prot · H00948 · 2012-12-19 00:00:00 — På mitt initiativ togs det i direktivet in en uppmaning till att utarbeta ett stödprogram som motsvarar flygsektorns så kallade Clean sky-projekt. Det innebär att kommissionen ska bjuda in de berörda näringslivsaktörerna till att samfinansiera viktiga utvecklingsprojekt som ligger en bit från marknadsintroduktion. Regeringen är väl medveten om de stora utmaningar inom bland annat miljöområdet som sjöfartsnäringen står inför, varför vi kommer att presentera en handlingsplan för att stärka sjöfartsnäringen. Svensk sjöfartsnäring ligger i framkant vad gäller miljöförbättringar och bör även fortsättningsvis göra så. Regeringen är medveten om att de skärpta kraven på svavelhalten i SECA-områdena som följer av IMO:s beslut kan påverka frågor om handelsneutralitet och kostnaderna för svensk basindustri och sjöfartsnäring. Det är mot bakgrund av detta viktigt att poängtera att regeringen lägger stor vikt vid ett förbättrat näringslivsklimat. Inom närings- och miljöpolitiken arbetar vi med en mängd frågor för att utveckla och stärka svensk industri och värna miljön. Sjöfartsnäringen såväl som den svenska basnäringen har fått sänkt arbetsgivaravgift och sänkt bolagsskatt . En ytterligare bolagsskattesänkning till träder i kraft . I budgetpropositionen har regeringen aviserat ytterligare forsknings- och innovationssatsningar, inklusive energiforskning. Förstärkningarna uppgår till ca 12 miljarder . Ett särskilt fokus riktas bland annat mot utveckling av förnybara drivmedel. Regeringen bedömer inte statsstöd som en långsiktig lösning för sjöfartsnäringen. I stället ska satsningar göras på forskning inom miljöteknik och stöd till diverse TEN-T-projektansökningar som gäller miljöteknik och alternativa bränslen. 17 (S): Tack, statsrådet, för svaret som jag måste säga var intetsägande och inte gav svar på min fråga. Lite förvånad blir jag faktiskt över att det är miljöministern som svarar på interpellationen. Jag hade ställt den till infrastrukturministern, och kollegan hade ställt sin interpellation till näringsministern. De frågor som vi har ställt berör faktiskt deras områden. Men man kanske inte ska vara förvånad. Det kanske är så att det finns en djup oenighet i regeringen kring de här frågorna. Lite så känns det, att det är en besvärlig fråga som vissa ministrar inte vill ta i. Miljöministern tar dem men lämnar inte svar. Det här är en mycket allvarlig fråga för svenskt näringsliv. Svaveldirektivet snedvrider konkurrensen. Och behovet av sjöfart i svenskt näringsliv är väldigt stort. Egentligen skulle man ställa frågan än en gång till statsrådet, men jag avstår. Jag konstaterar att regeringen inte har några åtgärder för att komma till rätta med konkurrensproblematiken. Det nya svaveldirektivet, som införs 2015, slår väldigt hårt mot svensk sjöfart och svenskt näringsliv. Inom det så kallade svavelkontrollområdet, som omfattar , delar av och Engelska kanalen, är det betydligt hårdare krav än i övriga . Gränsvärdet är för oss och för i övrigt. Det nya för oss blir . I övriga fortsätter man att ha och tar ned det först . Låt mig först slå fast att sjöfarten, som alla andra branscher, måste fortsätta att minska sina svavelutsläpp. Det råder ingen oenighet om att man ska minska dem. Men att ha totalt olika utsläppsregler som ökar skillnaderna gör att svensk sjöfart och svenskt näringsliv får stora problem. Det snedvrider konkurrensen och får allvarliga effekter för vårt näringsliv. av vår export går på sjöfart, och vi är ett exportberoende land. Detta slår hårt mot landet . Vi vet alla också att direktivet som är antaget inte går att ändra; det står fast. Men när man frågar regeringens ansvariga ministrar, infrastrukturministern och näringsministern, kommer de inte. De uteblir och skickar miljöministern, och hon har inga svar. Hon hänvisar till en verktygslåda och hon hänvisar till statistik som visar att 3 000 människor i dör . Menar ministern verkligen att svenskt näringsliv har ihjäl 3 000 människor därför att vi har det svaveldirektiv som vi har ? Det finns anledning att belysa historien, då man inte får något svar. Det var tjänstemän på som förhandlade. Dåvarande ansvarig minister, statsråd och infrastrukturminister , var inte där. Tjänstemän fick ta förhandlingarna. Någon politisk företrädare fanns över huvud taget inte med i en så viktig förhandling som det var fråga om. Det är bedrövligt illa skött av regeringen. Det är därför som vi är här : passivitet från regeringen då och samma passivitet upplever vi . 18 HANS (S): De nya svavelreglerna som införs 2015 kommer att ha en positiv inverkan på naturen och på många människors hälsa och välbefinnande. De nya reglerna innebär att fartyg som trafikerar svenska farvatten måste sänka sina gränsvärden för svavel i bränslet från . I övriga kommer gränsvärdet att vara fem gånger högre och införas först . gav det tidigare statsrådet kritik för den bristfälliga hanteringen av frågan som ledde fram till detta beslut i IMO. Frågan var över huvud taget inte politiskt behandlad, inte av eller av regeringen, trots att regeringen hade på sig att reagera på förslaget. skriver statsråden och i : Då basindustrin har global konkurrenskraft innebär de skärpta kraven att upp till 20 000 jobb i den norrländska landsbygden riskerar att försvinna. Med detta som bakgrund konstaterade och att regeringen inte kunde acceptera EU:s svaveldirektiv, men det gjorde regeringen . När man skärper kraven borde självklart samma regler gälla globalt. Åtminstone borde reglerna vara desamma för alla länder i EU. Då hade miljövinsterna varit än större, och då hade regeringen inte försämrat svensk exportindustris möjligheter att konkurrera. Oavsett tidigare hantering är svaveldirektivet nu en verklighet som regeringen måste hantera så att införandet blir kostnadsneutralt för den svenska exportindustrin. Orderingången i svensk industri är svag, och antalet varsel har ökat dramatiskt . Ledarna för de stora svenska exportföretagen har i ett brev till statsministern skrivit: Att införa en ekonomisk belastning på industrin på kommer att ge kraftigt negativa effekter på investeringsklimatet och öka risken för fortsatt utslagning i ett läge där samhällsekonomin ändå blir svagare på grund av den utdragna finanskrisen i . Dessa företagsledare har och den kommande tiden att besluta om investeringar för . De ska besluta om investeringar, neddragningar eller kanske till med nedläggningar. De måste få besked om de ska räkna in i sina kalkyler att kostnaden för produktion i ska öka med . Regeringen måste ge besked, inte till mig jag är en helt oviktig person i detta sammanhang och i de flesta andra också utan till de företagsledningar som med stort intresse och med stor förhoppning följer dagens debatt på datorn. De måste få ett besked som klargör om de inför beslut om investeringar i ska räkna med att kostnaderna ökar med miljardbelopp eller om regeringen kommer att agera på något sätt så att införandet av svaveldirektivet blir kostnadsneutralt för exportindustrin. Statsrådet och regeringen måste förstå att hennes svar har stor betydelse för jobben och tillväxten i här och . Jag vill därför fråga ministern, och jag vill få ett svar: Vilka åtgärder avser regeringen att vidta så att införandet av svaveldirektivet blir kostnadsneutralt för den svenska exportindustrin? 19 (S): är ett exportberoende land, öppet och positivt till frihandel. Exportens andel av vår bruttonationalprodukt är ; det är mer . Det är många faktorer som är viktiga för en framgångsrik exportnation. Det gäller att ha tillgång till kvalitativa råvaror, och vår tillgång till bland annat skog och malm har varit avgörande. Det krävs också tillgång till välutbildad arbetskraft, duktiga företagare och välvilliga investerare. En av våra konkurrensnackdelar är att vi ligger lite perifert till i förhållande till våra exportmarknader. Då är behovet av goda kommunikationer och transporter direkt avgörande för vår konkurrenskraft. Svensk skogsindustri bidrar till exportintäkter med nära . Det är den näringsgren som står för den största andelen av den svenska nettoexporten. En mycket stor del av skogsindustrins anläggningar för exporten finns lokaliserade i de norra delarna av , inte minst på grund av den goda tillgången på den unika råvaran. I mitt hemlän är skogsindustrin helt dominerande. Den står för av sysselsättningen inom industrin, och den svarar för av produktionsvärdet i länets industri. De produkter som skogsindustrin producerar för export, mestadels massa, papper och sågade trävaror, levereras till och övriga världen i huvudsak via sjötransporter. gick av denna export via sjöfart och sjötransporter. Vad blir då betydelsen av införandet av svaveldirektivet? Låt mig understryka, herr talman, att jag och Socialdemokraterna absolut inte har något emot tuffa miljökrav. Vi ska ha tuffa miljökrav. får gärna vara ett föregångsland, vilket vi också är på många områden. Det är dessutom bra att EU tar initiativ på detta område. Men för att ska kunna hävda sin konkurrenskraft som exportland krävs likvärdiga konkurrensvillkor, i första hand inom EU men gärna i ett större perspektiv också. Hur regeringens handläggning av IMO-beslutet gick till har jag inte tid att gå in på, men den har berörts av föregående talare. När svaveldirektivet införs kommer skogsindustrins konkurrensförutsättningar att förändras dramatiskt. En kostnadsökning för sjötransporter har beräknats till ca per ton. Det låter kanske inte så mycket, men i en hård världskonkurrens kan det vara helt avgörande. Dessa per ton motsvarar i verkligheten ca , räknat på den exportvolym vi hade 2011 och jag hoppas att den inte ska minska. Av statsrådets svar på dessa två viktiga interpellationer kan jag utläsa två saker, dels att branscherna själva ska lösa problemet, dels att regeringens insats är anslagen till forskning och innovation. Statsrådet säger vidare att branschen har haft på sig att anpassa sig. Det är, enligt min mening, inte riktigt korrekt. IMO-beslutet togs 2008, men EU:s direktiv fattades det beslut , 2012. Så sent som gick två statsråd i den regering där ministern ingår ut och gav bilden av att minsann skulle ta striden om svaveldirektivet. Det var först när EU-direktivet fanns på plats som det berörda näringslivet kunde veta vilka regler som gäller. Då blir frågan: Är detta en bra och långsiktig näringspolitik? Med tanke på det otillräckliga svaret på interpellationerna och den korta omställningstid som återstår till kvarstår frågan till regeringen i interpellationerna: Vilka åtgärder är regeringen beredd att vidta för att minska de negativa effekterna för svensk exportindustri som svaveldirektivet innebär och ge svensk exportindustri likvärdiga konkurrensförutsättningar som konkurrentländerna inom i första hand EU? 20 (FP): Jag anser i motsats till de tre föregående talarna att det svar vi har fått från miljöministern är heltäckande och väl täcker in hur detta har gått till. Jag är den första att tillstå att en ändring av kraven till denna nivå är en stor utmaning för både basindustrin och transportnäringen, i synnerhet sjöfarten. Det finns dock en annan sida av myntet. Vi talar mycket om kostnader, men jag vill åter lyfta upp detta med miljö och hälsoaspekter. Vi får nog dess värre acceptera att talen på de för tidigt döda stämmer. Det visar hur viktig det är att landa denna fråga. Det är också viktigt att framhålla lika konkurrensvillkor. Det var linje i EU att så långt som möjligt driva att det skulle vara lika i hela . Jag vill påstå att kom långt i denna diskussion och att fick större krav på sig än de skulle ha fått utan det nordeuropeiska agerandet. Vi har haft en hel del debatter om svaveldirektivet, och alla S-ledamöter tycker inte likadant i frågan. I trafikutskottet och miljö- och jordbruksutskottet har vi en annan ton. Det kan bero på att vi så att säga ligger på den andra sidan, på miljö- och hälsosidan. Balansen måste finnas även hos er, om jag nu ska recensera er. Som jag sagt tidigare i denna fråga är det alltid en process när man sätter upp krav. Jag utgår kanske mest från sjöfarten, och man kan tydligt se att det tog ett tag innan man tog tag i frågan. Man skulle landa med direktivet 2011, men IMO-beslutet fanns ju . Det handlade om att EU skulle implementera IMO-beslutet. fick lite högre krav än i IMO-beslutet, vilket jämnar ut konkurrensförhållandena. Vad som har hänt sedan är att sjöfartsbranschen har tagit tag i frågan och jobbar intensivt med olika lösningar. Det är där vi måste hamna. Vi kan inte hålla på och diskutera årtal. har vi 2015, och vi vet att det är svavel. Då måste vi fokusera på lösningarna. Det känns därför bra att sjöfartsnäringen har tagit tag i frågan. Till syvende och sist är vi nog alla överens om att det skulle vara närmast en katastrofal utveckling om dessa transporter flyttades över till väg och järnväg. Ser man ur kapacitetssynpunkt och går efter vad sade har sjöfarten i princip inga kapacitetsproblem, men man har miljöproblem. Det är denna sida vi jobbar med , och för att nå miljökvalitetsmålen måste vi minska sjöfartens miljöpåverkan. Det framgår även i hänsynsmålet för transportpolitiken att hälsoaspekten är viktig. 21 Miljöminister (C): Herr talman, ärade ledamöter och åhörare! Jag välkomnar denna diskussion och är inte alls rädd att ta debatten. Några saker måste jag dock påpeka. Nyss lyssnade jag på interpellationsdebatten om hälsofrågor där fyra ledamöter från Socialdemokraterna deltog, och det vore kanske klädsamt att jämföra vad man säger i olika interpellationsdebatter. Utsläppen från sjöfarten orsakar 50 000 för tidiga dödsfall i . I orsakar dålig luftkvalitet mer än 3 000 för tidiga dödsfall. Man kan räkna med allt mänskligt lidande , man kan räkna med frånvaro från jobbet, man kan räkna med alla sjukvårdskostnader och människors livskvalitet. Jag ska inte ta upp tiden med att gå igenom hur allergiframkallande det är. Men jag ska ta upp tiden med att påpeka att de här förhandlingarna påbörjades och drevs mycket konsekvent och kompetent av som miljöminister. För att ha framförhållning är det viktigt med långa tidsled och globala överenskommelser för all industri. Det gör omställningen lättare, bättre och mindre kostsam. Den här diskussionen påbörjades ; den har pågått . togs beslutet i den internationella sjöfartsorganisationen. Det ser många andra branscher som väldigt goda ledtider när det gäller regelförändringar. Det är inte alla branscher som har fått en sådan global överenskommelse. Det kanske är dags att titta på det bränsle som används . Bunkerolja är egentligen en restprodukt från raffinaderierna, och därför är den billig. I svavelkontrollområdena tillåts bränslen med en halt om 1,0 viktprocent svavel. Destillatbränsle är det bränsle som redarna behöver använda . Det är en raffinerad produkt som påminner om eldningsolja och har lägre svavelinnehåll, ca 0,1 viktprocent. Det innebär en rejäl minskning. Diesel är hundra gånger bättre än det bränsle som man ska använda . Vi pratar om hälso- och miljöeffekter från biltrafiken. Diesel är hundra gånger bättre än det bränsle med högre miljökvalitet som sjöfartsnäringen ska använda. Har Socialdemokraterna ingen miljöpolitik längre? Har ni gått ifrån principen om att förorenaren betalar polluter pays principal? Har ni ingen diskussion i gruppen om hur ni besvarar och hanterar interpellationer? Det är helt olika budskap i den förra interpellationsdebatten och den här. Jag ska fortsätta att debattera miljöfrågor med er utmärkta ledamot om . Det måste finnas ett sammanhang i hur man hanterar frågorna. har sagt att deras siffror är föråldrade. Det kan jag förstå. Situationen är tekniskt en helt annan än när man tog fram underlaget 2008. Jag har besökt dem som tillverkar reningsutrustningen för båtar för dem som väljer att inte använda det miljövänliga bränslet utan vill ha någon form av katalysatorer eller scrubbers. Det är svenska jobb på Alfa i som ska ta fram dem. Kostnadsbilden är en helt annan. Därför har sagt att man kommer att göra om sin utredning. Det ska bli mycket intressant att se det materialet. 22 (S): Tack, fru statsrådet! Vår linje är tydlig och klar. Jag slog fast att sjöfarten ska minska sina svavelutsläpp som alla andra branscher. Vår linje har varit att det ska vara samma regler i hela . Er passivitet har försatt svenskt näringsliv i en mycket besvärlig situation. Det är ett misslyckande av regeringen. Ett misslyckande kan bara kallas för ett misslyckande, ingenting annat. Snacka om företagsklimat! Avdrag för bartender går bra, men när det gäller att hjälpa exportindustrin i en så här allvarlig fråga blir det pass från regeringen. Vd:n för har tillskrivit statsministern, men inte fått något svar. Man har tidigare tillskrivit och näringsministern men inte fått något svar. Jo, jag hörde i går att näringsministern tydligen har svarat. I går kunde vi i se ett upprop från företag. Det är inte vilka som helst som har skrivit under det. Det är vd:n för i , vd:n för , koncernchefen för , koncernchefen för och koncernchefen för . Jag ska läsa vad , koncernchef för , skriver. Om man tittar på hur det här har skötts av våra politiker är det nog en av de sämsta handläggningar jag har sett i hela mitt liv. Vad säger då statsrådets pressekreterare? Enligt , pressekreterare hos miljöminister , kan regeringen inte göra mycket mer än att beklaga situationen. Ett uruselt förhandlingsresultat får de här konsekvenserna. Det här är oerhört viktigt särskilt för skogsindustrin. Jag har besökt ett flertal företag inom skogsindustrin. Senast var jag på Billerud utanför . Man beskriver detta som en hopplös situation. De här företagen har slutat investera. Det är mycket allvarligt. Det är exportföretag som genererar stora inkomster så att vi kan bygga ut hälso- och sjukvård i . Man talar om att lägga ut transporterna på väg. Man talar om att förflytta transporterna till hamn och dra ut godset via . Vad har man för svavelinnehåll i de fartygen ? Statsrådet sade att hon värnar 3 000 liv i . Tydligen bryr man sig inte om liv i andra länder och 50 000 i . 23 HANS (S): Statsrådet nämner i sin replik hur beslutet kom till. Man kan gå tillbaka till KU:s granskning 2010/2011. Där finner man hela beskrivningen. Jag vill minnas att regeringen efter förhandlingarna hade på sig att reagera. Det var ingen beredning i regeringen över huvud taget om konsekvenser och synpunkter. blev automatiskt bundet på grund av regeringens passivitet. Jag nämnde i mitt tidigare inlägg de dramatiskt höjda kostnaderna för svensk exportindustri. Beräkningar som är gjorda pekar på kostnadsökningar på . För de halländska företagen med sågverk och massa- och pappersbruk beräknas kostnaderna öka med . Det är ofantliga summor som är svåra att förstå. Det är lättare att se konsekvenserna för ett enskilt exportföretag. Ett sådant företag är i . Företaget har redan beslutat att permanent stänga en pappersmaskin, antagligen på grund av vikande efterfrågan. Här har säkert elområdena som har höjt de elintensiva företagens kostnader i spelat en stor roll. Elområdena som infördes är näringslivsfientliga och påverkar jobb och tillverkning i sydsvenska företag. Det ser vi tydligt. De flesta varslen läggs i industrin i . När detta pappersbruk som exporterar i stort sett hela sin produktion med båt ska bära chockhöjningen av transportkostnaderna undrar jag om det över huvud taget är lönsamt att ha någon tillverkning där. Dagens debatt är viktig för jobben, men också för hela den svenska ekonomin. Exportindustrin står för av vår bruttonationalprodukt. Hundratusentals människor jobbar i exportindustrin. måste regeringen agera. Den finska regeringen har tagit frågan på allra största allvar. Där arbetar näringsministern, arbetsmarknadsministern, kommunikationsministern och miljöministern aktivt tillsammans för att hitta lösningar. Den finska regeringen har i sin budget avsatt för att införandet av svaveldirektivet inte ska drabba den finska exportindustrins konkurrenskraft. Den finska regeringen agerar dels självklart för att klara de miljökrav som finns, dels för att rädda jobben i den finska exportindustrin. Ministern måste nu svara på frågan om vilka åtgärder som den avser att vidta för att rädda jobben i den svenska exportindustrin. 24 (S): Jag konstaterar inledningsvis att det retoriska knep som statsrådet försöker sig på, att ställa hälsa mot näringsliv, inte fungerar eftersom vi verkligen har understrukit att vi bejakar tuffa miljökrav. Det är inte detta det handlar om. Det handlar om att skapa konkurrensneutrala förutsättningar för svenskt näringsliv. Man kanske ska vara försiktig med vad man säger i debatten. Det som miljöministern nu säger är ett exempel på detta, ställt i relation till det som regeringskollegerna sade i . De pluseffekter som det pekas på i interpellationssvaret, det vill säga sänkt bolagsskatt och sänkta arbetsgivaravgifter, påverkar inte i något avseende detta. Det är klart att det inte blir så mycket bolagsskatt för dessa bolag att betala eftersom vinstmarginalerna blir obefintliga , vilket, som sades tidigare, hotar svenska jobb. Jag funderar lite grann på dessa miljökonsekvenser. Om det blir billigare att köra en skeppslast massaproduktion från i till än vad det blir att transportera motsvarande last från till , vad har då den globala miljön vunnit på detta? Om det blir billigare för skogsindustrin i att på lastbil köra sina exportprodukter över till och där kunna göra precis som man gör i , köra skeppslasterna därifrån med tre och en halv procents svavelinblandning, vad har då den lokala och regionala miljön vunnit på det? Jag ser inga vinster alls. Det krävs åtgärder . Det är precis som säger i sitt inlägg, nämligen att det krävs åtgärder som innebär att svenskt näringsliv och transportnäringen ges en rimlig övergångstid. Man kan titta på den finska modellen och på det som sägs pågå i , vilket jag inte vet. Om man vill kalla det för statsstöd får man göra det. Men det handlar om att i ett problematiskt läge ge svensk exportindustri förutsättningar att fortsätta vara en viktig aktör både för svenska jobb och för svenska exportintäkter. 25 (FP): Vi diskuterar mycket kring passivitet här. Egentligen är väl den stora passiviteten den globala passivitet som har varit kring sjöfartens bränslen . Det kanske egentligen är det största problemet. När det gäller miljöpåverkan och hälsopåverkan är det klart att det i viss mån finns en global påverkan av sjöfarten. Men att vi har ett svavelskyddsområde just här beror på att vi har ett speciellt känsligt område när det gäller försurningar och annat. Det finns alltså även regional miljöpåverkan som i just detta fall är betydligt större. Beträffande hälsofrågan är det inte så att nordeuropéer tål dessa nedsläpp bättre än andra. Från denna synpunkt är det naturligtvis lika viktigt var det än sker. Jag kanske är överdrivet teknikpositiv. Men jag har ändå sett en enorm förändring när det gäller hur man jobbar kring detta bränsle. Det är inte bara sjöfarten själv utan även hamnar och annat. slöt till exempel och ett avtal om att man skulle kunna garantera LNG, alltså flytande naturgas, och kunna bunkra den i både och . Det är sådana åtgärder som behövs. forskningsgrupp bjöd in Preem. Det har talats mycket om att det skulle bli en sådan brist på 0,1-procentigt bränsle. Men de kände inte alls igen den bilden. De sade frankt att detta är en så liten del av världsproduktionen att de inte kunde se denna brist. Att det skulle vara kostnadsdrivande har också varit ett av argumenten. Jag tror helt enkelt att vi måste utgå från att detta beslut är fattat och att IMO har fattat ett globalt beslut. Sedan har EU förstärkt detta beslut lite grann. Men vi får rätta oss efter det, ha det som utgångsläge och sätta fokus på lösningarna. 26 (S): Jag skulle vilja påstå att svensk massa- och pappersindustri är en viktig ryggrad i svenskt näringsliv.