prot · GZ09140 · 2012-09-13 00:00:00 — är det lite grann så att resultatet för regeringen säger en sak, och finansministern säger en annan sak. Det är så. Det är högre arbetslöshet än 2006 och då var det massarbetslöshet. Det är högre ungdomsarbetslöshet än 2006. Okej, det har varit kris i , men det var kris i också , när vi tog över efter förra borgerliga regeringen. Jag står inte här och försöker vara tyken och elak mot finansministern, utan jag känner att vi tillsammans, vi som har fått förtroendet att sitta i riksdag eller i , har ett ansvar för att ska hålla ihop och inte slitas isär. Om vi då tillsammans kan se att det här inte riktigt funkar, att den här ekonomiska teorin inte funkar i verkligheten, måste vi ta vårt ansvar och hjälpas åt. Jag står inte här för att vara elak och förstöra dag, utan jag står här för att jag är orolig för . Då tycker jag att vi tillsammans ska försöka rätta till detta. Man får inte vara sämre karl än att man kan ändra sig. 31 (S): Vi har sett resultatet av de satsningar som regeringen har gjort. Man kan konstatera att jobbskatteavdraget framför allt har lett till att de som redan hade det bra har fått det bättre medan de som hade det dåligt har fått det sämre i form av försämrad sjukförsäkring och a-kassa. Man kan säga att det inte ledde till några nya jobb. Om man tittar på de andra satsningarna kan man se att det har varit massor av kravlösa bidrag till företagen. Vi har till exempel den halverade krogmomsen, utan några som helst krav på att det ska leda till nya jobb eller ens till lägre priser för konsumenterna. Det är helt kravlöst. Vi har halveringen av arbetsgivaravgiften för yngre anställda. Inte heller där finns något krav på att man ska anställa fler unga. Det finns också många företag som inte har gjort det utan som, utan att lyfta ett finger för att göra någonting, har kasserat in miljoninkomster till följd av detta. Men det leder inte till att några nya unga blir anställda. Fas 3 är nu största arbetsgivare, och det har bara inneburit gratis arbetskraft. Det har inte lett till några riktiga nya jobb, utan det har bara lett till att folk får jobba för av sin tidigare a-kasse- eller socialbidragsnivå. Det har bara lett till fattigdom, och vi kan se att det är väldigt få i fas 3 som går vidare till riktiga jobb eller ens till utbildning. Det här är alltså ett stort misslyckande. Det är klart att de företag som får in gratis arbetskraft på det här sättet och till och med får per person är glada. Men det leder inte till fler jobb, och därför vill jag säga att det här är felsatsningar. Alla de här miljarderna skulle vi i stället kunna använda till framtidssatsningar. Det är mitt budskap här : Tänk om! 32 (S): Jag kan haka på där slutade när det gäller fas 3. Är man i fas 3 är man till och med förbjuden att utbilda sig. Man får inte gå i skolan om man går i fas 3. Man är förbjuden att göra det. Det tycker inte jag hör hemma i ett välfärdsland. Tänk om, ! Er politik har inte fungerat. ekonomi är stark för att vi gjorde starka och stabila finanser efter 90-talskrisen. Vi hade ett överskott, och vi har ordning och reda i offentliga finanser, men ni använder pengarna på fel sätt. Barn till fattiga föräldrar har inte råd att köpa glasögon eller åka på utflykt. Arbetslösheten biter sig fast, och det är bara att konstatera att massarbetslösheten är betydligt högre än 2006 det ni hånade oss för. Jobben kom, men är vi tillbaka i mycket högre siffror och i ett betydligt sämre läge. Jag ska lämna debatten nu av ganska tråkiga skäl. Jag ska åka till begravning. var en av de ledamöter som slogs för fler och bättre bostäder. Vad vore bättre än att hylla hennes minne genom att satsa rejält på en nyinvestering i nya bostäder och att renovera gamla bostäder och se till att de blir miljöanpassade! Det skapar både jobb och bättre bostäder i städer där det finns trångboddhet. På olika sätt kan vi lösa arbetslösheten genom att satsa på investeringar. Jag tycker att det vore fantastiskt för eftermäle om vi kunde göra en sådan satsning för hennes och för alla andras skull. I detta anförande instämde (S). 33 (M): Det absolut viktigaste för att jobben ska komma till är att vi har en konkurrenskraft som står sig i ett internationellt perspektiv. har svensk konkurrenskraft stadigt ökat till att närmast bli den mest konkurrenskraftiga i hela världen. Från socialdemokratiskt håll pratas det om en misslyckad politik. Jag är inte så säker på att vår omgivning håller med om det omdömet. Eftersom jag vet att vår finansminister ogärna skryter alltför mycket om sina egna insatser får jag passa på att göra det åt honom, för det är faktiskt så att ekonomer runt om i och från andra länder vallfärdar för att se hur det kan komma sig att klarar sig så bra när ingen annan klarar av det. Hur kan det komma sig att svensk ekonomi går så starkt när alla andra går kräftgång? Jag är inte så säker på att dessa ekonomer håller med om att det i alla stycken är en misslyckad politik. Jag tror faktiskt att de hävdar motsatsen. Jag vet också att Socialdemokraterna gärna vill bortse från vår omgivning och vad som händer runt omkring oss, för det passar inte riktigt in i deras retorik. har en av de starkaste offentliga finanserna, inte minst i ett Europaperspektiv, och vi har faktiskt haft en tillväxt i sysselsättningen under den här djupa krisen, vilket finansministern tydligt redogjorde för tidigare. Jag vill därför gärna komma in lite på vad det är Socialdemokraterna vill. Här i kammaren får man lätt intrycket av att de vill riva ned allting, göra om och ta bort alla reformerna och gå tillbaka till det gamla. Man drömmer sig tillbaka till en svunnen tid och vill ta bort de reformer som har skapat det unika förhållande och den unika situation vi har i . Är det vad Socialdemokraterna vill? Ja, åtminstone får man det intrycket här i kammaren. Lyssnar man på får man lätt ett annat intryck. Där är det snarare så att man accepterar alla reformer som har gjorts och tycker att de är rätt bra. Möjligen kan det vara så att man kan tänka sig fortsätta på samma bana. Men vad är beskedet från Socialdemokraterna här i kammaren? Ska vi ta bort alla dessa reformer? Ska vi ta bort jobbskatteavdragen, som var så viktiga och skapade de förutsättningar och den unika situation som befinner sig i med en ekonomi och finanser starkare än något annat land, och gå tillbaka till det gamla? 34 Finansminister (M): När jag lyssnar på Socialdemokraterna hör jag i praktiken bara en refräng: Allting har blivit sämre i . Det är sämre än i något annat land, och allting har blivit sämre . Detta är med förlov sagt inte en verklighetsbild som man kan ta på allvar. åker jag som sagt till för att flyga till för att tala med mina kolleger i 27 EU-länder. Vi är på väg in i en situation där land efter land följer , , och . får vi nya länder med bekymmer i samma riktning, där offentliga finanser är förödda, där tillväxten kollapsar, där sysselsättningen minskar och arbetslösheten ökar och där vi får höra om ungdomsarbetslöshetstal som ligger på både . Det är en situation som naturligtvis är djupt besvärlig. Så är det inte i . Vi kommer att ha offentliga finanser som är jämförbara med kanske något enstaka europeiskt land, till exempel och som faktiskt genomför hårda åtstramningar. Vi har en tillväxt som passeras av baltiska länder men knappast av några andra än de öst- och centraleuropeiska länder som försöker komma upp och i fatt efter en hård kris. Vi har en ökning av sysselsättningen med 200 000 personer och en minskning av utanförskapet med 200 000 personer jämfört med när vi tillträdde. säger att den här politiken inte fungerar. Låt oss då fråga dem som kan bedöma det. ekonomer har gjort grundliga analyser, och vi har till och med publicerat en departementspromemoria kring detta, en bok, där vi tydligt redovisar hur pass stora effekterna är. Det har gjorts beräkningar av både och med exakt samma innebörd. Att sedan , IMF och alla andra har gjort liknande bedömningar förstärker bara dessa resultat. Det finns ingenting som tyder på att regeringens politik har gett mindre effekter än väntat, snarare tvärtom. Allting tyder på att svensk arbetsmarknad har klarat sig bättre än vad den skulle ha gjort givet det stora tillväxtfall som vi hade i början av krisen och det svåra internationella läge som vi har. Allting tyder på att svensk arbetsmarknad har klarat sig bättre än vad vi trodde. gör en stor poäng av att regeringens samarbete skulle präglas av dramatiska slitningar och svåra parlamentariska kriser. Jag kan försäkra att så inte är fallet. Vi är nu på väg att avsluta vår sjunde budgetförhandling, och det har skett under utomordentligt goda samarbetsformer. får vi väl förmodligen besked från de rödgröna, för såvitt jag förstår efter att ha läst opinionssiffrorna finns det inte en sportslig chans att Socialdemokraterna får egen majoritet i nästa val utan man ska samarbeta med och . Då finns det några spännande frågeställningar att ta upp, till exempel om man är överens om att höja ungdomsarbetsgivaravgifterna, om man är överens om att ovanpå det lägga omfattande höjningar av miljöskatter och om man är överens om att ovanpå det lägga omfattande höjningar av förmögenhetsskatt och fastighetsskatt. Är det det program man är beredd att gå till val på? Ja, det är ju det som är det mest troliga utfallet av ett rödgrönt samarbete. Det är omfattande och betydande skattehöjningar, som skulle göra det dyrare och mer kostsamt att anställa, som skulle göra det mindre lönsamt att äga och driva företag, som skulle göra det mindre lönsamt att utbilda sig och som skulle göra det mindre lönsamt att investera. Det är klart att en sådan politik skulle leda till att färre människor kommer i arbete. Eftersom så gärna vill utvärdera de två regeringsalternativen skulle det vara intressant att se om de rödgröna kan redovisa någon gemensam politik eller om man helt enkelt tänker försöka ducka fram till valdagen på den punkten. 35 HANS (S): Hur blev nu detta? Jag tänkte att vi skulle gå igenom och ta reda på vad det blev av det, alltså prata med fötterna i stället för munnen. Vi går till , som jag kommer från. Hur har det gått för regeringens politik när det gäller att få folk i arbete, som ju var det viktiga för att lösa massarbetslösheten? Man pekade ut ungdomarna som den absolut viktigaste gruppen. Låt oss då se på facit för detta. Vi kan titta på ungdomsarbetslösheten i . var det 443 arbetslösa, och 2012 var det 1 054. Ungdomsarbetslösheten, som var en av de viktigaste frågorna för denna regering, har alltså inte fördubblats hemma i min kommun utan ökat ! Och här står finansministern med hjälpredor och är nöjd med vad som händer i landet. Det är klart att det är oroligt ute i världen. Men det var ju så, som jag sade och skrev i min interpellation, att finansministern kom till ett dukat bord. Hur såg den svenska ekonomin ut? Det var ganska lätt att ratta vidare. Nej, jag tror så här: Är det någonting som har räddat under alla år är det den svenska välfärdsmodellen som ni moderater alltid har motarbetat. Det är den svenska välfärdsmodellen som gör att är så unikt. Jag ska säga er avslutningsvis, eftersom jag inte får säga mer , att om det är någonting som jag är orolig för och som jag tror att ni kanske kommer att ha ordnat till är det att ni har skapat ett utanförskap av utanförskapet, för människor har hamnat riktigt mellan stolarna. 36 (M): Den här interpellationsdebatten har handlat om jobben och hur de kommer till . Vi kom även in på regeringsfrågan, som är en mycket intressant fråga. Vad ska svenska folket förvänta sig? Vi har sett att man har fört en politik som har fungerat. Vi är i hög grad beroende av omgivningen. Eftersom vi är ett exportland som exporterar en stor del till är vi naturligtvis väldigt beroende av vad som händer där. Men trots den starka kris och den oro som har varit där har vi stått starka, som det har redogjorts för här. Jag har svårt att se någonting annat än att det är tack vare en politik som har fungerat. Då kommer vi till regeringsfrågan, som faktiskt är väldigt intressant. Vad är alternativet? Vad ska svenska folket förvänta sig? Ska man välja någonting som man vet fungerar, eller ska man välja någonting som vägrar att ge besked? Å ena sidan ger man här i kammaren intryck av att allting ska rivas upp och allting ska bli som förut, men å andra sidan säger man i olika sammanhang motsatsen. Ett tredje scenario är att vi får skattechocker på arbete och på företagande. Nej, jag tror nog att det är säkrast att hålla sig till det alternativ där vi vet vad vi får: en politik som fungerar. Det är det som skapar jobb, det är det som skapar konkurrenskraft och det är det vi har sett. För svenska folkets skull måste vi hålla oss till den politik som fungerar. 37 Finansminister (M): Åter: Allt går åt pipan i . De svarta molnen ligger så tjockt här att man knappt kan se handen framför sig i det socialdemokratiska en svensk modell som ligger i ruiner och massarbetslöshet som präglar oss. Vem kan tro på denna verklighetsbeskrivning? Om jag tog med mig de här inläggen och läste upp dem på Ekofin skulle folk tro att jag var snurrig om jag som svensk sade att vi är de som drabbats av den här krisen och att vårt samhälle är raderat. Det är ingen som uppfattar situationen på det sättet. säger att vi ska jämföra oss med och ska spela fotboll igen fast i ekonomi. Ja, låt oss göra det! Låt oss titta på när vi spelar mot eller mot EU! Vad heter grenarna? Den första omgången får vi kalla sysselsättning. Vad blir resultatet? Det blir 10 till . Vi är jämfört med i en situation där vår sysselsättning är högre än före krisen. I har den stått och stampat. Nästa match handlar om arbetslösheten. I har den legat still, gått upp något under krisen, gått ned något och står och stampar. I har den ökat rekordartat. Det spelar ingen roll om vi talar om EU-27 eller om euroområdet. Den tredje grenen är offentliga finanser. Det är en viktig gren, kanske den gren som är allra viktigast när det gäller att skapa stabilitet kring ett land. SverigeEuropa: 10. Det är klockrent det blir nästan läggmatch i den avdelningen. Sammanhållning: är ett land där Gini-koefficienten inte har ökat under krisen och där den grupp som har låg materiell standard inte har ökat kraftigt under krisen. SverigeEuropa: 10. I varje del har vi klarat oss bättre. Betyder det att vi inte behöver göra något eller att vi inte ska bekymra oss? Nej, det är precis tvärtom! står och stampar och kan stå och stampa . Då kan gå framåt och investera i tåg, investera i forskning, investera i företagsklimat och bygga ett som står starkt också efter krisen. Överläggningen var härmed avslutad. 11 § Svar på interpellation 2011/12:444 om trängselskatt för utländska fordon 38 Finansminister (M): har frågat mig om jag har för avsikt att skynda på utredaren vägtullsutredning när det gäller frågan om trängselskatt på utländska fordon. Om så inte sker, undrar om regeringen avser att kompensera för de minskade inkomster som bortfallet av utländska fordon innebär. Jag vill börja med att understryka att regeringen anser att frågan om trängselskatt för utländska fordon är angelägen. Det har dock tidigare konstaterats att svårigheter kan förväntas när det gäller att kontrollera att skatten har betalats och att driva in sanktionsbelopp vid utebliven betalning. Regeringen har därför tillsatt en utredning som bland annat ska ta fram förslag på hur trängselskatt ska tas ut på utländska fordon. I utredningens uppdrag ingår även flera andra komplexa frågor. Som jag sagt bör trängselskatt tas ut av utländska fordon så snabbt det är möjligt. Detta förutsätter att det går att få fram ett förslag som är tekniskt genomförbart. Den utredning som tillsatts fick ytterligare uppgifter, vilket medfört att utredningstiden förlängts. Utredningen fick i uppdrag att lämna förslag på hur ett EU-beslut om ett elektroniskt vägtullssystem ska genomföras i svensk rätt. Genomförandet av det här beslutet brådskar och kan komma att påverka hur trängselskatt tas ut på utländska fordon. Mot denna bakgrund ska utredningen redovisa den del av arbetet som rör genomförandet av EU-beslutet i ett delbetänkande. I sitt slutbetänkande ska utredningen redovisa flera frågor som rör trängselskatten. Det är givetvis viktigt att utredningen har möjlighet att lämna väl genomarbetade förslag. Den tid utredningen fått till sitt förfogande är nödvändig för att det ska vara möjligt att ta fram ett bra förslag. När det gäller frågan om kompensation vill jag framhålla att skatt på utländska fordon inte har tagits med vid beräkningarna av intäkterna från trängselskatten i . 39 (S): Jag får tacka för svaret från finansministern. Det här är en fråga som är väldigt angelägen i min valkrets i . Det är en mycket stor debatt om trängselskatten, vad syftet med den är och vad den kommer att innebära. Vi har en omfattande pedagogisk uppgift i att förklara för människor i med omnejd varför trängselskatten är avgörande för att vi ska kunna genomföra det västsvenska paketet med väldigt omfattande investeringar inom såväl kollektivtrafik som väginvesteringar. Detta är föranlett av en överenskommelse mellan regeringen, och om hur det hela ska läggas upp. När fattade sitt beslut om att ge möjligheter att införa trängselskatt i , för att på det viset få en delfinansiering av det stora västsvenska infrastrukturpaketet, ingick det i uppdraget som fattade beslut om då att regeringen skulle utreda frågan om hur utlandsregistrerade fordon skulle kunna omfattas av trängselskatten. Jag hade med finansministern en debatt om detta . Finansministern sade då att utredningen som tillsattes, som vi också diskuterade då, efter att hade fattat sitt beslut ni hade sölat med frågan skulle vara klar . Det står också så i det interpellationssvar som jag fick . svarar finansministern här att det inte blir så, utan att utredningen måste ha fått tilläggsdirektiv, vilket den fick så sent som , och att utredningen inte blir klar förrän närmare bestämt, såvitt jag förstår. Det här ställer till det. Trängselskatten införs ju från . Då omfattar den alla svenskregistrerade fordon men inte utlandsregistrerade fordon. Det upplevs som en stor orättvisa. Vi har också ett konkurrensproblem i det sammanhanget, nämligen den svenska åkeribranschen. gjorde en beräkning att av de tunga fordon med en vikt över 3 som passerar genom är utlandsregistrerade, så det är ingen obetydlig andel. Med den utveckling vi nu kan se inom åkeribranschen ökar andelen utlandsregistrerade fordon som transporterar varor i . Det här ställer till det för många. Jag är lite förvånad över svaret på en punkt, nämligen att den intäkt som enligt motsvarar inte var medräknad. Det förvånar mig något, därför att vi ju inte vet hur stor den uteblivna intäkten kommer att bli eftersom omfattningen av utländska fordon har en tendens att öka ytterligare. Att det blir ett inkomstbortfall kommer man aldrig runt. Det tycker jag är något som man måste ta med i beräkningen när det faktiskt är regeringen som har förhalat utredningen genom att inte tillsätta den . Det är därför som jag har ställt frågan till finansministern. 40 Finansminister (M): Låt mig understryka att och jag är överens på praktiskt taget varje punkt i den här diskussionen och gemensamt står bakom den trängselskatt- och infrastruktursatsning som görs i som är av historiska dimensioner, bara så att vi inte glömmer bort det. Vi löser ut Götaälvfrågan, dubbelspår på järnvägen och en lång rad andra saker i , och det blir en trängselskatt. Det är kontroversiellt när man får trängselskatter. Det var kontroversiellt också här i . Men låt mig bara påpeka att det dog ut relativt snabbt. Jag skulle säga att de flesta stockholmare är beredda att betala lite i trängselskatt för att få bra infrastrukturlösningar. Och det är väldigt bra politik. Människor betalar en avgift som gör att trängseln minskar, och man kan å andra sidan göra investeringar i vägar, tunnelbanor eller vad det nu är som man för diskussioner kring. Det är väldigt bra. vill ofta antyda att vi sitter och sölar på . Jag kan förstå att man som oppositionspolitiker gärna vill hävda det. Jag vill bara påpeka att vi jobbar på med de här frågorna, som ofta är komplicerade och tekniska, inte minst därför att EU skickar in komplikationer till oss, så fort som det över huvud taget går. Det är naturligtvis också sant på det här området. Låt oss nu komma till de utländska fordonen. Här ska jag lägga ett rejält köttben på bordet till för att underlätta hans debatt hemma i . Mina tjänstemän tycker att det är väldigt oövervägt gjort. Men låt mig formulera det så här: Våra beräkningar är naturligtvis byggda på de förutsättningar som är kända vid beslutet. Då har vi alltså inte räknat in några intäkter från utländska fordon. Visar det sig nu att vi får intäkter från de utländska fordonen där är vi mer optimistiska än vad vi har varit och gör bedömningen att när vi får utredningen på plats är det relativt goda förutsättningar att få in de här pengarna ska de naturligtvis gå till . Då ska pengarna användas till ny infrastruktur i . Då får man justera beräkningarna, se hur siffrorna ser ut och se om det är något ytterligare som kan göras för att återinvestera i bättre trafiklösningar för . Det är naturligtvis så en förändring av de beräkningarna ska användas. Får vi in mer pengar, vilket vi har bättre förutsättningar för, låt oss då se över vad de i sådana fall kan användas till för att ytterligare förstärka trafiklösningarna i . Låt mig också påpeka att det faktum att vi nu får en kraftig utbyggnad av järnvägen i , i och med att vi bygger ut snabbtåget till , i kombination med Götaälvförbindelsen och nytt spår i hamnen gör att som helhet kommer att få en väsentligt bättre infrastruktur. Låt oss inte göra den här diskussionen en otjänst genom att få den att handla om ett tidsperspektiv på beskattning av utländska fordon. Vi ska lösa den frågan. Och leder det till större intäkter ska pengarna tillbaka till och så att vi får ännu bättre infrastruktur. Det tycker jag att jag och ska vara överens om. 41 (S): Det kan jag gärna vara överens med finansministern om. Jag tycker att det är en alldeles utmärkt ingång i den här diskussionen att de intäkterna ska gå till för att vara med och finansiera de infrastruktursatsningar som vi alla är i behov av. Det som är utgångspunkten för hela trängselskattediskussionen är att vi kan använda resurserna på det sättet. Men det kvarstår ett problem i sammanhanget, och det är att det kommer att upplevas som en orättvisa eftersom vi inte kommer att ha det här systemet. Jag är klar över att man ska utreda frågor ordentligt före ett genomförande så att vi vet att det håller också utifrån ett EU-perspektiv. Jag är bara lite förvånad över att interpellationssvaret inte riktigt är detsamma som . Det är lite trist att inte hade riktig koll på frågeställningen när finansministern svarade mig , eftersom han kom med tilläggsdirektiv strax därefter. Jag vill säga det därför att för oss som är väldigt måna om att hålla fast vid den överenskommelse som är gjord är det oerhört angeläget att de olika delarna i överenskommelsen fullföljs till punkt och pricka hela vägen. Jag vill påminna om att det var en debatt där gick ut och sade: Nej, ni kan inte få köra alla era tåg från Ale till med 15 minuters trafik. Det blev en debatt om det också och skapade väldigt mycket oro. Det ledde till att man gjorde en överenskommelse med , så nu är den frågan, såvitt jag kan förstå, löst, vilket är väldigt angeläget och positivt. Men det är svårt att förklara för människor varför det är så viktigt att alla är med och betalar trängselskatten. Och all genomfartstrafik går genom . Så är det ju inte i . Här ligger ju Essingeleden vid sidan om. I är det all genomfartstrafik. Det är all trafik från E6 och E20 genom . Alla måste vara med och betala trängselskatten, och det är därför av stor betydelse att de utländska fordonen också ska omfattas. Av det skälet är åkeribranschen väldigt oroad just .