en lika bra utbildning som de andra får. Vi ser hur den svenska skolan segregeras . Följaktligen har vi stora satsningar. Vi vill satsa på fler lärare. Vi vill satsa på skolor som har särskilda problem att uppnå resultaten. Vi har insett att det nog är nödvändigt att åter förstatliga skolan för att garantera likvärdighet. Vi tycker också att det är rimligt att ta bort vinstintresset ur skolan. Vi kan exempelvis se hur skolor som drivs med vinstintresse har en lärartäthet som är under den som kommunala skolor har på gymnasienivå. Det var ju elevernas pengar! Det var ju till dem som de här resurserna skulle gå! Skolorna måste kunna styras av demokratin. Det ska vara kommunens uppgift att bestämma vart skattepengarna ska gå. Målet är att alla skolor ska vara bra, att segregeringen ska minska och att man ska kunna sätta sitt barn i den närmaste skolan. Vinstintresset leder fel. Vi ser det på område efter område. Vi kan se hur skolor som drivs med vinstintresse ger högre betyg, men vi kan inte se att de får bättre resultat. Det finns en märklig logik i detta. För en elev är det naturligt att söka sig till en skola där man får högre betyg än vad de som har samma resultat i en annan skola får. För privatskolan som vill göra en vinst är det självklart så att ju högre betygen är, desto fler sökande får man. Så drivs den här betygsinflationen på, och själva trovärdigheten i utbildnings- och betygssystemet krackelerar. Vinstintresset leder fel. Det ska vara intresset av att utbilda alla för att ge en bra grund i livet som ska vara vägledande för skolan. Skolan är ett exempel, men frågan om vinster i välfärden är och kommer att vara en huvudfråga för oss inför valet . Vi menar att det är ett slöseri med skattebetalarnas pengar att ge dem till riskkapitalbolag som sätter skatteflykt i system när behoven är så stora för våra äldre på äldreboendena, för barnen i förskolan, för eleverna i skolan och för sjukvården. Vi vill inte ha en utveckling där man pressar personalen hårdare med lägre personaltäthet och fler otrygga jobb, för det är faktiskt det vi ser hos de vinstdrivna alternativen. Att ta bort vinstintresset ur välfärden är inte bara att ta ansvar för skattebetalarnas pengar. Det är också att låta demokratin och behoven styra i stället för det kortsiktiga vinsttänkandet. Vi tycker att det är rimligt när det handlar om våra föräldrar som behöver omsorg eller våra barn som ska få en bra utbildning. I detta anförande instämde , , , och (alla V). 105 Statsminister (M) replik: Lika väntat som att skuldbelägger invandrare för fel i samhället, lika väntat är enorma angrepp på allt som är privat företagsamhet. När är färdigt med allt det här, när kapitalismen och marknadsekonomin är sönderslagen, vinsterna borta och den privata företagsamheten nedkämpad, ja, då väntar det som mänskligheten redan har erfarit och som är bland det värsta som vi har sett i vår egen historia den totalt partiuppbyggda staten som har fått slut på allt det här ondskefulla som har pratat om . Det man då har kreerat är lite av helvetet på jorden. Ni har ingenting lärt! Ni har ingenting förstått av 1900-talets historia och var vi kommer ifrån. Det är lite märkligt att höra detta av en vänsterledare 2012. Jag får inte ihop era skatter heller. Inkomstskatterna är den enskilt viktigaste skattebasen vi använder oss av. Vi skulle få 30/50, lärde vi oss , alltså 30 procents skatt för de flesta normalinkomsttagare och för dem med lite högre inkomst. Där är vi inte längre, utan det är 55 eller uppåt för dem som tjänar allra mest, och det är tack vare jobbskatteavdragen och Alliansens politik ned mot för dem med låga och normala inkomstlägen. Det tycker jag är väsentligt. Det är viktigt, det som vi har gjort. Busschaufförer, metallarbetare och vårdbiträden har fått motsvarande en månadslön mer att röra sig med tack vare alliansregeringen. Ni vill inte göra de kraftiga, stora skattehöjningarna på dem som tjänar allra mest, utan redan vid inkomster på runt . Och det är inga små ändringar vi talar om! Från lägen på väsentligt lägre marginalskatter ska ni upp och snurra på , visar nu uträkningar, för människor som tjänar strax . Hur kan försvara den typen av politik? Det handlar om grupper som inte lever i överflöd men på det här sättet helt ska se sina incitament för arbete kraftigt försämras. 106 (V) replik: Jag är lite förvånad över sätt att argumentera. Enligt honom finns det i stort sett ingen nyansskillnad mellan Carema och ! Jag tror att det är viktigt att slå fast att det finns det, som tur är. (Applåder) Olika sorters logik passar olika bra i olika delar av samhällslivet. Det är naturligt att försäljning av mobiltelefoner eller byggande av skolor sker av företag som strävar efter vinst, men det är en annan logik när man bedriver till exempel undervisning. Varför är det så? Jo, därför att där är syftet ett annat. Det är inte bara vinsten som är syftet, utan det är att ge en så god utbildning som möjligt. Är skolan ett fuskbygge kan man gå till domstol och klaga, få rätt och därefter rätta till felen. Men hur rättar man till det för eleven som inte fick den utbildning som var avsedd? Eller för den äldre som inte fick den omsorg som han eller hon var värd? Kapitalismens logik passar inte i alla delar av våra liv. (Applåder) Det är riktigt att vi höjer en del skatter. Det har vi aldrig gjort någon hemlighet av. De flesta svenskar får ingen skattehöjning alls med inkomstskattepolitik. De får en sänkning, därför att de får en avdragsrätt på fackförbundsavgiften och en lägre a-kasseavgift. De flesta vinner på vänsterpolitik, även när det gäller pengar i plånboken. Den som tjänar får ingen skattehöjning. Den som tjänar får någon hundralapp i höjning. Vi tycker att det är rimligt, för att vi finansierar våra reformer, och vi gör också en mer rimlig bedömning av reformutrymmet än vad regeringen gör. Det är viktigt att finansiera sina förslag. har blivit ett alltmer ojämlikt land. Vi tycker att det är dåligt. Vi tycker att er politik förstärker den utvecklingen, och vi vill gå en annan väg. Ja, vi är så konstiga! Vi tror att jämlika samhällen är bättre samhällen och att miljonärer inte blir så mycket gladare över lite mer pengar men att de betyder väldigt mycket för den ensamma mamman som kämpar med sin hushållsbudget. 107 Statsminister (M) replik: Jag har lyssnat på genom hela denna debatt. Det har inte förekommit endast ett angrepp på privat företagsamhet, utan konsekvent genom hela debatten har det varit bilden av ondskan för . I alla dess former är det den privata företagsamheten som står för rovdrift på människor, och det ska bekämpas om det så är vinster eller vad det nu kan heta. Vi känner igen den bilden. Vi vet vart det leder. Vi vet vad som händer när marknadsekonomin slås sönder, när kapitalismen bekämpas och när ni, , tar steg ut i det samhälle som ni vill se. Ni vill inte längre tala om era slutmål. Vi vet vilka katastrofer och vilket mänskligt lidande det leder till, men ni vill fortfarande förespråka samma metoder. Det är det som är problemet. Min fråga var varför man ska få en marginalskatt på när man inte tjänar miljoner utan . Hur kan förklara det? Människors incitament, möjligheten att påverka sin egen ekonomi, blir kraftigt försämrad med era förslag. Det var det som var min fråga. 108 (V) replik: Det är först i de riktigt höga inkomstskikten som våra skattehöjningar så att säga kickar in fullt ut. Jag menar att gör det enkelt för sig i argumentationen. Om hade rätt, att den som inte har vinstintresse i välfärden, i skolan och i äldreomsorgen, hamnade i ett mycket obehagligt samhällssystem skulle statsministern inte vilja åka till . I finns nämligen inte vinstintresset i skolan såsom det finns i . Det är fullständigt normalt att göra så. Det som är onormalt är den svenska modellen där man har fri dragningsrätt på skattepengar, där miljarder av våra gemensamma pengar rinner ut till dem som sysslar med avancerad skatteplanering, där pengarna går till någonting helt annat än det som de var avsedda för. Att ta ansvar för , för skattebetalarnas pengar, för en god personaltäthet, för god bemanning, för trygga anställningar, för det gemensamma bästa är att inte hävda att man ska ta vinstpengar ur den gemensamma välfärden. 109 Näringsminister (C) replik: göt in två transistorer och ett batteri i epoxiplast. Det var starten för det som vi kallar pacemaker och som gör att många människor inte bara kan klara livet utan också kan leva ett gott liv. Pacemakern har inbringat överskott som gjort att man kunnat utveckla uppfinningen och innovationen därefter. Överskottet har kommit eftersom vi haft landsting som köpt pacemakrarna således överskott för skattebetalarnas pengar. Pacemakern, precis som mängder av andra innovationer, effektiviseringar och förbättringar, har drivits fram av kreativa människor, människor som kunnat vara kreativa just på grund av sina företag och som genom sina uppfinningar räddat och förlängt livet på många. De har levererat dessa fantastiska innovationer till den svenska sjukvården som köpt dem för skattepengar. Det har räddat livet på många människor. Tycker att det var fel att med sin världsledande pacemaker kunde tjäna pengar på att rädda liv? 110 (V) replik: Nej, är inte motståndare till pacemaker. Det är inte vår partihållning. Tvärtom vill vi gynna småföretagande genom att ta bort ansvaret för sjuklöneperioden, en mycket angelägen reform, inte minst för Landsbygdssverige. Vi vill satsa mer på innovation och på att koppla ihop innovation och mindre företag. Vi vill rensa upp i av statliga myndigheter för att få dem mer effektiva i stödet för innovationer och småföretag. Vi tycker att det är viktigt att i samband med upphandlingar vara öppen för nya innovationer och använda dem. Vi tycker att det också är viktigt att ha en offentlig sektor som genom sina uppköp faktiskt drar in ny teknik och svensk industri, vilket historiskt också skett på många av våra mest framgångsrika företag. Så nej, vi ser inget som helst problem med det. Vi ser heller ingen likhet mellan det och att Carema tar vinster ur äldreomsorgen. 111 Näringsminister (C) replik: Det är uppenbarligen helt okej att gå med överskott om man räddar liv genom innovationer som pacemaker och andra hjälpmedel, men det är inte okej att ta hand om och ha omsorg om de äldre exempelvis i äldreboenden. lever inte i verkligheten. av vårdföretagen är småföretag.