prot · GZ09137 · 2012-08-16 00:00:00 — Det handlar just om förändringen, att det har gått från som inte ansåg att man fick skattefuska till . Andelen som kan tänka sig att jobba svart har sjunkit från . Det är det som är positivt här, att vi kan se att ett aktivt arbete för att förbättra skattesystemet också påtagligt har ökat dess legitimitet. har vi, som sagt, ett stort beslut framför oss när det gäller skattesystemet , och det gäller räntesnurrorna. Det vore naturligtvis bra om tydligt kunde lämna besked om att Socialdemokraterna kommer att stödja de förslag som regeringen presenterat för Lagrådet, inte minst eftersom i sitt inlägg underströk att det var viktigt att det här problemet, också i den breda företagssektorn, hanterades. Det här är kanske det mest omfattande förslaget för att minska möjligheten att skatteplanera, som vi nu lägger på bordet, trots att vi har lagt fram förslag på fastighetsbolagssidan och på räntebegränsningar som sammantaget uppgick till 15 miljarder i ökade skatteintäkter. Det är naturligtvis väldigt positivt. Jag tror att det centrala är att vi har sänkt skattetrycket. Vi har infört jobbskatteavdrag. Vi har RUT- och ROT-avdrag. Vi har lägre arbetsgivaravgifter för ungdomar. Vi har ett skattesystem som följaktligen mer överensstämmer med medborgarnas uppfattning om vad som är rimligt att betala och som bättre återspeglar att det finns sektorer där man kan ersätta köpta tjänster med eget arbete eller med den svarta sektorn. Det här har gjort att vi har fått ett bättre fungerande skattesystem. Sedan har vi också lagt till kontrollmekanismer och förenklingar i systemet, som till exempel omvänd momsföring men också kassaregister och personalliggare. Sammantaget har det här gjort att vi fått ett skattesystem som är legitimt. Det är klart att det är bekymmersamt i en mening för att föra den här diskussionen, eftersom Socialdemokraterna på flera punkter vill reversera och förändra de här åtgärderna. Man vill inte ha en lägre restaurangmoms. Risken för att få fusk i den sektorn ökar om man höjer momsen kraftigt, eftersom det ofta är i den sektorn vi har sett fusk. Begränsar man och återigen undergräver man legitimiteten för skattesystemet och ökar risken för fusk och undandragande. Jag tror att det är viktigt att vi vårdar en ideologi där skatterna ska vara så låga som möjligt och betalas av så breda baser som möjligt. Det ska vara så låga skattesatser som möjligt. Då får vi råd med en bra välfärd och klarar av att ha en politik som leder till många i arbete. Det är vad de siffror som redovisar återspeglar. 21 (S): Jag noterar att svar från finansministern uteblir när det gäller det som är huvudsaken i min interpellation. Det är lätt att ha en flott presskonferens och tala om åtgärder mot fusk när det gäller både bidrag och skatt. När det gäller bidrag slog ni till året därpå. När det gäller skattefusk har det inte hänt någonting. Det är talande. Jag tror inte att det ensidigt handlar om skattenivåer när det gäller människors benägenhet att fuska. Undersökningar visar någonting annat. Först handlar det om hur andra uppträder. Hur uppträder personer i ledande ställning? Fuskas det där? Hanterar man medlen där på ovarsamt sätt? Delar du min uppfattning, , att det på ett negativt sätt kan påverka skattemoralen, vår benägenhet att betala skatt, om människor i ledande ställning är slarviga och det upplevs som fusk och slöseri? Sedan kommer i fallande skala att skatterna är för höga, att solidariteten är för låg och att man vill testa om det går. Jag tror att det är så här. Ett samhälle hålls ihop genom att alla upplever att alla bidrar efter förmåga och att alla arbetar efter förmåga i ett solidariskt hänseende. Så hålls ett samhälle ihop. Om någon börjar bryta mot de principerna eroderar det. Därför är kampen mot skattefusk avgörande viktig. 22 (S): Jag hade en ganska kort fråga till finansministern. Jag hade hoppats att han hade kunnat beskriva vad det är som gör att han i sitt svar anger att man motverkar skattefusk genom HUS-avdrag och jobbskatteavdrag, det vill säga att man sänker skatten. Om man vill få bort allt skattefusk skulle man med den logiken ta bort all skatt. Då skulle det inte finnas något skattefusk. På samma sätt, om man har den logiken, skulle man kunna höja ersättningarna, för då skulle inte folk fuska när det gäller bidrag. Om man nu har det här resonemanget borde man kunna ta fram fakta om det. Jag noterar att generaldirektör i den här debattartikeln i skriver att det kan ha en effekt. Men man vet naturligtvis inte om det har den effekten. Men om finansministern är bombsäker på det ska han väl utveckla vilken forskning och vilka metoder han har använt för att få fram det här resultatet. 23 Finansminister (M): Jag vill ändå påpeka att vi nu har en färsk undersökning som visar att det har skett en stor förändring. Skattemoralen i har förbättrats. Det har skett en betydande förbättring när det gäller medborgarnas syn på skattesystemet. Det är större acceptans. Det är mindre acceptans för fusk och mindre acceptans för att man undandrar sig beskattning. Det tycker jag är väldigt positivt. Det är centralt att vi vårdar den typen av framsteg så att vi kan se ett skattesystem som är legitimt, men det måste bygga på att vi också har skatter som är konkurrenskraftiga. Därför är det viktigt med den typ av skattelättnader som RUT-, ROT- och jobbskatteavdrag och sänkt restaurangmoms har inneburit. Det är också viktigt att vi förenklar skattesystemet så att det är lätt att tillämpa. devis att det ska vara lätt att göra rätt och svårt att göra fel är en grundläggande utgångspunkt när vi jobbar med förändringar i skattesystemet. Det är klart att kontrollåtgärder också spelar roll. De nya avtalen, senast med , är viktiga. De ökar upptäcktsrisken och minskar möjligheten att undandra sig beskattning. När vi inte har de gamla skatterna arvs- och gåvoskatt och förmögenhetsskatt, som ledde till mycket skatteplanering, har vi bättre fungerande skattesystem. Det är uppenbart hur skatter och bidrag påverkar samhällsekonomin. Det är nödvändigt med skatter; annars har vi ingen offentlig ekonomi. Men nästan alla skatter snedvrider samhällsekonomin. De ger en relativt hög kostnad, särskilt i ett samhälle som det svenska med höga skatter. De leder till färre sysselsatta, lägre bnp och sämre utveckling av välfärden. Det är samma sak med bidrag. De snedvrider också. Det är nödvändigt att vi har bidrag för att skydda människor vid tillfälliga inkomstbortfall, men man ska vara medveten om att de har en snedvridande effekt. När vi nu gör förändringar i skattesystemet och de snedvridande effekterna minskar, och när de snedvridande effekterna i bidragssystemet minskar blir fusket i systemen mindre. Överläggningen var härmed avslutad. 14 § Svar på interpellation 2011/12:425 om jobbskatteavdragen 24 Finansminister (M): har frågat mig när ytterligare steg i jobbskatteavdraget gör mer skada än nytta och vilka åtgärder jag då kommer att vidta. En varaktigt hög sysselsättning är avgörande för att värna välfärden. Regeringens viktigaste mål är därför full sysselsättning. Arbete måste löna sig och människor rustas för de jobb som skapas. Jobbskatteavdraget är den viktigaste av regeringens jobbskapande åtgärder. Flera studier har visat att jobbskatteavdraget är ett effektivt sätt att öka den varaktiga sysselsättningen och att effekten per satsad krona är större än för alternativa åtgärder. Därför är vår ambition att ytterligare förstärka jobbskatteavdraget och höja den nedre skiktgränsen för statlig skatt när det ekonomiska läget så tillåter. har undersökt om effekten av ytterligare jobbskatteavdrag är avtagande. Det finns inte anledning att tro att den är det eller inom relevant reformutrymme. Även delar denna uppfattning. Införandet av ytterligare steg bedöms således ge betydande sysselsättningseffekter. Genomförda reformer för att få fler i arbete har haft betydande positiva effekter. Ytterligare åtgärder krävs dock för att föra mot full sysselsättning. Ytterligare steg av jobbskatteavdraget är bland de mest effektiva åtgärderna för att nå det målet. 25 (S): Tack, finansministern för svaret. Jobbpolitiken är regeringens stora misslyckande. Vi har en arbetslöshet som har ökat med en moderatledd regering. Vi har en långtidsarbetslöshet som biter sig fast och en ungdomsarbetslöshet som är förödande hög. Det är regeringens stora misslyckande. Man har bundit upp sin jobbpolitik i en enda åtgärd, det så kallade jobbskatteavdraget som uppgår till totalt 80 miljarder. När jag studerar vad skilda myndigheter och intresseorganisationer säger om jobbskatteavdragets utfall och effekt ser jag att det avviker påtagligt från vad säger. utgår från en teoretisk modell och gör antaganden. I IFAU:s utvärdering är man utomordentligt tveksam när det gäller effekterna, och framför allt, säger man, har man ingen kontrollgrupp, så det är inte möjligt att bedriva forskning. säger att det är stor osäkerhet. TCO säger att man överskattar utbudspolitiken. säger att det är för optimistiskt och att det är skruvade slutsatser. Det är i stort sett bara och som anser att jobbskatteavdragen är en lyckad politik för att skapa jobb. En enkel beräkning visar att varje jobb har kostat . Man har åstadkommit två andra effekter som jag tror är de avsedda. Den första sätter den offentliga sektorn på svältkur. När man tar bort 80 miljarder blir det nödvändigtvis följdeffekter, inte bara i statliga verk och myndigheter och i socialförsäkringssystemet utan också i kapaciteten att ge landsting och kommuner rättmätiga resurser för sin verksamhet. Det andra är att det ändrar inkomstfördelningen. Mer resurser har flyttats över till höginkomsttagare, och resurser har tagits från sjuka och arbetslösa och överförts till höginkomsttagare. Detta är Bo Lundgren-politik, men var ärlig och sade att den offentliga sektorn skulle bantas och skatterna sänkas rejält. säger att det görs av omsorg om de arbetslösa och att det ska ge nya arbetstillfällen. Det ger inga nya arbetstillfällen. Om det gör det är det med stor osäkerhet och ringa utfall. Däremot ger det direkt de andra effekterna, besparingar i offentlig sektor och en annan inkomstfördelning. Anser du fortfarande att detta är den enda åtgärden för att skapa nya jobb och att du vill gå vidare med denna politik, ? 26 (S): När de borgerliga partierna vann valet hade vi en högkonjunktur. Det hade varit lågkonjunktur, men blev högkonjunktur. En del av de jobb som har tillkommit tillkom innan regeringens politik hade hunnit få genomslag. Därför känner jag mig ännu mer osäker på om man kan säga att de jobb som har tillkommit skulle vara jobbskatteavdragets förtjänst. Man kan leka mycket med statistik. Regeringen har valt att fokusera på det antal jobb som har tillkommit , nämligen 100 000 jobb. Normalt brukar man prata om hur hög arbetslösheten är. Vi kan se att även om det har tillkommit jobb är det fler som har blivit arbetslösa eller stannat kvar i arbetslöshet. Arbetslösheten var då . Man kan alltså se att detta är ett misslyckande. Den retorik som användes när alla de här avdragen infördes, det är ju flera, var att detta skulle minska arbetslösheten. kan vi se att det har blivit precis tvärtom. Jag tycker att det är dags att ompröva den här politiken eftersom den leder åt fel håll. Det är inte bara arbetslösheten som har ökat, utan även långtidsarbetslösheten och ungdomsarbetslösheten. Det är extra allvarigt med tanke på att om man börjar sitt unga liv som arbetslös är det stor risk att man fastnar i arbetslöshet. Långtidsarbetslösa har också ofta svårt att ta sig ur arbetslösheten när den har pågått . Det är alltså allvarligt. Eftersom den här politiken inte har gett önskvärda resultat blir jag oroad över att det kan bli nya jobbskatteavdrag. Jag tycker också att det är en felprioritering. Man skär ned för människor som har det svårt så att sjuka och arbetslösa använder sin energi till att försöka få vardagen att gå ihop eftersom de inte kan leva på den lilla peng de får. Man har också satsat mindre på aktiv arbetsmarknadspolitik, gymnasieutbildning och vuxenutbildning. Man har satsat mindre på hela utbildningskedjan. All forskning visar att ju mer utbildad man är, desto mindre är risken att man hamnar i arbetslöshet och desto större är chansen att man får ett jobb, inte minst när konjunkturen vänder om det har varit lågkonjunktur. Därför borde vi ägna då det är kris i vår omvärld åt att rusta våra ungdomar och våra arbetslösa inför framtidens behov och inte ösa pengar över dem som faktiskt redan har tillräckligt och som klarar sitt liv alldeles utmärkt. Det är en felprioritering, och den leder uppenbarligen inte heller till att arbetslösheten minskar. Därför skulle jag önska att man prövade nya vägar. Jag har varit inne på utbildning och arbetsmarknadspolitik. Jag kan utvidga det till att man kan satsa på forskning och innovation och bygga bostäder som vi saknar och som är allvarligt för arbetsmarknaden. Man kan satsa på infrastruktursatsningar. Det finns mycket som leder till att vi står mycket mer rustade för framtiden och kan minska arbetslösheten men som även sätter människor i arbete i denna process. Efter alla dessa jobbskatteavdrag skulle jag önska att man tar en tankeställare: Finns det kanske inte något annat som vi borde pröva eftersom denna väg har misslyckats? 27 (M): Jag kan först konstatera att det var en inkomstskatt sänktes i detta land. Det kan vara värt att notera. Det är också intressant att konstatera att vi nu får mycket tydliga besked från två av Socialdemokraternas företrädare som säger att vi inte ska ha något jobbskatteavdrag. Vi får se om det blir beskedet i deras budget. Jag var för inte så länge sedan i och träffade där ett par personer som inte trodde på evolutionen. Det tyckte jag var lite skrämmande eftersom samhället har gjort enorma landvinningar när det kommer till att kartlägga evolutionen och det faktum att det är den som är ursprunget till människan. Men inga teorier är hundraprocentiga. Man kan aldrig vara säker på att en viss forskningstes gäller. En av världens mest kända vetenskapsteoretiker sade: Vi har sett solen gå upp . Vi kan inte vara säkra på att den kommer att gå upp . Men om man tror att den inte gör det ska man ha ganska bra argument för varför den inte gör det. Jag skulle vilja säga att vi har ganska många bra argument för att jobbskatteavdraget har en mycket positiv effekt på svensk ekonomi. Det är teoretiskt och intuitivt klarlagt och ganska självklart. Precis som vi har höga skatter på alkohol, tobak och cigaretter för att människor ska konsumera lite av dessa varor är det klart att höga skatter på arbete också innebär att människor jobbar mindre. Det finns också en uppsjö internationell forskning. Få saker är så klarlagda som just sambandet mellan att höga skatter på arbete leder till ett lägre deltagande på arbetsmarknaden. Vi har också mycket forskning här i som ger precis dessa resultat. Vi hade en seminariedag här i med ledande forskare. Jag vet att var där. Det är möjligt att han låg och sov då. Men IFAU och KI var mycket tydliga med att de instämde mycket klart i de rapporter som har kommit i närtid om jobbskatteavdragets effekter. refererar till gamla studier då inte tillräckligt hade gått för att man skulle kunna mäta effekten. Från IFAU:s sida tillämpade man då en metod som inte kunde påvisa effekten. Det sade IFAU:s generaldirektör mycket tydligt. Jag undrar vad gjorde? Ett av de tydligaste argumenten för att jobbskatteavdraget funkar kan vi se bland de äldre. Vi har nämligen infört ett förstärkt jobbskatteavdrag som innebär att man får behålla nästan dubbelt så mycket om man fortsätter jobba . Här ser vi en dramatisk förändring. Vi kan konstatera att vi under finanskrisen har haft det största efterfrågetappet på . Vi kan även konstatera att vi har fått en kraftig sysselsättningsåterhämtning, en mycket bättre återhämtning än . Då undrar jag: Vad är förklaringen till att det går så bra för ? Ni kan inte förneka att världen brinner runt omkring oss och att vi ser massarbetslöshet och drakoniska besparingar på välfärden i , , , och i nästan hela . Vad är förklaringen till att det går så enormt bra för ? Förklaringen är mycket tydlig, forskningen är tydlig, teorin är tydlig, intuitionen är tydlig, nämligen att det beror på den politik som vi har fört. lekte lite grann med siffror och sade att arbetslösheten var när ni lämnade över under en av de största högkonjunkturerna. ska jag påpeka att ni försökte tricksa med siffrorna och låtsas som att en massa människor inte var arbetslösa. Men summa summarum tycker jag att och nu när de ekonomiskt nästan påstår att solen inte ska gå upp ska förklara varför den inte gör det. 28 (S): Sommaren har varit skön. Men ibland inser man vad man har saknat under dessa politiska debatter. Efter inlägg känner jag att mungiporna i alla fall åkte upp. Att försöka tricksa med statistik var intressant från sida. Men jag ska då påpeka att om man talar om att gömma undan människor i arbetslöshet kan jag berätta att största arbetsgivare heter fas 3. Det är den borgerliga regeringens arbetsmarknadspolitik där människor låses in och inte får studera för att kunna ta sig vidare till arbete. Socialbidragen ökar i . Vi fick en rapport om det. säger , vår stönande finansminister, att jobbskatteavdraget är den viktigaste av regeringens jobbskapande åtgärder. Man kan fundera på det. Under valrörelsen sade , och de andra att vi hade massarbetslöshet i . är arbetslösheten högre. Om detta är den viktigaste av regeringens jobbskapande åtgärder måste jag säga: bevare oss från att de vidtar fler sådana åtgärder. Då kan det bli riktigt jobbigt. Beskriv därför detta exakt. Jag tycker att redovisade att de jobb som skulle ha skapats inte är rimliga. Man kan faktiskt också se att den skattesänkning som har gjorts motsvarar alla anställda inom äldreomsorgen . Är det några här som tycker att det finns för mycket personal inom äldreomsorgen får ni gärna räcka upp handen. Jag tror att det skulle behövas en och annan till där. Man ska inte glömma bort vad vi använder skattemedel till. Vi finansierar skolan, barnomsorgen, äldreomsorgen och sjukvården med dem. Sänker man skatten påverkar det också möjligheterna att omfördela från till exempel staten. Alla kommer ihåg när den förra regeringen som ledde omfördelade pengar från staten och gav till kommunerna och kallade dem för Wärnerssonpengarna efter den tidigare skolministern. Då handlade det om att tillskjuta mer resurser. Det är ett sätt att använda skattepolitiken effektivt och se till att man får fler anställda som kommer i jobb där de behövs. 29 (S): Det är alltid roligt när det hettar till i debatten. Man kan alltid använda alla möjliga argument i denna typ av debatter. Framför allt sägs det att man ljuger, tricksar med siffror, inte vet vad man pratar om och så vidare. När det gäller att tricksa med siffror kan jag säga följande. Jag satt i även 2006, och då var det ett väldigt hallå om att vi socialdemokrater tricksade med siffror. när vi säger att ungdomsarbetslösheten är stönar de borgerliga kamraterna och säger att det inte är riktigt sant eftersom en del ungdomar studerar och kanske bara söker deltidsjobb. Nej, det var inte riktigt sant att det var på det sättet 2006 heller. Men accepterade vi en gång för alla, och jag hoppas att vi står fast vid det, att det faktiskt är så att vi ska ha den modell som EU har lagt fast. Jag tycker att det är en bra princip att vi har samma mål över hela EU. Sedan kom vi fram till det här med den viktigaste åtgärden. Det förvånar mig att man säger att det är den viktigaste åtgärden. Det är väldigt svårt för finansministern, och alla andra som gjort en uppskattning att veta hur mycket jobb det här skulle ha gett. Hur många skulle alltså denna åtgärd som är den mest effektiva ha gett? Om man ska beskriva om någonting är effektivt måste man ha några mått på det. Det tycker jag är det underligaste i hela argumentationen. Hur många jobb har alltså det här gett? Det fanns ju annat som skulle vara en av de absolut viktigaste åtgärderna för att öka antalet människor i jobb, nämligen att förändra villkoren i a-kassan och kraftigt sänka ersättningen. Det visar sig att regeringen hade fel där. Jag tror att det inte var den smartaste åtgärden som den här regeringen har vidtagit. Nej, för att öka antalet sysselsatta krävs det andra åtgärder. Dessa ska vi kanske inte ta upp i den här debatten. Men det handlar om att se till att rusta unga människor ja, kanske alla arbetslösa för att kunna ta de jobb som finns så att det inte å ena sidan finns en jättestor grupp som inte kan få arbete på svensk arbetsmarknad och å andra sidan finns en massa arbetsgivare som säger: Jag skulle gärna anställa si eller så många. Men jag har ingen möjlighet att göra det, för ingen är kvalificerad nog för att ta de jobb som jag har att erbjuda. Man talar om att det gjorda varit effektivt och om att det gett resultat. Men kan man inte redovisa hur många jobb jobbskatteavdraget har inneburit. Man skulle länge kunna tala om att vi har den bästa ekonomin. Det har vi; det råder ingen tvekan om den saken. Men hur länge kommer vi att ha det? Vad är det som händer just nu i ? Vad händer om det går ned i , vår största exportpartner? Och vad händer om hamnar ännu mer illa till? är också en av våra allra största exportpartner. Vad händer då med svensk ekonomi? Här har vi ingen djupare analys. Det råder ingen tvekan om att det kommer att påverka om fler länder drabbas, framför allt i . Det är alltid så att vi exporterar mest till våra grannländer; det har vi gjort till , och våra nordiska grannländer. Frågan är vad som händer den dagen de inte exporterar. Trots allt har vi då kanske inte den bästa ekonomin. 30 Finansminister (M): Jobbskatteavdraget är nog inte bara den mest effektiva jobbskapande åtgärden som vi genomfört utan också den kanske mest utvärderade skatteförändringen som genomförts i svensk historia. Inte någon skatteförändring har så grundligt, av så många och så utvärderats som just jobbskatteavdraget. Slutsatserna är helt entydiga: Jobbskatteavdraget skapar väldigt många jobb. Bedömningarna ligger på 75 000125 000, oavsett om bedömningarna kommer från , , , , LO eller vem det i övrigt är som räknat på detta. Det är därför har klarat sig bättre. Vi har haft en bredare jobbpolitik än andra länder. Vi har en med 200 000 högre sysselsättning och, som siffrorna nu redovisar, 200 000 färre i utanförskap än . har alltså utvecklats starkare när det gäller tillväxt, sysselsättning och arbetslöshet än , euroområdet och de allra flesta jämförbara länder. Detta är naturligtvis väldigt positivt. Det beror på en bred politik. Det gäller då inte bara jobbskatteavdrag. Också förändringarna av a-kassan har varit centrala och avgörande. Det är viktigt att det lönar sig att arbeta och att ersättningssystemen anpassats så att det är verkliga omställningsförsäkringar vi talar om. Det handlar om att vi håller på att införa en arbetsförmedling som faktiskt fokuserar på att de arbetslösa ska söka jobb. Det handlar om ett utbildningssystem som fokuserar på kunskap och praktisk utbildning som fungerar i arbetslivet. Det handlar om att förstärka efterfrågan genom sänkta arbetsgivaravgifter och genom RUT- och ROT-avdrag, restaurangmoms och naturligtvis också ett helt nytt företagsklimat där åtgärder som avskaffad förmögenhetsskatt, minskad regelbörda, förbättrad forskning och utveckling samt mer av infrastruktur varit viktiga. Allt det här en samlad politik har lett till fler arbeten. Låt mig konstatera att i samband med sitt möte presenterat en analys av regeringens ekonomiska politik. Man gör en fördjupning av de långsiktiga effekterna av regeringens reformer. Man inleder med att konstatera att jobbskatteavdraget relativt sett gör det mer lönsamt för personer i arbetsför ålder att delta i arbetskraften.