prot · GZ09136 · 2012-06-28 00:00:00 — Som jag nämnde i mitt tidigare svar har EU:s medlemsstater genom den EU-förordning som reglerar viseringsverksamheten Viseringskodexen möjlighet att via så kallade representationsavtal bistå varandra på de orter där vi inte själva är närvarande. har vi utökat antalet överenskommelser om representation från ett 80-tal till 95 stycken. Ytterligare orter tillkommer och tidig höst. Därutöver beslutade regeringen att bemyndiga att besluta om samarbete med externa tjänsteleverantörer i viseringsärenden. Dessa samarbeten kommer att utöka servicen påtagligt genom att tjänsteföretagen kan ha många fler mottagningskontor, även utanför huvudstäderna. Det gäller främst i stora länder som till exempel , och där sökande kommer att slippa resa långa sträckor för att ta sig till en ambassad. De kan i stället vända sig till ett mer närliggande mottagningskontor. Vad beträffar möjligheterna för honorärkonsulaten att ta emot och förmedla viseringsansökningar är den, som jag har sagt, begränsad då honorärkonsulaten inte betraktas som myndigheter och därför inte kan ges samma uppgifter som de så kallade karriärkonsulaten med utsänd personal. har det EU-gemensamma informationssystemet börjat införas på utlandsmyndigheterna. Som del av detta krävs personlig inställelse och biometriska uppgifter, det vill säga att varje viseringssökande måste lämna fingeravtryck i samband med ansökan. omfattas regionerna och delar av . Under det kommande dryga året införs systemet även i övriga regioner världen över. Systemet kräver ett it-stöd som uppfyller vissa säkerhetskrav. Detta finns enbart på våra ambassader och lönade generalkonsulat. Det är därför inte aktuellt att låta viseringsansökningar tas emot av honorärkonsulaten, som inte har denna tekniska utrustning. 21 SHADIYE HEYDARI (S): Först vill jag tacka utrikesministern för svaret. vill jag hälsa ministern välkommen hem till . I vårt fantastiska land bor människor från nästan hela världen. De har anhöriga som bor kvar i sina gamla hemländer och som gärna vill besöka dem i livet. finns en annan grupp som vill komma hit för att studera eller som turister. Processen är mödosam för många viseringssökande. Det handlar inte enbart om att fylla i en blankett. Det handlar om tid, pengar och säkerhet samt om två eller tre resor för många viseringssökande. Eftersom inte har någon ambassad i många länder måste de viseringssökande resa till grannlandet för att söka visum. Det innebär att man först åker dit för att boka . Sedan blir man kallad till en intervju. Antingen får man eller under samma vecka. Sedan måste man komma tillbaka till ambassaden för att få ett besked. Det handlar alltså om tre resor. Jag tycker inte att detta är snällt mot de människor som vill besöka sina anhöriga. Det handlar om barnfamiljer eller äldre personer, som har svårigheter att ta sig till ambassaden. Det är lättare för ungdomar, studenter eller kanske affärsmän att ta sig till de här länderna för att söka visum. Min fråga i det första fallet är: Kommer ministern att vidta några andra åtgärder beträffande detta? 22 Utrikesminister (M): Låt mig först säga att jag dess värre delar synen i beskrivningen. Och tack det är trevligt att vara tillbaka i ! Jag delar alltså synen att detta är besvärligt. Delvis har det också blivit mer besvärligt när vi inför ett mer pålitligt system. Vi arbetar löpande med detta. Det vi har kunnat göra och som jag nämnde här handlar om tjänsteföretag och samarbete med andra länder. kan som bekant inte vara närvarande överallt i världen. Men vi måste hitta ännu fler former för att göra detta möjligt. Jag kan inte göra så mycket mer konkret för ögonblicket än att bara säga att vi är mycket medvetna om detta. Vi delar i allt väsentligt synen i beskrivningen, och vi fortsätter löpande att söka vägar. Jag ska inte utlova att vi sätter upp nya svenska ambassader, för det kommer vi inte att göra. Men det handlar om nya vägar och om samarbete med andra länder och tjänsteföretag. Jag noterar att andra länder har gått ännu längre än vi när det gäller att utnyttja olika tjänsteföretag. Det är möjligt att det är den väg som vi kommer att gå alltmer för att lösa en del av de här problemen. 23 SHADIYE HEYDARI (S): Det är glädjande att ministern tycker att det är viktigt att man ska underlätta för viseringsansökningar och att man ska samarbeta med andra. I sitt svar sade ministern att man har utvecklat detta en hel del. Det är jättebra. Tjänsteföretagen finns kanske inte i alla länder. Ministern nämnde , och i sitt svar. Det gäller inom landet. Men det finns andra länder som inte har den möjligheten eller har någon ambassad i det egna landet. Då måste man resa till grannlandet för att söka visum. Ministern nämnde också i sitt svar att man samarbetar med andra EU-länder som har representationer i de här länderna. Det vore bra om man kunde utveckla detta så att man åtminstone slipper åka dit . Det vore bra om man kunde komma dit, anmäla sig och sedan få komma på en intervju i stället för att åka dit . Det vore bra om vi kunde hjälpa människor att slippa alla dessa resor. Det handlar om deras säkerhet och om pengar. Det kostar ju pengar att åka . De kommer dit och är trötta. De har ingenstans att sova. Det är inte säkert att man får , och då måste man bo någonstans också. Alla har inte anhöriga där, då måste de bo på hotell och de kostar pengar. Jag tycker inte att det är okej. Jag vill ställa en fråga till ministern om detta. Det har skett en stor utveckling i de här regionerna i , och . Jag vill fråga utrikesministern hur vi kan få till stånd samma utveckling i bland annat irakiska och i länder i söder om , till exempel . 24 Utrikesminister (M): I princip kan man göra på samma sätt. Jag vet inte om tjänsteföretagsmöjligheten är öppen i det konkreta exemplet irakiska . Det finns ett antal, inte så många tror jag, välrenommerade tjänsteföretag. Det handlar inte om vilka företag som helst. De finns i olika delar av världen. När vi och andra länder har anlitat dem har, såvitt jag förstår, erfarenheterna i allt väsentligt varit positiva. Huruvida de finns i de områden som nämndes vet jag inte. Men jag är medveten om de problem som finns, speciellt i det förstnämnda fallet eftersom jag råkade vara där . Jag är också medveten om problemen i . Jag var där också . Där har vi inte svensk representation i alla länder, och vi kommer inte heller att ha det. Då måste vi söka lösningar för att försöka åstadkomma detta. Jag vill tacka för interpellationen. Den är en påminnelse om betydelsen av de här frågeställningarna. Jag försäkrar att vi arbetar löpande med dem. 25 SHADIYE HEYDARI (S): Jag tänker på den tekniska utvecklingen. Man skulle kunna söka första gången via nätet och slippa åka till ambassaden. Man skulle kunna gå in och anmäla att man vill ha . finns det ju olika system där man kan boka in sig. Man kan se att det finns ledig och boka in sig för en intervju på ambassaden . Då skulle man åtminstone slippa den första resan. Då är det två resor kvar. Den möjligheten borde man kunna se över. Jag hoppas att ministern kan ta med sig den här frågan och se till att det sker en förändring. Tänk om ministern själv var tvungen att åka till för att söka visum för att åka till . Hur det skulle det kännas? Det här är inte så roligt. Jag har en sista fråga. Jag vet att ministern har påpekat att honorärkonsulaten inte har befogenheten att utfärda visum eftersom de inte är myndigheter. Men skulle de åtminstone inte kunna ta emot ansökningar till den första intervjun? Jag vill lämna den frågan till ministern. Det vore bra om utrikesministern kunde ge honorärkonsulaten samma befogenheter. De är inte en myndighet och kan därför inte utfärda visum, men de kanske kunde ta emot ansökningar eller boka tid för en intervju. 26 Utrikesminister (M): Jag kan inte bedöma de möjligheterna i detalj, men jag tar gärna med mig den frågeställningen. Personligen tror jag kanske att utvecklingen framför allt kommer att gå mot ett ökat anlitande av tjänsteföretag. Det är en allt större del av verksamheten ute på våra ambassader. Den är helt dominerande på ett antal olika beskickningar. Man kan diskutera om det ska vara så, men vi ska ha en bra service gentemot de människor som vill komma till vårt land och se till att den prövning som sker, ytterst av , sker på ett rättvist och rimligt sätt. Kan vi göra detta genom att anlita tjänsteföretag och genom samarbete med andra länder i ökad utsträckning tror jag att det finns många skäl till att pröva på den vägen. Överläggningen var härmed avslutad. 9 § Svar på interpellation 2011/12:390 om restaurangmomsen 27 Finansminister (M): har frågat mig vilka åtgärder, om några, från min och regeringens sida som föranleds av Finanspolitiska rådets rapport . Frågan gäller även om jag ämnar återställa momsen, sänka den ytterligare eller på annat sätt modifiera reformen. Effekterna av sänkt moms på restaurang- och cateringtjänster ska ses i ett långsiktigt perspektiv. Den faktiska utvecklingen redan så här långt tyder på positiva effekter av restaurangmomssänkningen. Den statistik på restaurangpriser som vi har så här långt pekar åt rätt håll. bedömning är att priserna är lägre än de skulle ha varit utan momssänkningen. Det motsvarar drygt en tredjedel av den totala momssänkningen och tre fjärdedelar av den förväntade effekt som angavs i budgetpropositionen . Vi ser också att försäljningen ökat i branschen. Regeringen har även gett tre myndigheter i uppdrag att följa upp momssänkningen. har fått i uppdrag att följa upp effekterna på priser, löner och sysselsättning. Deras första delredovisning gällande det kortsiktiga prisgenomslaget ligger i linje med bedömning. har fått i uppdrag att följa upp effekterna beträffande hur åtgärden motverkar momsfusk och annat skatteundandragande. Myndigheten för tillväxtpolitiska utvärderingar och analyser, Tillväxtanalys, ska följa upp effekterna gällande företagande och effekterna av regelförenklingen. Regeringens bedömning är att reformen kommer att minska den administrativa bördan för företagen samt bidra till en högre sysselsättning, inte minst för ungdomar. 28 BO (S): Jag ska först tacka för svaret. Jag konstaterar att den sänkta restaurangmomsen är den enskilt dyraste åtgärden i budgetpropositionen för det innevarande året. Det är den stora jobbsatsningen. Kostnaden beräknades till , vilket enligt regeringens egna, ganska fantasifulla beräkningar, skulle jag vilja påstå, skulle leda till 6 000 nya helårsarbeten. skulle med andra ord äta sig ur krisen och göra det på restaurang. Jag vill betona att jag tycker att det kan vara trevligt att gå på restaurang. Det är en ganska fin upplevelse, men jag tror kanske inte att det är där lösningen på arbetslöshetskrisen ligger. Jag vågar påstå att detta är ett fiasko. Regeringen beskriver en massa fördelar som skulle uppnås med sänkt restaurangmoms. Det skulle bland annat leda till att de administrativa kostnaderna för företag och myndigheter skulle minska genom att man jämställde momssatserna på livsmedel och restaurangbesök. Det skulle dessutom leda till ett ökat arbetskraftsutbud. Där tänkte man sig att när vi får mer tid över, eftersom vi äter på restaurang i stället för att laga mat hemma, kan vi bjuda ut vårt arbete lite mer. Och det skulle naturligtvis ge de nya jobben. Faktum är att i sin rapport som jag ser det skjuter sönder resonemanget om restaurangmomsen. Låt vara att vetenskapsmän och -kvinnor uttrycker sig lite försiktigare, för det ligger ju i sakens natur, men jag påstår att man skjuter sönder resonemanget eller i varje fall ger god hjälp till att göra det. De pekar på en rad studier som visar att arbetsutbudet inte ökar eller att det ökar alltför blygsamt för att det skulle motivera en sänkning av momsen på restaurangbesök. När det gäller de administrativa kostnaderna och att de skulle minska för och för företagen skriver man att även om regeringens beräkningar skulle vara rätt det handlar om 200 miljoner i besparingar torde det vara, som man uttrycker det, ett dyrt sätt att minska företagens och kostnader. Den viktiga frågan, även om det andra också kan vara intressant, är naturligtvis: Vad händer med de nya jobben? Där räknade regeringen i utgångsläget med att momssänkningen skulle få fullt genomslag på priset, det vill säga att den skulle innebära att restaurangpriserna skulle sjunka . säger att man, så här långt i alla fall, tror att det blir . säger att det blir någonstans , och jag tror att det blir mindre. Slutsatserna av detta, om man nu fortfarande håller sig till Finanspolitiska rådets rapport, är att om man utgår från som har erfarenhet av sådant här kanske man landar i att reformen skulle ge 1 100 nya jobb. Det innebär, om jag inte räknar fel, och det tror jag inte att jag gör, att varje sådant här nytt jobb i restaurangbranschen skulle kosta runt . Den verkliga kostnaden för någonting är vad man måste avstå från för att få det, och då är frågan: Hur många jobb skulle man kunna få i skolan, i sjukvården eller i äldreomsorgen för de här pengarna, eller hur mycket skulle de kunna stärka innovationspolitiken eller förbättra våra järnvägar? Det är nämligen alternativen. Det här är en dyr reform, och den är enligt min mening ett fiasko. 29 Finansminister (M): Låt mig börja med att tacka för interpellationen! Jag tycker att det är bra att vi får den här diskussionen. Ett grundläggande mål för nästan varje samhällsmodell är att komma så nära full sysselsättning som möjligt. Det är naturligtvis ett komplicerat mål av flera skäl. För det första har vi lärt oss att det centrala är att höja jämviktssysselsättningen. Det hjälper inte att man kortsiktigt förstärker efterfrågan i ett normalläge, därför att det ska ebba ut, och ska säkra att man inte har högre sysselsättning än den nivå som ekonomin klarar av att bära utan inflationsrisker. För det andra måste vi alltid säkra att vi gör den här typen av åtgärder givet att vi ändå har ett stort ansvar för att offentliga finanser håller ihop. Det är alltså högt ställda krav på i princip alla åtgärder som man ska göra. Vi har valt att sänka restaurangmomsen därför att vi har väldigt starka skäl att tro att vi har för låg sysselsättning i servicesektorn, framför allt inom personlig service och personnära service. Vi har väldigt höga skatter och väldigt generösa sociala transfereringssystem. Den kombinationen tenderar att slå mer mot sektorer där man kan ersätta köpta tjänster med eget arbete och där det finns en risk att tjänsterna migrerar till den svarta sektorn. Mycket talar således för att vi generellt sett har ett problem inom restaurangsektorn som vi bör försöka åtgärda. Det har regeringen försökt göra. Vi hade skattekilar som låg på en faktor på strax under 7 när vi tillträdde, och har vi via och fått ned dem väldigt kraftigt. Genom den här typen av åtgärder har vi reducerat dem rätt påtagligt inom restaurangsektorn. Effekterna ska vara tvåfaldiga. Dels ska det bli en priseffekt, dels ska det bli en effekt via att man får en ökad lönsamhet i branschen. När regeringen har räknat på sysselsättningseffekterna har vi inte antagit att vi ska få fullt genomslag på priserna, utan sysselsättningseffekten ska också komma genom att man får en ökad lönsamhet i branschen och att man därigenom vill anställa. Dels ska sänkt pris ge en ökad efterfrågan som ger fler jobb, dels ska ökad lönsamhet ge en ökad vilja att anställa, och så ska det samlat höja sysselsättningen. menar att han nu efter att reformen har pågått några månader kan utvärdera den och konstatera att den är ett fiasko. Det är inte den slutsats som KI drar och inte heller den som drar. för en del teoretiska resonemang, och KI har tittat på data, och deras bedömningar ligger väldigt nära och de som budgeten vilar på. Det skulle tyda på att de beräkningar vi har gjort har varit relativt vederhäftiga och vederbörligt försiktiga. är säker på att reformen utan att den ens är utvärderad är ett fiasko, och man kan fundera över varför Socialdemokraterna gick till val på att genomföra just den här reformen. Om jag inte missminner mig var det här den enskilt största skattesänkningen som Socialdemokraterna 2010 gick till val på att genomföra. Om man är så säker på att den är ett fiasko när man själv har velat genomföra den väcker det en del frågor om hur man faktiskt resonerade när man landade sitt valmanifest. Det finns en frapperande brist på konsekvens i resonemang. Finanspolitiska rådets resonemang är att vi alltid bör ha en enhetlig moms. Då ser jag fram emot en valdebatt där Socialdemokraterna går fram med en kraftigt höjd matmoms, eftersom det är den största enskilda avvikelsen från den enhetliga momsen. Konsekvensen när man kritiserar den här åtgärden måste väl vara att man också är beredd att gå till val på att höja matmomsen, eller råder det en annan logik när det gäller den? Det finns ju inga jobbskapande effekter av den matmomssänkning som vi genomfört, utan den har vi fått i arv. Låt oss vara noggranna. Vi har tre myndigheter som ska göra utvärderingar. Vi får följa dem och sedan med noggrannhet se vad de landar i, och då kan vi utvärdera reformen. Att göra det redan nu tycker jag är alldeles för . 30 BO (S): Jo, jag vågar konstatera att det ser väldigt mycket ut som ett fiasko. Det är klart att inte uttrycker sig så, eftersom de ska ha en vetenskaplig ansats och ska vara försiktiga i sina resonemang, men väldigt mycket i det som pekar på antyder att regeringen har tänkt fel. vill inte vidgå detta, utan han försöker säga att man ändå har tänkt rätt i stort sett och att man måste avvakta och se hur det går. Men mycket pekar på, som i rådets rapport, att det här är ett fiasko. Då kan det inte hjälpas att vi en gång har haft detta förslag i ett valmanifest. har vi ändå en reform på plats och vi har ett finanspolitiskt råd som utvärderar detta och pekar på bristerna. Det vore märkligt om jag inte skulle kunna ta till mig det. Det tycker jag att också borde göra. Full sysselsättning, säger . Vi är överens om att vi måste sträva mot det eller mot att få ned den så kallade jämviktsarbetslösheten. Men resonerar om att vi har för låg sysselsättning i tjänstesektorn, och, förstår jag det som, att den skulle vara speciellt låg i restaurangbranschen. Annars motiverar det inte att man ska sänka skatterna just där. Det är ett resonemang som för mig är ganska obegripligt. Inom tjänstesektorn så långt kan jag gå med på det finns det områden, inte minst inom välfärdssektorn, där vi förmodligen har för låg sysselsättning. Det handlar bland annat om skolan, äldreomsorgen, sjukvården och andra delar av tjänstesektorn. Men det är lite svårt att begripa varför just restaurangbranschen skulle vara en sektor som vi särskilt ska främja i ett läge där har stora utmaningar att möta för att klara välfärden . För mig är det svårt att förstå. Jag håller mig till Finanspolitiska rådets rapport, och i den för de också en del andra resonemang som jag tycker är intressanta, även om de inte följer spåret fullt ut. Det finns en frågeställning om hur klokt det är att använda skattesänkningar som ett sätt att möta en lågkonjunktur eller försöka bedriva stabiliseringspolitik, när alternativet är att använda det för att skapa jobb där det behövs i den offentliga sektorn. Jag behöver inte luta mig mot detta för att konstatera att det inte är en särskilt vettig politik, för det är mycket bättre effekt sysselsättningsmässigt att använda de här pengarna i den offentliga sektorn sjukvården, skolan och äldreomsorgen eller till att få ett bättre järnvägsnät och så vidare. Det blir en mycket bättre effekt på sysselsättningen. På samma sätt går det att resonera när det gäller skattesänkningar över huvud taget som man riktat till höginkomsttagare med en hög sparkvot och kanske också en hög utlandsresekvot, om jag uttrycker det så, i stället för att låta pengarna finnas kvar hos sjuka eller arbetslösa. Den frågan kan också ställas. Om man ska sänka skatter av någon sorts konjunkturpolitiska skäl, är det rimligt att göra det om man tror att man inte behöver skatterna ? Det är rätt svårt att återställa det sedan, det vet vi. Då är frågan: Vad tror vi om framtiden, ? Vad tror vi om äldreomsorgen ? Kommer det att krävas mer gemensamma resurser, eller får vi helt enkelt låta det gå dithän att en del får hålla till godo med någon sorts fattigvård, medan andra får det bästa möjliga? 31 (S): Det är en utomordentligt intressant debatt som initierat kring avsikterna med och effekterna av den sänkta restaurangmomsen. upprepar sin argumentation, som regeringsföreträdare ofta använder: Full sysselsättning är målet med politiken. Men glömmer att det han administrerar är en ökande arbetslöshet, en massarbetslöshet. Inför valet var och alla andra moderater ute , och talade om massarbetslöshet, när var arbetslösa. är av landets befolkning arbetslösa. Då skyller man på Socialdemokraterna eller oro i och världen. Det är dags för regeringen att börja ta ansvar för administrationen av massarbetslösheten. Åtgärden att sänka restaurangmomsen i avsikt att skaffa fler arbetstillfällen har belyst på ett elegant sätt. Varje tillkommande jobb beräknas av regeringens egna myndigheter kosta . Då inser man att själva avsikten är att inleda en växling av ekonomin i . säger att tjänstesektorerna är för små i vårt land. Då menar han de privata tjänstesektorerna. Den gemensamma tjänstesektorn, där vi låter alla barn på jämlika villkor få undervisning och utbildning och där de gamla på jämlika villkor får omsorg när den behövs på ålderns höst, är inte lika angelägen. Det är de privata tjänstesektorerna som ska växa. De gemensamma tjänstesektorerna, som producerar jämlikhet, ska smältas ned. Då är man beredd att ta ett pris, 5 miljoner för ett jobb, för att den privata sektorn ska expandera. Gör ett experiment, , om det är så att ditt logiska resonemang i denna fråga handlar om en politik som minskar arbetslösheten! Har du övervägt att använda de dryga 5 miljarderna till att stimulera sysselsättning på något annat område än restaurangbranschen? Vilken hade effekten blivit då? Om du hade satt in dem i kommunsektorn hade jobben blivit tiofalt så många. Har du över huvud taget övervägt om det finns några behov inom den gemensamma sektorn? Tycker du att kommunerna har resurser som är tillräckliga i skolan, vården och omsorgen? Skulle du vid en utvärdering kunna tänka dig att använda de 5 miljarderna i en gemensam sektor som skapar jämlikhet i stället för en privat tjänstesektor där jobben blir orimligt dyra och rycker sönder ekonomin? Har du över huvud taget kunnat tänka dig denna alternativa användning? Det är jag intresserad av att få svar på. 32 Finansminister (M): Låt oss till att börja med konstatera att redan efter vet att den viktigaste åtgärden i det socialdemokratiska valmanifestet är ett fiasko. Kärnan i den socialdemokratiska skattesänkningspolitiken, den lilla kärna som detta ändå var, var ett fiasko. Det vet vi . Det hade varit intressant att se hur han hade utvärderat de övriga åtgärderna i det socialdemokratiska valmanifestet. Det måste ha varit en ännu värre serie av fiaskon som då hade riskerat att läggas ut som en matta över . På den punkten är jag dock överens med ; det fanns en del uppenbara fiaskorisker i det socialdemokratiska valmanifestet, varav denna definitivt inte var den värsta. Låt oss igen försöka tydliggöra logiken. är ett land med höga skatter. Vi har betydande skattekilar. Det finns mycket omfattande forskning som visar att skattekilar har stora och förödande effekter på sysselsättningen. Detta kombineras med en stel arbetsmarknad som har effekter framför allt på ungdomsarbetslösheten. Detta gör att personliga tjänster tenderar att bli mindre omfattande i en svensk modell. Det var det som gjorde att man när kommissionens underlagsrapport lades fram på rådet inför beslutet om tjänsteskattenedsättningar lyfte fram att effekterna förmodligen skulle bli större i de nordeuropeiska länderna, med , , och som exempel.