prot · GZ09134 · 2012-06-20 00:00:00 — Vad är det för förändringar som kan accepteras? Och vilken utredning och kvalitetsmätning pekar statsrådet på? De frågorna skulle jag vilja ha svar på, herr talman. 148 Statsrådet (C): Jag tackar för de kompletterande frågorna. Det är viktigt i den här typen av frågor att hålla reda på vem som har ansvar för vad. Regeringens ansvar är att se till att vi har lagar och regler för postmarknaden som fungerar på ett bra sätt och att vi styr de statligt ägda bolagen på ett bra sätt. Det är i sammanhanget viktigt att komma ihåg och lyfta fram att ett av skälen till att regeringen valde att ta initiativ till samgåendet mellan Post och svenska Posten var att man ville skapa förutsättningar för att långsiktigt kunna säkra en samhällsomfattande posttjänst av god kvalitet. En väl fungerande postservice betyder otroligt mycket för oss som enskilda och för alla företag i hela . Det är självklart att det ska finnas en bra postservice i hela landet. Därför är det viktigt att vi inte sänker kraven vi ställer på den posttjänst som ska finnas i hela samhället. Den nya postlagen slår fast att kraven på den samhällsomfattande posttjänsten ska bibehållas på samma nivå som . Vi följer förstås utvecklingen väldigt noga från regeringens sida. Vi bevakar att posttjänsterna motsvarar samhällets behov och att det finns en väl fungerande samhällsomfattande posttjänst av god kvalitet. Men det är PTS uppdrag att sköta tillsynen och kontrollera att de krav som vi och PTS ställt upp efterföljs. Den mätning som jag hänvisade till är en undersökning som gjorts av en utomstående part. Man har skickat 150 000 testbrev i systemet och mätt hur det verkligen fungerat. Resultatet av undersökningen är att av förstaklassbreven delades ut 2011. I en internationell jämförelse ligger Posten i det översta toppskiktet. Inom EU är det bara som når ett något bättre resultat, enligt PTS. Skulle det vara så att Posten inte klarar av att upprätthålla den service som krävs är det som sagt i första hand en fråga för tillsynsmyndigheten, som har mandatet, rätten och uppdraget att utöva tillsyn i enlighet med postlagen. Jag vet att PTS har granskat Postens utdelning och att de också begärt att Posten utarbetar en konkret åtgärdsplan för att säkerställa att postutdelningen i södra sker i enlighet med gällande regler. Men givetvis följer jag som ansvarig minister frågan väldigt noga. De regler som är uppsatta ska efterlevas. Skulle det visa sig att någon aktör på marknaden, Posten eller någon annan, inte lever upp till sina villkor har PTS ett antal sanktionsmöjligheter som man kan använda sig av: varningar, återkallande av tillstånd och i slutändan föreläggande. Föreläggande kan även förenas med vite. Men som sagt visade de mätningar som genomfördes av en utomstående aktör inte Posten eller PTS som skickade 150 000 brev i systemet att Posten lever upp till de krav som PTS har förenat tillståndsvillkoren med. 149 (S): Jag håller med statsrådet om att det är viktigt att särskilja vilka frågor regeringen äger och vilka PTS äger. Samgåendet med tror jag inte var fel. Det vi kritiserade var att regeringen krävde ett mandat att avyttra delar av bolaget till , om jag kommer ihåg rätt. Det har funnits ett intresse hos både den tidigare borgerliga regeringen och den nuvarande av att avyttra statliga bolag som finns på en konkurrensutsatt marknad. Det arbete som sker nu i Posten med att fokusera på börsfähighet, som man använder som begrepp, och sikta mot en börsintroduktion är det som påverkar verksamheten . Om man då från regeringens sida säger å ena sidan att det är väldigt viktigt att detta fungerar men å andra sidan säger att det är väldigt viktigt att Posten förbereder sig för börsintroduktion och vinstmaximeringen ligger till grund för det får det effekter på kvaliteten. Jag tycker att regeringen inte är riktigt tydlig med vad man egentligen prioriterar. Vi har en postmarknad som ser väldigt speciell ut. , som ägs av den , bedriver verksamhet med norska monopolpostens pengar på en konkurrensutsatt marknad. Det där får naturligtvis effekter på svensk-danska Posten. Det jag försöker peka på är regeringens ansvar. Posten har egna kvalitetsmätningar, men de omfattar inte på samma sätt eftersändningarna, som jag pratar om. När det gäller statens styrning tycker jag att det är viktigt att regeringen talar med en tunga och talar om vad som är viktigast. I regleringsbrev och ägarbrev till Posten pekar man på börsintroduktion, och man ser inte kvalitetsbristerna. Regeringen säger att PTS utövade tillsyn 2011, men jag pekar på problem som finns 2012. Det är nu de personalförändringar som gjorts i företaget får stora effekter. Det får konsekvenser för enskilda medborgare och företag i hela landet. Vi är överens i om att vi ska ha en postservice. Hur den ska se ut och vem som ska utföra den verkar vi inte alltid vara riktigt överens om i alla delar, men det är i alla fall viktigt att säkerställa att det fungerar. Då måste regeringen visa aktivt att man menar allvar. Annars kommer företag ute på landsbygden att påverkas väldigt negativt, när börsintroduktion är det enda målet för Postens ledning. 150 Statsrådet (C): säger att Posten skulle ha fått något överordnat uppdrag med ett obegränsat avkastningskrav vinstmaximering var det begrepp hon använde. Så är det inte. Det är alldeles självklart att det är angeläget att vi har en postservice som är av god kvalitet och har en hög tillgänglighet i hela landet. Självklart ska människor kunna få sin post varenda vardag. Det är inte acceptabelt om kallelser till läkarbesök eller andra viktiga försändelser blir försenade. Postservicen ska i så stor utsträckning som möjligt tillgodose alla de behov vi har som privatpersoner och företag, och det återspeglas i det regelverk och den postlag som har fattat beslut om. När det gäller frågan om vilka uppdrag som regeringen givit till Posten är det tydligt att Posten ska både ansvara för att det finns en samhällsomfattande posttjänst av god kvalitet och med hög tillgänglighet och bedriva en lönsam verksamhet. Det är inte vinstmaximering, utan det handlar om att de har ett avkastningskrav som finansmarknadsminister är ansvarig för. För att klara av att leva upp till båda dessa krav måste Posten och Postens ledning, precis som i vilket annat företag som helst, självklart ha möjlighet att göra förändringar i sin egen verksamhet under bibehållna krav när det gäller den samhällsomfattande posttjänsten. Det är tillsynsmyndigheten som ska granska att Posten lever upp till de krav som reglerna på postområdet ställer. Jag ska som minister inte gå in och detaljstyra i de statligt ägda bolagens verksamhet. blir man lite förvirrad. Man vet inte riktigt vilket ben som oppositionen står på. Ena dagen blir man som minister kritiserad för att man går in med ministerstyre. Jag hade en sådan situation där jag hade varit tydlig mot det statligt ägda bolaget att man måste klara av att garantera en hög driftsäkerhet i kärnkraftverken så att man kan leverera el när elen behövs som mest. Andra dagar ska vi gå in tydligare och styra från ministrarnas och regeringens sida i enskilda statliga bolags inre verksamhet. Det är väldigt viktigt att hålla reda på att regeringens och uppdrag är att slå fast vilka krav och regler som ska gälla på marknaden. Det gäller att se till att det finns en myndighet med bra resurser och bra kompetens som kan följa upp marknaden och vid behov vidta tydliga åtgärder för att se till att det fungerar bättre. Men det är sedan Postens ledning och som ansvarar för att fatta beslut och organisera verksamheten så att man kan leva upp till de krav som lagstiftningen ställer. Så här långt har PTS granskning visat att Posten lever upp till sina tillståndsvillkor. Skulle det visa sig att Posten inte gör det och inte hörsammar den dialog och de synpunkter som kommer fram, till exempel när PTS begärde handlingsplanen för södra , har PTS en hel arsenal i sin verktygslåda som den kan tillgripa för att se till att Posten och de andra aktörerna på den svenska postmarknaden lever upp till de villkor som vi har satt upp. 151 (S): försökte många av brevbärarna i beskriva sin situation. I beskriver brevbärarna som jag träffar samma situation, det vill säga att de har ett omöjligt uppdrag att utföra. De klarar inte av att göra det. Den sammanlagda bilden är att kraven från ledningen på att göra sig börsmässig, därför att staten som ägare via regeringen har ställt de kraven, får effekter på verksamheten och den samhällsomfattande posttjänsten och postservicen. Jag tar allvarligt på det. Det uppfattar jag att statsrådet också gör. Jag är väl medveten om att statsrådet inte kan gå in och peka i Posten. Däremot kan staten till exempel vid årsstämman vara tydlig med vad man förväntar sig, och man kan också ge PTS uppdrag. Jag har skrivit i min fråga: Avser statsrådet att vidta några åtgärder? Det skulle kunna vara att ge PTS ett utökat uppdrag för att säkerställa att det nu verkligen fungerar och inte invänta att myndigheten gör det. När det gäller börsmässigheten tänker jag ställa en fråga till statsrådet, som representerar regeringen. Jag har ställt frågan tidigare. En majoritet i har stoppat att sälja Post Nord och andra statliga bolag. Min fråga till statsrådet är om hon och regeringen har för avsikt att börsintroducera Post Nord efter valet . 152 Statsrådet (C): säger : Ministern kunde väl ändå förtydliga gentemot PTS och Posten vad regeringen förväntar sig. Vi har väldigt tydliga förväntningar. Vi har en väldigt långtgående postlag. fattade vi här i kammaren beslut om den nya postlagen, som väldigt tydligt föreskriver vilka lagar och regler man har att förhålla sig till. Det är väldigt tydligt vilka tillståndsvillkor som Posten har att förhålla sig till. Posten har också en instruktion och en bolagsordning där regeringen har tydliggjort uppdraget för Posten i egenskap av statligt ägt bolag. Det omfattar det faktum att Posten ska se till att ha samhällsomfattande posttjänst av god kvalitet som de ska klara av att bedriva sin verksamhet med lönsamhet så att skattebetalarna får avkastning på de pengar som man väljer att sätta in i den typen av verksamhet. Jag kan inte som ansvarigt statsråd och regeringen kan inte som ansvarigt organ till skillnad från , agera på enskilda uppgifter från enskilda personer i ett bolag, det må vara ett privat bolag eller ett statligt ägt bolag. Det vi måste gå på är de gedigna analyser som PTS som ansvarig myndighet gör av marknadens sätt att fungera baserade på oberoende undersökningar. I det här fallet har man testsänt 150 000 försändelser genom systemet för att se om det fungerar och genom det oberoende genomförandet säkerställt att ingen kan manipulera siffrorna och statistiken. När det gäller Postens börsmässighet är det, precis som antydde i ett tidigare inlägg, finansmarknadsminister som i egenskap av ansvarig för sin ministerportfölj förvaltar det statliga ägandet. Vill föra en diskussion i den delen uppmanar jag henne att rikta en särskild fråga till honom i just det avseendet. nöjer jag mig med att önska en glad midsommar till , talmannen och resten av kammaren. Överläggningen var härmed avslutad. 21 § Svar på interpellation 2011/12:347 om svenska företag på den internationella marknaden 153 Näringsminister (C): har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att svenska små och medelstora företag ska kunna anställa och växa på den internationella marknaden. Låt mig börja med att understryka vikten av att verka för ökad internationalisering. I ett alltmer globaliserat näringsliv är det viktigt att svenska företag ser affärsmöjligheter på internationella marknader och vill och kan realisera dessa utan att möta avgörande hinder på vägen. Den enskilt viktigaste faktorn för att företag ska växa och anställa är att skapa ett generellt bra näringslivsklimat där det är enkelt, självklart och lönsamt att vara företagare. Det gäller såväl företag med internationellt fokus som övriga. Regeringens insatser för att främja företagsklimatet tar sikte både på ramvillkor för att främja start, tillväxt och sysselsättning i företag och på att stärka individers intresse och förmåga till entreprenörskap. Men regeringen har också verkat för valfrihetssystem och öppnat upp för konkurrens och företagande i sektorer där detta tidigare varit starkt begränsat samt genomfört reformer som gynnat förutsättningarna för och ökat efterfrågan inom tjänstebranscher där många mindre företag är verksamma. presenterade en rapport om internationalisering i små och medelstora företag. Den pekar på att små och medelstora företags internationaliseringsgrad inte ökar. Det är ännu för tidigt att avgöra om detta är en trend eller ett tillfälligt resultat av finanskrisen, som fick många företag att dra ned på exporten. Oavsett vilket finns det starka skäl att fortsätta det ambitiösa främjandearbete som bedrivits på detta område och ytterligare försöka vässa befintliga insatser. Ett sätt tror jag är att stärka samverkan och samordning mellan främjandeaktörer och att öka kännedomen om de insatser som finns. Det är också viktigt att främjanderesurser finns nära företagen. Därför bör även en ökad regional räckvidd och samverkan mellan nationella och regionala aktörer i främjandearbetet eftersträvas. Regeringen arbetar aktivt med att bidra till att skapa goda förutsättningar för internationalisering och underlätta för företagen när det gäller att överbrygga de hinder och svårigheter som finns i samband med att ta steget utanför den inhemska marknaden. Det handlar om att fortsätta verka för minskade handelshinder men också om att bidra till ökade kunskaper om möjligheter och förhållanden på marknader utanför gränser. Regeringen och arbetar på alla nivåer för att förenkla regler och ta bort hinder som begränsar företagandet och vår handel i , EU och globalt. För att nämna några exempel prioriterar arbetet med att skapa ett enhetligt patentskydd inom EU, förenkla reglerna vid offentlig upphandling och utveckla en digital inre marknad. Att fånga upp och bidra till att lösa handelshinder ute i världen är en av utrikesförvaltningens kärnverksamheter. Regeringen driver också på för att minska onödig yrkesreglering och för att de regler som antagits på tjänsteområdet i det så kallade tjänstedirektivet verkligen följs och tillämpas av alla EU:s medlemsländer. Vi strävar också efter en mer effektiv och modern standardisering, som på EU-nivå även utvecklas till att omfatta tjänster. Alla dessa åtgärder kan spara stora belopp, underlätta för gränsöverskridande handel och därmed stärka tillväxt och välfärd. Regeringen sluter även avtal och överenskommelser med för strategiskt viktiga länder. Här kan nämnas en rad avtal om industriellt, innovativt och högteknologiskt samarbete med exempelvis , , och . Även på EU-nivå arbetar dels för att unionen ska sluta frihandelsavtal med viktiga partnerländer, dels för framsteg i den globala frihandeln. Arbetet med att sluta internationella avtal och överenskommelser ger förbättrade förutsättningar för svensk export. Insatser för att främja företags finansiering är en självklar del i regeringens arbete med att förbättra företagsklimatet. Tillgången till finansiering är av stor vikt i samband med exportaffärer, särskilt till tillväxtländerna. Till följd av finanskrisen och den efterföljande turbulensen på finansmarknaden har regeringen förstärkt AB Svensk Exportkredits möjligheter att bistå företagen med exportkrediter och möjligheter att ställa ut garantier mot inställda betalningar och andra risker. För att främja exporten har även uppdrag, genom överenskommelsen mellan regeringspartierna och Socialdemokraterna , förstärkts med . Regeringen gör även särskilda insatser för att främja exporten inom vissa sektorer där särskild potential finns, såsom livsmedel, miljöteknik samt hälsa och sjukvård. 154 (S): Den här interpellationen handlar om småföretagande och hur våra svenska småföretag ska kunna växa, anställa och komma ut på den internationella marknaden. Just därför blir jag lite orolig när jag tar del av svaret här i kammaren då ministern inte vid ett enda tillfälle omnämner den problematik som är kopplad till möjligheten att anställa. Vi har fått flera rapporter, inte minst de som har tagit fram, där företagen själva säger att ett av de största problemen med att anställa personal är att det saknas kompetens hos dem som de behöver anställa. Den problematiken saknas i svaret trots att den fanns med i själva frågeställningen. Vi kan väl vara överens om, näringsministern, att det i är enkelt att starta företag. Det är enkelt att driva företag därför att vi har tydliga regelsystem och saknar korruption, gudskelov, på det här området. Det ser väldigt olika ut runt om i världen. Det är väldigt många svenska företagare ute på den internationella marknaden som poängterar att det är enkelt att starta och driva företag i . Därav kan vi vara överens om det som finns med i ministerns svar. Däremot vad gäller att man har öppnat upp inom exempelvis vården för ett ökat valfrihetssystem, som ministern anger i svaret, är det väl ändå ett sätt att flytta jobb från offentlig sektor över till privata företag. Det handlar om att man flyttar jobb och leder inte framåt på det sätt som jag efterfrågar när det gäller hur fler företag ska kunna växa och bli starka på den internationella marknaden. har i sin rapport pekat på att de små och medelstora företagens internationaliseringsgrad inte ökar. När ministern då säger att det är för tidigt att avgöra om detta är en trend eller ett tillfälligt resultat av finanskrisen kan jag bli än mer orolig. Vi kan tydligt se och har i en annan rapport pekat på samma sak att svenska företags export och internationalisering inte har ökat . Alltså kan det inte vara kopplingen till finanskrisen i nutid som detta handlar om, utan det måste vara något annat som saknas eftersom vi tappar marknadsandelar i ett internationellt perspektiv. Med tanke på att vårt land, som är ganska litet just vad gäller företag och att kunna få lönsamhet i sitt företag, alltså att man måste ut på fler marknader, känns det lite oroväckande att ministern för tillfället verkar ganska så nöjd med läget och inte är beredd att här och gå vidare med konkreta åtgärder. 155 Näringsminister (C): Vi kan vara överens om att det här är en oerhört viktig fråga. Internationaliseringsgraden av svenska små och medelstora företag är avgörande om ska klara av den globala konkurrensen . står sig starkt i nationella rankningar vad gäller konkurrenskraft, innovationskraft och så vidare. Men ska vi stå oss starka även krävs det att vi vässar armbågarna och kavlar upp ärmarna för att se till att vi bibehåller positionen. Om detta inser jag att jag och är överens. är ju en myndighet som ligger under mig som näringsminister och som arbetar tillsammans med en rad andra myndigheter med att undersöka olika trender och utvecklingar på företagsområdet. Det gör de därför att vi är väldigt måna om att ha den informationen och bakgrunden när vi fattar beslut. Det är viktigt att också markera det som vi har gjort. Vi har gjort ansträngningar genom såväl som och förstärkt detta. Handelminister åker på främjanderesor runt om i världen tillsammans med svenska näringslivsdelegationer. Jag har också varit i både och tillsammans med svenska näringslivsdelegationer med representanter från egenföretagare men också från små och medelstora företag och traditionell tillverkningsindustri. Och, hör och häpna, även representanter från hälso- och sjukvården och välfärdsföretag fanns med där eftersom det är en viktig exportmarknad för . Interpellanten säger att jag inte alls tar upp problemen med att kunna anställa. Nej, och det är en väldigt viktig del i detta, men jag fokuserade i mitt svar på de insatser som regeringen har gjort för att öka internationaliseringsgraden. Kompetensförsörjningen är en avgörande tillväxtfaktor. Det handlar om satsningar genom hela grund- och gymnasieskolan där reformer trädde i kraft . Det handlar också om kompletterande yrkeshögskola, yrkesvux och vuxenutbildningar där vi också har tagit krafttag. Men det handlar även om det regionala arbete som pågår med de regionala kompetensplattformarna. Varje region har fått i uppdrag att belysa vad det finns för behov av just kompetensförsörjning, för varje region ser lite olika ut. När det gäller just kompetensförsörjning och företags förmåga att lyfta sig till en internationell marknad är också samverkan med högskolor och universitet runt om i landet viktig. Regeringen gav mer pengar till där en pott handlar om internationalisering. En internationaliseringspott av de miljoner som fick ska gå till de science parks runt om i som arbetar med att ta goda affärsidéer ut på den svenska men också den globala marknaden. Summa summarum har vi gjort oerhört mycket på det här området. Men mycket mer behöver göras, för är inte ett företags hemmamarknad lokal enbart i kommunen eller i regionen, utan ett företags hemmamarknad är mer och mer global. Därför behöver man främja detta arbete genom främjandeaktörerna och den satsning som vi har gjort och även genom att informera om alla de insatser som görs. Det är också en viktig uppgift som våra myndigheter har och något som pågår på de myndighetskontor som finns regionalt och via de samverkansaktörer som finns kopplade till universitet och högskolor i landet. 156 (S): Att vässa armbågarna vore också att visa handlingskraft och presentera konkreta förslag som skulle kunna genomföras nu eller åtminstone inom det närmaste halvåret. Om vi ska vara med och konkurrera på en global marknad måste dessa små och medelstora företag kunna anställa , för annars är de utkonkurrerade. Det är här problematiken ligger i just själva jobbfrågan. Vi kan inte vänta på de ungdomar som går i , för det tar . När de är klara har vi blivit överkörda av andra länder. Att vässa armbågarna, som ministern uttrycker det, måste alltså vara att visa handlingskraft och komma med konkreta förslag vad gäller kompetensförsörjningen. Vi har gott om underleverantörer i som ministern kommer från. I de undersökningar som exempelvis Undexo har gjort säger många att de upplever att de saknar språkkunskaper och kunskap om hur man marknadsför sig. Vet man att det finns företag ute i landet som uttrycker att de upplever detta som ett problem kan man vad gäller kompetensförsörjning se till att man skapar den typen av utbildningar så att såväl företag som anställda kan höja sin kompetens. Som näringsminister måste man väl fundera över hur man kan vässa armbågarna så att vårt svenska näringsliv kan växa och fortsätta vara på den internationella marknaden. Regeringen var ganska kaxig när man 2010 uttryckte att skulle fördubbla exporten . skriver vi 2012, och det ser tyvärr inte så bra ut. Jag skulle bli väldigt glad om just detta mål nåddes till 2015. Men om vi ska klara det behövs det fler konkreta åtgärder. Med tanke på att det är så många småföretagare som på olika sätt uttrycker att det saknas stöd och att de behöver ökad kompetensförsörjning blir det märkligt att ministern inte är beredd här och att komma med konkreta förslag på hur vi ska kunna ta tillbaka marknadsandelar. I grunden handlar det ju om det i och med att de inte har ökat . Andra länder har kört om oss. Till exempel har tagit marknadsandelar i världsdelar där vi har varit stora tidigare. Jag saknar fortfarande konkreta förslag för hur de svenska småföretagen ska kunna växa på en internationell marknad. 157 (S): Jag hade inte tänkt lägga mig i den här debatten, men det finns några saker som behöver sägas. kom in på dem nu på slutet. Det är bra att regeringen är stolt över den politik man för. Det ska alla regeringar vara. Men när vi ser ett problem och efterfrågar något och ministern redovisar två och en halv sida text utan några konkreta åtgärder som hon vill vidta blir det konstigt. Alla de åtgärder som redovisas har åtminstone på nacken. Exportkrediterna kom 2009.