prot · GZ0995 · 2012-04-12 00:00:00 — Fackligt medlemskap och arbetsrätten 49 (SD): Jag har en fråga till arbetsmarknadsministern. I en rättsstat är principen om allas likhet inför lagen en självklarhet. I har staten när det gäller det arbetsrättsliga området gett långtgående befogenheter till arbetsmarknadens parter. Dessa ansvarar inte bara för de gemensamma regelverken, som kollektivavtalen, utan också för deras tillämpning och rättskipning genom de mekanismer som finns för konflikthantering. har vi en situation på arbetsmarknaden där vissa fackföreningar, framför allt , väljer att utesluta medlemmar som är politiskt aktiva i partier som förbundsledningen ogillar. Detta gör man med hänvisning till föreningsfriheten och rätten att själv välja ledning, medlemmar, stadgar samt mål för verksamheten. Man är också mycket tydlig med detta på sin egen hemsida. Även om uteslutna medlemmar skulle omfattas av kollektivavtalen missgynnas de när det gäller tillämpningen och rättskipningen på det arbetsrättsliga området, menar jag. Är det regeringens uppfattning att arbetsmarknadens parter har rätt att begränsa vissa arbetstagares rättigheter på det arbetsrättsliga området? 50 Arbetsmarknadsminister (M): Jag tackar för frågan. Min uppfattning är att fackliga organisationer är ideella föreningar som har stadgar och en demokratisk uppbyggnad. Jag vet också att det oftast sker väldigt långa processer innan en medlem blir utesluten ur en facklig organisation. Det är en viktig fråga för de här föreningarna liksom andra föreningar att bestämma om regler för medlemskap i sina respektive föreningar. 51 (SD): Jag tackar för svaret. Naturligtvis har jag ytterligare några följdfrågor. Man säger klart och tydligt på sin hemsida att man utesluter alla medlemmar som är aktiva i . Jag menar att en fackförening inte är en vanlig förening. De verkar ofta under monopolliknande förhållanden, och de har tillsammans med arbetsgivarorganisationerna fått av staten inte bara befogenheter utan också ansvar och förtroende att hantera stora delar av arbetsrätten. Uppenbarligen vill Transports ledning skrämma sina medlemmar att inte engagera sig politiskt i bland annat . Jag hade själv turen att vara medlem i en demokratisk fackförening den dag jag sades upp på grund av mitt politiska engagemang i . Hade jag däremot varit medlem i Transport hade jag själv tvingats att civilrättsligt driva frågan vidare i tingsrätten och Arbetsdomstolen med stora ekonomiska åtaganden och möjligtvis ett skralt resultat som följd. Är regeringen beredd att vidta åtgärder för att förmå arbetsmarknadens parter att ta sitt ansvar och förvalta det förtroende som staten har gett dem på det arbetsrättsliga området? 52 Arbetsmarknadsminister (M): Jag uppfattade att uttryckte något om att han sagts upp från sin anställning. Politiskt engagemang är inte saklig grund för uppsägning enligt lagen om anställningsskydd, såvitt jag kan se. Däremot styrs organisationerna av demokratiskt fattade beslut. En medlem i en organisation kan påverka demokratiskt fattade beslut genom att till exempel skriva motioner till sin förening, region, stämma eller vad det kan kallas inom respektive organisation. En medlem som omfattas av kollektivavtal har de rättigheterna alldeles oavsett om han är medlem i en organisation eller inte. Det är en viktig fråga för facken och deras medlemmar att hantera och inte en fråga för regeringen. 53 (C): Det är arbetslinjen som gäller för arbetsmarknadsministern . Även min fråga går till arbetsmarknadsminister . Sedan alliansregeringen tillträdde har vi på många områden uppmuntrat att vi har öppenhet och flexibilitet. Vi har många olika aktörer som finns med så att man ska kunna välja i samhällets olika välfärdstjänster. Vi har öppnat inom Arbetsförmedlingen för olika typer av förmedlingstjänster som coachning och åtgärder i olika former. Det är lite intressant att fundera kring om det inte är dags att gå ytterligare ett steg. Jag vet att arbetsmarknadsministern har varit på besök i åtminstone före sin tid som minister och tittat på den modell som man har där. Jag konstaterar även att presenterar en rekryteringsenkät. En av de saker de tittar på är att företagen har problem att rekrytera rätt personer. Skulle arbetsmarknadsministern vara intresserad av att öppna för att privatisera Arbetsförmedlingen? 54 Arbetsmarknadsminister (M): Jag tackar för frågan. Det är väldigt viktigt att de som är arbetslösa och arbetsgivare som söker arbetskraft kan hitta varandra så att matchningen blir ännu bättre. En av Arbetsförmedlingens allra viktigaste områden är matchningen på arbetsmarknaden. Man kan å ena sidan säga att Arbetsförmedlingen har ett uppdrag att arbeta med de grupper som står allra längst från arbetsmarknaden. Vi talar då om unga utan utbildning, personer födda utanför och och funktionsnedsatta personer. Det är deras huvudgrupper tillsammans med arbetsgivare som är en kundgrupp. Jag är öppen för andra modeller. Vi har också gett ett uppdrag till Arbetsförmedlingen att jobba mer mot ett valfrihetssystem. Man ska ta till vara de goda erfarenheter som finns från andra länder men utan att slänga ut babyn med badvattnet. Det finns många olika modeller man kan titta på. Jag är dock bekymrad när en del arbetsgivare uttrycker att Arbetsförmedlingen har stora brister utan att de själva har använt Arbetsförmedlingens tjänster. Av de arbetsgivare som anlitar Arbetsförmedlingen är åtta av tio nöjda med den service de får. Jag vill understryka att jag tycker att Arbetsförmedlingen gör ett bra jobb. Men det kan ändå finnas utrymme för andra aktörer. 55 (C): Tack för svaret, arbetsmarknadsministern! Det finns ändå en skillnad. Det vi har gjort tillsammans är att ge Arbetsförmedlingen en möjlighet att öppna på vilka områden man ska kunna använda sig av lagen om valfrihet. Man har fortfarande kvar makten hos Arbetsförmedlingen att göra det. Det som skulle tycka vara intressant att pröva är att ge den arbetslöse makten att rösta med fötterna. Vem tror jag skulle vara bäst att hjälpa mig komma i arbete? Det kan vara någon som har specialiserat sig på ungdomar, dem som är 55-plus eller på bageribranschen. Jag träffade en bagare för inte så länge sedan som ringde till Arbetsförmedlingen och behövde en bagare . Fyll i formulären så ska vi se om vi inte kan ordna någon , var svaret hon fick. I detta finns det många bitar som måste fungera bättre. Det finns de som är nöjda med de tjänster som erbjuds. Men för dem som inte är det vore det oerhört viktigt att öppna för de arbetssökande att själva kunna välja. Vem vill jag ha till hjälp för att komma ut på arbetsmarknaden? 56 Arbetsmarknadsminister (M): Det är intressanta idéer. Det finns också möjlighet att titta närmare på det. Arbetsförmedlingen har tjänster med nationell platsbank och cv-databas där man jobbar på ett ännu bättre sätt mot arbetsgivare. Regeringen har varit väldigt tydlig med att man måste förbättra relationerna med arbetsmarknadens parter och arbetsgivarna så att man förbättrar matchningen ännu mycket mer. Det tror jag är det allra viktigaste steget just . Vi har en oroande arbetslöshet inom vissa grupper, som också nämner. Arbetsförmedlingen har uppdraget att titta närmare på detta med valfrihetssystem. Det blundar vi inte alls för. Det behövs fler aktörer och fler som matchar de arbetslösa med de lediga jobben. 57 (V): Jag skulle vilja ställa en fråga till kulturministern. Jag utgår från entitans princip. Entitan är en liten envis fågel som samlar dubbelt så mycket frö om hösten. Om vintern blir hård och den blir hungrig ska den kunna hitta ett frö. Jag undrar om ministern tillämpar lite grann av den principen när det gäller Kulturarvslyftet som har pågått ett tag. Det är en jättestor och viktig satsning på digitalisering, inventering och vård av vårt kulturarv. Jag tror att man har lagt in 800 miljoner. Som ett nav i detta fungerar . Det har varit en stor diskussion om detta, eftersom det också blev ett arbetsmarknadsprojekt. Det är i och för sig vällovligt. Men man har frågat efter expertisen och den fackliga kompetensen i detta vidlyftiga företag. Jag och många med mig skulle gärna vilja få en liten lägesrapport om hur landet ligger. 58 Kultur- och idrottsminister (M): Det gläder mig att även ser att det är en väldigt viktig satsning. Det är ett samarbete, som också påpekar, mellan och . Det är en treårig satsning. Det handlar om . Om jag tolkade fråga rätt frågade han om kompetensen hos handledarna. Den kompetensen står för. Det har fått avdelade inom denna satsning . Det kan handla om att anställa konservatorer, antikvarier, bibliotekarier, byggnadsvårdare och många andra. De har den kompetensen sedan gammalt. Det är också de personerna som ska handleda de arbetslösa. På och Arbetsförmedlingens hemsida finns också mer information. Jag frågade för någon vecka sedan hur långt man har kommit. Jag kommer att få en rapport . Men jag vet att det har kommit in ansökningar till . 59 (V): Jag tackar för det. Det som är intressant att veta är hur lång framkörningssträckan är med utbildningen. Om jag har förstått det hela rätt är det en viss grupp som jobbar med detta och de tidigare arbetslösa. Jag har för mig att man hade tänkt sig att sammanlagt 4 400 skulle få en vettig sysselsättning. Min fråga är: Hur många är det som har kommit in i detta som också jag tycker väldigt viktiga arbete? Finns det någon uppgift om det vore jag tacksam. 60 Kultur- och idrottsminister (M): Jag frågade efter precis samma sak för sedan. Jag kommer att få en sammanställning eller en rapport om det , tror jag det är. Jag vet att det har kommit in ansökningar. Jag vet också det finns en sträcka från det att man skickar in en ansökan. Det kan vara en ideell förening likväl som ett museum, en hembygdförening eller annat. Det går inte . Den formen av snabba lösningar har vi inte i ett land som med omfattande regler. Det ska också vara bra arbetsplatser och välkomnande arbetsplatser. Jag vet att arbetet pågår. Jag skulle själv önska att det gick fortare. är det tänkt att drygt 4 000 personer som står långt från arbetsmarknaden men som vill och kan jobba ska kunna utföra dessa viktiga uppgifter inom kulturarvet. ett hoppas man att drygt 1 000 personer ska kunna få jobb. Det gäller hela landet, ideella föreningar, länsmuseer, bibliotek och naturligtvis även statliga institutioner. Jag återkommer gärna till . 61 (KD): Min fråga är till statsrådet . Skatteutjämningssystemet är en lång följetong i svensk politik. Utredningarna har närmast avlöst varandra. Den senaste utredningen hade det unika att den var helt enig. Det gällde alla partier och ledamöter från olika delar av landet. Det fanns ingen reservation och inget särskilt yttrande. När SKL-styrelsen gav sitt yttrande var också det ett enigt yttrande. Det fanns ingen reservation och endast två protokollsanteckningar. Vi vet att det finns behov av förändringar när det gäller utjämningssystemet. Många har påtalat detta. I Dagens Samhälle kan vi läsa: Systemet värderar barn i rika förortskommuner högre på glesbygdsbarnens bekostnad. Detta är självklart ett bekymmer för kommunpolitikerna. För mig är det största bekymret orättvisan gentemot barn och vuxna i ett stort antal kommuner. Min fråga till statsrådet är: Vilka är motiven till att det ännu inte har blivit någon proposition på det som är unikt, en enig utredning från ? 62 Statsrådet (M): Detta verkar vara gränsande till den förra frågan. Men tack för frågan i alla fall! Min utgångspunkt är att vi måste ha ett kommunalt utjämningssystem i som inte hindrar tillväxt i hela . Om det är så att vi har ett kommunalekonomiskt utjämningssystem som förhindrar tillväxt drabbar det alla kommuner även dem som skulle gynnas av dagens utredningsförslag. Detta är vad frågan handlar om. De remissinstanser som har gått på djupet och som inte har några speciella intressen i frågan tar just upp denna poäng vid ett flertal tillfällen kombinerat med att det finns ett problem med att systemet är så enormt komplicerat. Ett av uppdragen till utredningen var att om möjligt göra systemet lite enklare att förstå, vilket utredningen över huvud taget inte har gjort. Detta är alltså problemen: eventuell risk för tillväxthämmande faktorer och ett komplicerat system som borde kunna bli lite enklare. 63 (KD): Jag tackar för svaret. Anledningen till att vi upprepar frågan tror jag är angelägenheten. Jag vill forma detta utifrån medborgarnas perspektiv. Jag vill inte heller ha något system som hindrar tillväxt, och jag vill påstå att det till och med finns lösningar som skulle kunna exkludera och oss i det övriga landet i ett utjämningssystem för att se till att skapa en ökad rättvisa. Det som vi kan läsa i Dagens Samhälle är väl ändå inte rimligt att barn i utnyttjar förskolan lika mycket som barn i , men att utjämningssystemet ger Sollentunabarnen mer resurser. Det beror på att beräkningsgrunderna i det nuvarande systemet är felaktiga. Det har två utredningar, den förra och den senare, påtalat. Jag ställer min fråga till statsrådet igen eftersom jag tror att det är angeläget ur ett medborgarperspektiv att inte få ett förhindrande av tillväxt men att få en ökad rättvisa för medborgare i hela landet. Hur länge tycker statsrådet att det är rimligt att vi har kvar ett utjämningssystem som skapar denna obalans och som har beräkningsgrunder som är direkt ålderdomliga? 64 Statsrådet (M): Det finns åtminstone tre sätt att lösa denna fråga på. Ett är att gå på utredningens förslag. Ett annat är att göra en djupdykning i tillväxtfrågan. Ett tredje är att göra en liten del av utredningen där man uppfattar att bristerna är som störst. Jag håller med om att det finns orättvisa framför allt i frågor om barnomsorg och andra typer av verksamhet i kommunerna. Detta ska vi komma till rätta med. Men för oss handlar det om att lägga fram ett paket när det gäller kommunalutjämning som inte hämmar tillväxt och som i bästa fall även är lite enklare. Jag kan tyvärr bara upprepa mitt svar på den tidigare frågan. Frågan bereds i kansliet, och vi kommer så fort som möjligt att komma med ett svar. Kommunala krav på byggande av hyresrätter 65 (S): Jag vill ställa min fråga till bostadsminister . Regeringen har tagit bort stödet för byggande av hyresrätter och även gjort det lättare att ombilda från hyresrätt till bostadsrätt. Tyvärr är konsekvensen att det har blivit ett ännu mer akut behov av hyresrätter, inte minst för ungdomar som behöver flytta hemifrån och som inte har råd med en bostadsrätt. kan kommunerna ställa rätt höga krav i detaljplaner när de planerar byggande. De kan till exempel föreskriva hur höga byggnader ska vara och vilken växtlighet som ska finnas i anslutning till byggnader. Till och med färgen på byggnader kan man ställa krav på. Däremot kan man inte ställa krav på upplåtelseformen. Där skulle till exempel många kommuner behöva ställa kravet att det ska vara hyresrätter i stället för bostadsrätter och i vissa fall tvärtom. Min fråga är: Vad tycker ministern om detta förslag? 66 Statsrådet (KD): Jag delar beskrivning av problemen både med bostadsbrist generellt och att vi behöver bygga fler bostäder av alla sorter, inte minst hyresrätter. Regeringen har presenterat en rad förslag för att underlätta och stärka hyresrätten, för att underlätta nyproduktion och för att underlätta möjligheten till andrahandsuthyrning. Vi har också ett brett arbete på gång på många olika områden. Bland annat tittar vi på planprocesser och liknande saker för att se till att vi skapar så enkla, tydliga och bra regler som möjligt för att få till stånd ett ökat bostadsbyggande. Det handlar också om att korta tiden från idé fram till dess att huset är färdigt. Tid är pengar. Vi har också ett kommunalt planmonopol. Det ger kommunerna en stor möjlighet att styra hur mycket som ska byggas men också vad som ska byggas. Jag delar inte uppfattningen att kommunerna är maktlösa på området när det gäller att styra vilken typ av boende som ska tillskapas i kommunen. Det finns stora kommunala möjligheter . Men i de generella spelreglerna gör vi allt för att underlätta både allmänt byggande och hyresrätten, inte minst med dagens förslag. 67 (S): Det är mycket som behöver göras för att stärka hyresrätten. Vi måste öka stödet för byggande av hyresrätten. Vi borde försvåra ombildning från hyresrätt till bostadsrätt och skattemässigt stärka hyresrätten, som är diskriminerad jämfört med bostadsrätten. Men det konkreta förslag som jag har här är att kommunerna borde ha rätt att redan i detaljplanen när de planerar byggnaden inte bara föreskriva färg på byggnaden och liknande frågor utan även upplåtelseformen. Man kan till exempel kräva att det ska vara hyresrätt. Detta steg vidare som jag gärna skulle vilja se är dels att kommunen kan kräva hyresrätter där det finns behov av det, dels att man ska kräva att det förblir hyresrätter. Det får inte bli så att ett byggbolag bygger hyresrätter för att få billig mark och sedan säljer dem för att det ska bli bostadsrätter. Detta krav ska finnas kvar även vid försäljning. 68 Statsrådet (KD): Jag menar att kommunerna har stora möjligheter att styra byggandet och karaktären på byggandet. Man har ett kommunalt planmonopol. Det handlar om hur man använder detaljplanerna men det gäller också självfallet när man äger marken själv, vilket många kommuner gör i stor utsträckning. Då har man möjlighet att också styra vilken form av byggande det ska bli. Problemet är de ekonomiska spelreglerna och att tiden från idén till dess att huset står färdigt kostar pengar. Denna tid måste vi förkorta, och vi måste underlätta det hela. De förslag som regeringen har presenterat innebär de facto att vi sänker skatten både för hyreshus generellt och för nyproduktion. Vi ska skapa bättre ekonomiska förutsättningar, och vi får större möjlighet att få ett snabbare utbud av hyreslägenheter via andrahandsmarknaden. Vi måste göra mycket mer, och regeringen har som sagt ett brett arbete på gång där vi tittar på planfrågor och på många andra frågor för att successivt komma med förslag som innebär långsiktigt goda spelregler för ett ökat bostadsbyggande och en minskad bostadsbrist. 69 (S): En fastnaglad massarbetslöshet, en skyhög ungdomsarbetslöshet och en undermålig arbetsmarknadspolitik det är dagsformen för den förda borgerliga politiken. Som om det inte räckte till har den borgerliga regeringen infört ett regelverk som både har brister och som gör det möjligt för människor att bli utnyttjade på svensk arbetsmarknad. Jag talar om reglerna för arbetskraftsinvandringen. Det sorgliga och sanna är att det med jämna mellanrum kommer vittnesmål från människor som grovt luras och utnyttjas. senast har vi sett en ny form av människohandel där försäljningen av arbetstillstånd till är lockbetet. Därför blir min fråga till statsrådet : När tänker den borgerliga regeringen täppa till hålen i regelverket för arbetskraftsinvandringen så att svenska folket slipper skämmas över att det finns människor från andra sidan jordklotet som utnyttjas på svensk arbetsmarknad? 70 Statsrådet (FP): Först och främst är jag stolt som minister i alliansregeringen över att vi tillsammans med har fått en arbetskraftsinvandring. Det är någonting som är oerhört positivt. Men det är såklart viktigt att vi också ser till de brister som har varit. Här har jobbat mycket för att se till att man exempelvis kan samköra register mot med flera. På så sätt kan man till exempel se om det finns företag som utnyttjar systemet. Men själva principen i sig att andra människor från jordens olika hörn kan komma hit och arbeta är någonting vi ska bejaka. Här ser vi att som så många andra länder i för att klara vår välfärd kommer att behöva få fler personer som kommer hit och arbetar inom olika sektorer. Det kan vara alltifrån vård till industri, it, teknologi och utveckling. Det är någonting som vi tycker är väldigt positivt. 71 (S): Inte med ett ord nämner statsrådet hur man kan täppa till de hål i lagstiftningen som omöjliggör att det finns skrupelfria arbetsgivare som utnyttjar människor från andra sidan jorden. Det är människor som kommer hit med en önskan om att kunna arbeta sig till ett bättre liv. Inte med ett ord nämner statsrådet hur det skulle kunna vara möjligt. Vi socialdemokrater tycker att det är bra att människor kan komma till och arbeta, men vi motsätter oss starkt att man kan komma till och bli utnyttjad på svensk arbetsmarknad. Det var ett reportage i går om att det har utvecklats en ny form av människohandel där arbetstillstånd är det lockbete som gör att människor kommer hit och hamnar i mycket dåliga förhållanden. Frågan kvarstår: När tänker den borgerliga regeringen täppa till hålen i lagstiftningen och omöjliggöra att skrupelfria arbetsgivare utnyttjar människor från tredjeland? 72 Statsrådet (FP): För det första råder det en stor ideologisk skillnad mellan socialdemokratin i och alliansregeringen med stöd av när det gäller synen på att människor över huvud taget ska komma hit och arbeta. Ni har varit emot att man ska öppna för arbetskraftsinvandring och varit väldigt hårdnackade i den frågan. Det kan självfallet finnas brister, och där jobbar mycket tydligt. Man ska se över det hela. Migrationsminister debatterade den här frågan i tv med . Detta ska man ta på allra största allvar. Varje individ som blir utnyttjad i systemet är en individ för mycket, men principen att bejaka att människor kommer hit med sin kompetens och bidrar på den svenska arbetsmarknaden tycker vi är någonting bra och positivt. Det vill vi inte sätta käppar i hjulet för. 73 (M): Min fråga går till statsrådet . Regeringen har genomfört en rad reformer på bostadsområdet. Man har avskaffat fastighetsskatten, infört ägarlägenheter och avskaffat ineffektiva subventioner, och en ny plan- och bygglag gäller sedan ungefär . Jag har noterat att regeringen , precis som bostadsministern har nämnt här tidigare i ett svar, har presenterat en rad förslag på förbättringar när det gäller bostadssituationen i . Det handlar om ändrade regler för uthyrning av privatägda bostäder, sänkt fastighetsavgift och förlängd avgiftsfrihet vid nybyggnation. Jag skulle vilja fråga bostadsministern vad han tror att dessa förändringar kommer att göra för att förbättra bostadsmarknaden i . 74 Statsrådet (KD): Jag tror att det får stora effekter genom att vi helt enkelt skapar bättre ekonomiska spelregler för investeringar i hyresrätten genom att vi sänker fastighetsavgiften för hyresrätten och även genom att vi har en avgiftsbefrielse från fastighetsavgift under i stället för dagens . Vi har också ett förslag på en regelförändring som innebär att om man kommer överens med kan man också få ha så kallade presumtionshyror i stället för . Det innebär att man kan få sätta en hyra som verkligen täcker de kostnader som man har för nyproduktion. Det här är viktiga reformer för att öka produktionen av bostäder i allmänhet. Avgiftsbefrielsen gäller alla typer av bostäder, och specifikt hyresrätten. Sedan kommer också förslag om att förbättra när det gäller andrahandsuthyrningen för att snabbt få loss lägenheter som inte utnyttjas på ett effektivt sätt. Det är ett sätt att inte minst skapa möjligheter för studenter som snabbt behöver en lägenhet , till exempel ett, två eller . Jag tror att dessa reformer kommer att ha stor betydelse för att underlätta problemen på bostadsmarknaden. 75 (M): Tack, ministern, för svaret! Det är bra förslag för att öka produktionen. Det är inte bara lönsamheten som är ett problem med bostadssituationen utan även de utdragna planprocesserna. Min andra fråga blir om bostadsministern har några förslag på hur man kan skynda på planprocesserna. 76 Statsrådet (KD): Vi har en ny plan- och bygglag. Den innebär en rad olika förbättringar och förenklingar. har vi till exempel regler för att det får gå max en kommun måste lämna ett bygglov. Vi åtgärdar en del problem som fanns förut. Man kunde till exempel överklaga beviljade bygglov långt efteråt. Reglerna har blivit tydligare och enklare.