prot · GZ09130 · 2012-06-14 00:00:00 — För att effektivt kunna klara upp fler brott behöver polisen självklart använda sig av beprövade och vetenskapliga metoder. Den statliga utredningen polisutbildning lämnades till justitieministern . I detta betänkande föreslås att utbildningen ska bli en vanlig högskoleutbildning om 180 högskolepoäng. Men ännu har ingenting hänt. Min fråga till justitieministern är därför: När får poliser en riktig högskoleutbildning? 149 (): Först vill jag gärna säga att vi aldrig har haft en så bra polisutbildning i som vi har . Denna typ av argumentation där man undergräver tilltron till den utbildning som vi ger landets poliser är skadlig. De får en bra utbildning. Däremot måste utbildningspolitiken inom rättsväsendet naturligtvis vara sådan att vi ser framåt. Det finns en utredning, och jag har tidigare här i kammaren meddelat att regeringen kommer med sina slutsatser . Det vill jag återkomma till. Jag ska ta upp en av de saker som nämner, nämligen detta med att använda sig av beprövade och vetenskapliga metoder i verksamheten. Vi har just haft ett tredagarsseminarium, Criminology Symposium, som samlar 600700 forskare från 43 länder. Detta har vi haft , och regeringen har säkerställt att denna verksamhet kommer att kunna fortgå på ett oberoende sätt. Att få så många internationella forskare inom kriminologiområdet till för att diskutera aktuella frågor är att satsa på kompetens och utveckling. 150 (MP): Jag tackar ministern för svaret och kommer att följa regeringens agerande i denna fråga eftersom den har legat i utan att någonting har hänt. Om regeringen agerar under detta år är det naturligtvis mycket välkommet. Jag har svårt att se att någonting hindrar att man kan genomföra en förändring av polisutbildningen så att den blir högskolebaserad. I utredningen slås det fast att kostnaden för att utbilda poliser skulle bli lägre än den är om man gjorde om utbildningen till en högskoleutbildning. Därför ser jag egentligen ingenting som hindrar detta. Jag undrar om ministern ser någonting som hindrar att poliser får en högskoleutbildning på samma sätt som deras civilanställda utredarkolleger, åklagare, advokater och domare har ? 151 (): Jag vill först gärna säga att det inte är så att ingenting har hänt. Vi har arbetat mycket med denna fråga, bland annat för att det har krävts kompletteringar. De remissvar och synpunkter som har kommit in på den utredning som det hänvisas till visar att det fanns behov av att komplettera och pröva olika frågor och att det också fanns anledning att beräkna kostnader men också kvalitet i olika delar av förslagen. Det har minsann funnits en hel del att arbeta med för att man ska kunna lägga fram ett väl underbyggt förslag eller dra slutsatser som håller . Det är min bestämda uppfattning att även poliser som läser akademiska kurser på högskolenivå ska få poäng för detta. Så är det inte , vilket är sorgligt, och det måste man naturligtvis ändra på. Men det är också så att en del av polisutbildningen inte är akademisk utan kräver andra former av utbildning. Det gäller inte minst aspiranttjänstgöringen som är oerhört central, det vill säga det praktiska arbete som man får under sin utbildning ute i polismyndigheterna. Det är alltså två delar att arbeta med. 152 SKÅNBERG (KD): Jag har en övergripande fråga till . går på sommarlov om , och runt om i landet har alla skolor skolavslutningar. Många av skolorna väljer att ha sina avslutningar i kyrkor. Det har varit en sed , ibland obruten . Detta är en varm och kär sed som många gläds åt. oroar rektorerna och säger att de kan bötesförelägga skolan, rektorn, och även förbjuda en präst att säga: välsigne er och ha ett skönt sommarlov. Statsministern var tydlig när han sade att det är helt okej att ha skolavslutningar i kyrkan med präst, psalmsång och alla de konfessionella tillbehör som finns i kyrkan och som är självklara inslag. Utbildningsministern har sagt detsamma. Vad säger nu till alla skolor som vill ha avslutningar i kyrkan? 153 (): Det är riksdag som har fattat beslut om skollagen som säger att undervisningen och verksamheten i skolorna ska vara icke-konfessionell. Det är naturligtvis otroligt viktigt att följa lagen. Det som diskussionen nu handlar om är tolkningen och hur man ska väga in den. Det tror jag att man egentligen bäst löser i de olika situationerna. Det är naturligtvis många av oss som har trevliga minnen från skolavslutningar i kyrkor. är det av praktiska skäl som skolan har sina avslutningar i kyrkan därför att skolan inte har någon lokal för dem. Att ta del av verksamhet i olika kyrkor och samfund är en del av den undervisning som man ska få. För mig är det inget konstigt om man vill ha en avslutning i en moské, en synagoga eller någon annanstans. Men det är klart att rektor har ett ansvar att följa skollagen. Denna fråga måste man naturligtvis diskutera fram och tillbaka för att se hur detta fungerar. Men i grunden gäller den lag som har stiftat. Sedan får man laga efter läge och hitta praktiska lösningar. 154 SKÅNBERG (KD): Jag tackar statsrådet för svaret. Det som sägs i skollagen är att skolan ska vara icke-konfessionell. Det är ingen nyhet. Det är ingenting som har kommit . Det har varit så , och det har varit helt oproblematiskt. Skolan ska inte förkunna en tro eller en livsåskådning. Men när man kommer till kyrkan om man har valt att gå dit får man finna sig i att om man slår upp en psalmbok finns det där psalmer med en konfession, en bekännelse. Alla attribut prästen och prästens klädsel, konstverken, välsignelsen handlar om förkunnelse. Det står också i skollagen att barnen ska möta detta. Är det möjligt eller inte, utan att få böter, att säga: välsigne er och ha en skön sommar! 155 (): Jag tror att det är viktigt att ha klart för sig att det som hänt och det som det är en diskussion om också är att kyrkliga företrädare valt att tuffa till tonen om i vilken utsträckning de vill använda de kyrkliga attributen i de olika ceremonierna och att det har skapat ett problem. Det är därför jag säger att man måste diskutera ihop sig om detta. Vi har inga svårigheter i riksdag med att vid högtidliga öppnande träffa företrädare från olika samfund. Vi blir väl närmast glada över att alla önskar oss allt gott i de former som är. För många är det här en kontroversiell fråga som kräver mycket diskussion. Jag tror att frågan egentligen ska välkomnas. Rektorer har naturligtvis ett ansvar att se till att ingen känner sig förhindrad att delta i skolavslutningen. Det är naturligtvis också viktigt att kyrkorna hittar sina former för att ha öppna dörrar för barn och ungdomar som skulle kunna få en möjlighet att besöka Kyrkans lokaler. 156 (V): Också jag har en fråga till justitieminister . har en mängd självmord skett i häkten och även i polisarrester. Det har också skett ett tragiskt mord på en kriminalvårdsanställd i ett häkte. Tyvärr får vi rapporter om att fortsatt ensamarbete för våra kriminalvårdare i häkten inte är ovanligt. I ett frågesvar säger som svar på en fråga om självmord i häkten att man vidtagit åtgärder inom kriminalvården. Så är det. Också polisen jobbar förebyggande när det gäller skador och självmord. Jag skulle, också med anledning av fallet med en ung människa, vilja fråga ministern vad mer som kan göras för att förebygga att sådant här sker. 157 (): Jag vill tacka för frågan. Det här är en ständigt återkommande fråga och någonting som man både inom polisen och inom kriminalvården ständigt måste arbeta med. Människor som sitter i arrest eller som är intagna på anstalt mår inte alltid så väldigt bra. Risken finns alltid att man skadar sig själv eller blir utagerande och på så sätt kan skada andra. Det ligger i myndigheternas ansvar att arbeta med säkerhetsfrågorna. Jag tror att en av de viktigaste sakerna och ett område där vi kan göra mer är utbildning återkommande utbildning om människors beteenden, om risksignaler och om hur man kan agera. Utifrån de händelser som varit har det varit viktigt att tydliggöra de riktlinjer och rutiner som finns när det gäller att säkerställa att man åtminstone använder beprövad erfarenhet för att ta bort de uppenbara risker som kan finnas avseende säkerheten. När man renoverar eller förnyar lokalerna ser man också väldigt mycket till de här frågorna. 158 (V): Jag vill tacka ministern för svaret. Just detta med återkommande utbildning är väldigt viktigt. Vi kan då också relatera till fråga. Om man utökar utbildningen dels för polisen, dels för kriminalvårdsanställda skulle något slags utbildning om vård behöva ingå. Är ministern beredd att tillse att man i ökad omfattning både i arrester och i häkten har tillgång till mer vårdpersonal? Frågan som helhet inrymmer också att kriminalvården behöver mer personal detta för att tillgodose de behov som uppstår framför allt i häkten med tanke på att det är ett väldigt känsligt läge och med tanke på möjligheterna att förebygga. 159 (): När det gäller arresten hos polisen har polisen länge önskat att inte behöva hantera en del av de klienter man får, framför allt blandmissbrukare eller personer som kan ha allvarliga sjukdomstillstånd. Man har inte den utbildning som krävs för att ta sig an sådant. Tyvärr har det visat sig vara väldigt svårt att få någon annan som känner för att ta över den här verksamheten där står vi lite grann. diskuteras frågan om hur man kan öka möjligheten att ha adekvat kompetens tillgänglig när det gäller personer som riskerar att få direkt allvarliga sjukdomsfall. När det gäller kriminalvården och även i övrigt den verksamhet som vi nu talar om tror jag att satsningen lite grann gått för långt avseende teknik, väggar och strukturer och att det varit för lite avseende mjukvaran, de människor som ska finnas där. är det faktiskt bemanning det handlar om. Det är inte meningen att man ska arbeta ensam i farliga situationer, och så ska det också vara. Misstag har begåtts, och det har fått konsekvenser. 160 (S): Jag vill ställa en fråga till migrationsminister . Det är väldigt positivt när människor möts över gränser. Man blir förälskad, gifter sig och bildar familj. Däremot är den så kallade fruimporten väldigt negativ att män, svenska medborgare, importerar fruar som de sedan hotar och misshandlar. Jag har besökt Kriscentrum i som har hand om framför allt misshandlade kvinnor och barn. Man säger att det finns ett stort problem, nämligen den EU-regel som gör att vi inte får neka uppehållstillstånd för de fruar som man kan misstänka kommer att bli misshandlade. Tydligen fick vi tidigare göra det. Därför är min fråga till migrationsministern hur vi i driver detta i EU för att se till att den här regeln ändras. 161 Statsrådet (M): Jag vill tacka så mycket för frågan. Det är helt riktigt att det i utlänningslagen finns bestämmelser som syftar till att så långt som möjligt förhindra att kvinnor far illa och utsätts för våld när de kommer till . Det handlar naturligtvis om att ta hänsyn till utländska kvinnors och barns rätt till skydd men också om enskilda individers rätt att själva få välja sin partner. När det gäller frågan om hur lagstiftningen ser ut: Om det rör sig om en ogift kvinna i ett nytt förhållande kan hon få information om att mannen har gjort sig skyldig till sexualbrott eller brott mot en närstående, och ansökan avslås till exempel på grund av att hon bedöms råka illa ut i förhållandet. När det gäller frågan om ett förhållande som uppstår senare: Svenska myndigheter kan avslå en ansökan från en person som inte är gift, däremot inte från en person som är gift. Denna ordning gäller inom EU. Jag ser inte att det finns något intresse från övriga medlemsstater för att driva frågan om en förändring i nämnda riktning. Det tycker jag är viktigt att klargöra. 162 (S): Det som är olyckligt är att nämnda möjlighet tidigare fanns i men att den nu inte finns på grund av EU-regeln. Men jag tycker inte att vi ska ge upp. Även om de andra medlemsländerna inte ser något intresse för frågan kan intresse för det här uppstå. Arbetet mot våld mot kvinnor går framåt även i andra länder. Det som är mycket problematiskt, vilket de påtalade hos Kriscentrum i , är att som de hört talas om kvinnor ringer till och bönar och ber och säger: Snälla, ge mig inte uppehållstillstånd! De här kvinnorna vet vad som väntar här med en man som kommer att misshandla dem och som redan har misshandlat dem. Först och främst får man ju inte neka en gift person uppehållstillstånd, och skulle man göra det måste man berätta för mannen om anledningen. Risken finns då att kvinnan blir ännu mer misshandlad för att hon försöker stoppa den olycksaliga föreningen. Jag hoppas att vi driver frågan vidare i EU. 163 Statsrådet (M): Om det vore så enkelt att det bara handlade om EU skulle vi väl alltid kunna driva frågan. Men detta är lite mer komplicerat än så. Jag har lång erfarenhet av att diskutera sådana här frågor och vill gärna påpeka att en kvinna naturligtvis också kan få vetskap om mannens brottsliga beteende eller bakgrund om hon begär att få se handlingarna i sitt ärende. Jag tror att också är medveten om att det är så att när en kvinna med ett ärende av det här slaget väl bestämt sig för att flytta ihop med en man i är det inte säkert att hon på grund av att hon fått vetskap om mannens brottsliga förflutna vill ändra sitt beslut. är vår värld så hård att man ibland hellre väljer möjligheten, tar chansen, att flytta hit trots vetskapen om att man kan hamna i ett sådant här förhållande. Detta gör det mycket svårt att försöka möta frågan bara genom lagstiftning. Jag tycker också att man inte får glömma polisens och de sociala myndigheternas möjlighet att på plats här i ingripa. Alltför ofta bortser vi från att det kanske också handlar om utbildning och om information till de parterna. Även det borde vi tala mer om, för jag tror att en del av problemen faktiskt ligger där. Det fick bli veckans sista fråga. Jag vill tacka de medverkande statsråden för medverkan. Föredrogs utrikesutskottets betänkande 2011/12:UU9 (skr. 2011/12:90 och redog. 2011/12:NR1). 165 (S): Vi ska debattera Nordenfrågor. Vi utgår från regeringens skrivelse och berättelse över verksamhetsår 2011. Det nordiska samarbetet är av högsta vikt för oss socialdemokrater och bygger på en ömsesidig tro på demokrati och rättvisa. Solidariteten och medlidandet som de nordiska folken visade efter terrordåden i och på Utøya visade på hur oerhört djupt rotade banden är mellan våra länder i . släppte en undersökning som visade att hälften av svenskarna kan tänka sig att bo i ett annat nordiskt land . Nästan alla känner vi någon som i sitt liv arbetat eller studerat i något av våra grannländer. Historiskt sett har vi alltid haft en stor migration inom som bidragit till att ge oss det välstånd vi har . Vi har sett hur många medborgare flyttat dit där efterfrågan på arbete varit som störst. var det som var målet för denna inflyttning. För många svenskar är det som lockar. Många unga svenskar ser det naturligt att arbeta i , faktiskt naturligare än att flytta till en annan stad i eller att pröva sina vingar i EU efter att de har tagit studenten. Detta är ett tydligt och väldigt positivt tecken på hur långt den nordiska integrationen gått. Det är något som vi alla här i kammaren behöver fundera några extra varv på. Vi ser ett stort värde i det nordiska samarbetet och en ännu större potential för ett ökat samarbete. , liksom dagens , har en stor outnyttjad potential. Liksom regeringen i gör för lite för att minska arbetslösheten görs det för lite på nordisk nivå för att öka integrationen och samarbetet mellan våra länder. Där kan vi göra betydligt mycket mer. Varje enskilt nordiskt land är en liten aktör på den globala arenan. Med våra fem länder tillsammans utgör vi topp-15 mätt i bruttonationalprodukt. Tillsammans är vi en region som kan vara med och påverka den internationella dagordningen. Tillsammans skulle vi i dessa termer mätt kunna befinna oss i G20-ländernas grupp. Klimatförändringarna är det största hotet. Jämfört med andra länder och regioner står sig väl i arbetet för ett klimatneutralt samhälle. Men vi behöver göra oändligt mycket mer. Runt om i världen diskuterar man nu hur en omställning till detta klimatneutrala samhälle ska gå till. har som region möjligheten att vara drivande för ett sådant omställningsavtal och omställningsarbete. Men för att detta ska bli verklighet krävs det insatser från och ministerrådet. Det behövs mer gemensamma och långtgående nordiska strategier när det gäller omställningen till ett mer miljövänligt samhälle. och har stora tillgångar av naturresurser. Vi har rika tillgångar på mineraler och skog för export samt starka vattendrag som ger oss mängder av energi. Det finns en stor outnyttjad tillväxtpotential när det gäller ett klimatsmart användande av dessa resurser. Gruvnäringen på den svenska, finska och norska sidan växer nu oerhört kraftigt. Vi ser redan nu en stor efterfrågan på kompetent arbetskraft inom mineralnäringarna. Genom att föra en aktiv samarbetspolitik kommer vi att skapa fler högkvalificerade arbetstillfällen inom detta område. Vi i Socialdemokraterna vill se ett som bygger på framtidens jobb där kunskap och klimat står i centrum. Det är ett område som i allra högsta grad också innefattar byggande av attraktiva klimatsmarta samhällen där man går ifrån de traditionella bruksorterna med allt vad det innebär. Omställningen till ett klimatsmart och klimatneutralt samhälle har inte bara positiva effekter på miljön. Den ger även jobb. Genom ett samarbete över gränserna kan vi i bli ledande inom utvecklingen av framtidens miljöteknik. Miljötekniken kommer att generera nya jobb och kan komma att bli en stor exportframgång för oss. Men då krävs det som sagt att det fattas beslut som stimulerar en framväxt av en sådan sektor. För oss socialdemokrater har jobben varit och kommer alltid att vara i fokus. Vi har genom det nordiska samarbetet en unik möjlighet att få till stånd en satsning på framtidens teknik. Genom att underlätta för individer och företag att verka över hela skapar vi fler jobb och ger fler människor möjligheter att stå på egna ben. har vi fört en debatt om den nordiska modellen. Ursprunget till den är det forskningsprojekt, Nordiska modellen , som just nu pågår. En mängd forskare jobbar med frågan för att stresstesta den välfärdsmodell som står för. Man har tagit utgångspunkten i att arbetarrörelsen tillsammans med bland annat har format det välfärdssamhälle som vi i har. Jag välkomnar alla de rapporter som sedermera kommer att presenteras av forskarna på en rad områden. hade vi en debatt i denna kammare om gränshinder. Det nordiska samarbetet går förvisso framåt. Men jag tror att jag talar för nästan alla av oss här när jag säger att det går alltför långsamt. Vissa framsteg har gjorts måste vi tillstå. Det kommer att vara möjligt att en och samma lokförare kan köra malmtåget från till . Det kommer att vara möjligt att åka taxi över gränsen mellan och , vilket har varit helt omöjligt. Det är med tillförsikt vi har sett ett tredje gränskontor öppna just i . Tyvärr känns det lite bekymmersamt att regeringen tvekar när det gäller finansieringen av dessa kontor. är det inte klart huruvida kontoren i kommer att finnas kvar . Om regeringen har ambitionen att underlätta för personer som vill gränspendla borde en långsiktig finansiering vara av extra hög prioritet. När det uppstår problem finns det inte någon ansvarig myndighetsperson att vända sig till. Vi socialdemokrater i har därför lagt fram ett medlemsförslag om att tillsätta en gränshinderombudsman. Denna ombudsman ska ha till uppgift att hjälpa de personer som hamnat mellan exempelvis två länders sjukförsäkringssystem. Vår förhoppning är att denna gränshinderombudsman naturligtvis ska avskaffas i brist på arbetsuppgifter. Men för att detta ska ske krävs att regeringarna i för en mer aktiv politik i gränshinderfrågor. Vi vet också att det finns företag som har svårt att hitta personal som är villig att under tidsbegränsade perioder arbeta i de andra nordiska länderna. Människor är ängsliga och bekymrade över att flytta på grund av att de nordiska skatteavtalen är komplicerade och svåra att hantera. Vi får oerhört många brev i den frågan från bekymrade nordiska medborgare. Det nordiska skatteavtalet behöver genomgå en översyn och bli tydligare. Det finns många olika saker att ta upp när det gäller gränshinderfrågorna och gränshinderproblemen. Jag är alldeles övertygad om att vi kommer att få höra fler exempel under debatten. Jag avslutar med att vi socialdemokrater yrkar bifall till våra socialdemokratiska reservationer nr 1 och nr 3, där vi beskriver vad vi vill i fråga om , arktiska frågor och den fördjupade samverkan inom . 166 (MP): betänkande 9 om är ett årligt betänkande som behandlar frågor av nordiskt intresse. Dels behandlas Nordiska ministerrådets arbete 2011, dels svenska delegations arbete , men betänkandet tar även upp fyra motioner. Eftersom jag är ledamot i och i det utskott som arbetar med miljö- och naturresursfrågor tänker jag i mitt anförande beröra en del av det vi har arbetat med i mitt utskott. Först tänkte jag säga några ord om och rådets arbetsformer. I sitter 87 ledamöter från de åtta nordiska folkvalda parlamenten. Det är alltså inte bara representanter från de fem nordiska länderna, utan i sitter även folkvalda från parlamenten på , och . Den svenska delegationen består av 20 ledamöter, och vi bildar, på samma sätt som i , partigrupper tillsammans med parlamentariker från de andra länderna och de delvis självstyrande områdena. finns det totalt fem partigrupper efter det att Sannfinländarna och bildat en ny partigrupp. Sedan finns naturligtvis partier som föredrar att inte ingå i någon grupp eller som inte blir insläppta i någon grupp, kanske på grund av att deras politiska prioriteringar inte anses vara möjliga att jämka in i någon grupp. Arbetet i sker i första hand i de fem fackutskotten. De är kultur- och utbildningsutskottet, medborgar- och konsumentutskottet, miljö- och naturresursutskottet, där jag är medlem, näringsutskottet och välfärdsutskottet. fattar vi beslut i samband med det vi kallar sessionen, som brukar genomföras . Det prövas för tillfället att dessutom genomföra en så kallad minisession . Det första försöket, som genomfördes , blev enligt mångas bedömning inte särskilt lyckat. Vi får väl se hur det går med det försöket framöver. För att ni som lyssnar och inte är så insatta i det nordiska samarbetet ska få en bättre förståelse för vad vi arbetar med, tror jag att det är viktigt att nämna att vi har en hel del samverkan med våra grannländer, i första hand med de baltiska länderna och , men även med många andra aktörer i vår omgivning, exempelvis de parlamentariska församling och parlamentariska församling. Vi deltar även i många av de nätverk som finns för arktiska frågor. Man skulle, fru talman, kunna räkna upp många fler samverkansparter till , men jag vill inte uppta ledamöternas tid med för mycket av sådant utan har bara nämnt några av de områden där jag själv har medverkat i samarbetet. har ingen lagstiftningsrätt och ingen beskattningsrätt. Tänk vad skönt det vore om EU var konstruerat på det sättet. För en utomstående betraktare kan det framstå som att på grund av avsaknad av den typen av makt skulle vara en oviktig inrättning. Men jag menar att det inte är så. Det är just det som jag uppskattar med och det är det jag föredrar att prata om när jag träffar politiker från andra delar av världen och får möjlighet att berätta om . Demokratier borde ju styras av fakta, kunskap, visdom, erfarenhet och liknande parametrar. Om gemensamma beslut kunde fattas utan inflytande av egoism, maktlystnad, baktankar eller penningbegär skulle vi få en mycket bättre värld än den vi lever i . Och jag menar att det är till stor del så som beslut fattas i . Vi strävar efter konsensus. Visst kan det vara svårt, men vi når ofta ganska långt så att den minoritet som naturligtvis ändå uppstår blir ganska liten.