prot · GZ09116 · 2012-05-23 00:00:00 — I de motioner som jag har nämnt finns tydliga förslag till lösningar. Vi anser att det behövs motsvarande undantag från kommunallagens lokaliseringsprincip för all verksamhet som berörs av ledningsbunden infrastruktur inom detta område, precis som det finns i ellagen. På så sätt ges kommunala bolag, i synnerhet kommunala energibolag men också energibolag som drivs som kooperativ eller ekonomiska föreningar, möjlighet att på ett aktivt sätt bidra till en positiv utveckling när det gäller miljötekniska lösningar som ett komplement till statliga och privata företag. Vi är övertygade om att det gynnar såväl samhällsutvecklingen i stort som det rena konsumentintresset. 174 (MP): För att hejda klimatförändringarna behöver vi fler som deltar, inte färre. finns det regelverk som förhindrar att fler ges möjlighet att delta i energiomställningen. Vi debatterar bland annat hur fler människor ska kunna delta genom att äga sin egen el och hur de kommunala energibolagen ska kunna användas som kraftfulla redskap. Det finns många skäl att decentralisera energiproduktionen och främja en mångfald av aktörer på energimarknaden. Samhällets sårbarhet minskar när energiförsörjningen sprids på många händer. Att ge fler människor möjlighet att producera sin egen el är också receptet för att öka andelen förnybar energi. Möjligheten att producera egen el är förklaringen till varför länder som och bygger ut förnybar energi i mycket högre takt än . Det är därför angeläget att skapa ett regelverk som uppmuntrar människor att producera egen el. I och många andra länder i har man ett system med fast pris för mikroproducenter. Med ett garanterat fast pris vågar privatpersoner investera eftersom de kan räkna hem sin investeringskostnad. I äger över två miljoner människor sin egen el. vill att även svenskar ska få sälja sitt elöverskott på elnätet. För att göra det möjligt behövs införandet av nettodebitering. Ett sådant system innebär att den egenproducerade el som överförs till elnätet får kvittas mot den el som förbrukas från elnätet. Nettodebitering har debatterats och utretts i . Andra länder i EU har haft systemet . Energibolagen i börjar tröttna på regeringens passivitet. Mälarenergi har beslutat att från kommer de av deras kunder som tillverkar egen el att få kvitta den mot elnätet. har branschorganisationen uppvaktat med konkreta förslag på hur nettodebitering kan införas redan nu och för alla i landet. Många vill dra sitt strå till stacken i miljöarbetet och tjäna en slant genom egen el. mötte jag en man som sade att han väntar på att nettodebitering ska införas så att han kan installera solceller på sitt tak. Han sade att han inte förstod varför det dröjer, och det gör inte jag heller. Det finns en oroväckande trend att regeringen lägger frågor i utredningslådan när man inte kan enas internt. har varken tid eller råd att låta regeringen bromsa den gröna omställningen. , och föreslår i detta betänkande att lagstiftningen ses över så att människor får vara delaktiga och äga sin egen el. Våra gemensamt ägda energibolag är viktiga redskap i arbetet mot ett helt förnybart energisystem. De kommunala energibolagen som drivs med längre planeringshorisont än nästa kvartalsrapport har ofta bättre förutsättningar att utveckla miljötekniska lösningar. Satsningar på ny miljöteknik är ofta en kostsam investering som kan ta tid att skriva av. Om inte kommunala energibolag tidigt satsat på biogas skulle vi troligen inte ha den utveckling av biogas som vi ser . Statliga och privata energibolag får verka inom hela . Det får även utländska kommunala energibolag. Ett bolag som ägs av en svensk kommun lyder däremot under kommunallagens lokaliseringsprincip och får därmed enbart verka inom den egna kommunen. Det finns en god tanke bakom att en kommun ska fokusera på verksamhet inom det egna territoriet, men när vi nu ser att denna princip begränsar samhällsnyttan finns det all anledning att ompröva den. De kommunala energibolagen diskrimineras jämfört med andra energibolag, och konsekvensen är att vi riskerar att gå miste om miljöteknikutveckling. , tillsammans med Socialdemokraterna och , föreslår därför att lagstiftningen ändras så att kommunala energibolag får verka på likvärdiga villkor som statliga och privata bolag. Debatten om det här betänkandet ger riksdag tillfälle att diskutera införandet av elprisområden. infördes fyra elprisområden i efter beslut av regeringen. Det är beklagligt att vi folkvalda ställdes inför fullbordat faktum när det gäller en fråga som har så stor betydelse för såväl människors ekonomi som det svenska näringslivets konkurrenskraft. Möjligheter till en politisk diskussion i sakfrågan samt vilka valmöjligheter som fanns hade varit på sin plats. I stället duckar regeringspartierna i frågan. I utskottsmajoritetens ställningstagande går inte att utläsa vad allianspartierna tycker om införande av elprisområdena. Kanske kan vi här få höra vad de här partierna har för åsikt om införandet och vad man avser att göra för att hantera konsekvenserna av höjda elpriser i . ser fördelar med principen att skapa incitament för ny elproduktion i de områden där efterfrågan är som störst. Införandet av elområdena har lett till ett ökat intresse för att bygga ut den förnybara elproduktionen i . Utbyggnad av lokal och regional produktion leder också till ett effektivare energisystem utan de förluster som ofrånkomligen uppkommer i samband med överföring av el på långa avstånd. tycker att det är otillfredsställande att elområdesreformen skedde så hastigt eftersom konsekvenserna därför inte var tillräckligt analyserade. Regeringen tycks sakna en plan för hur man ska stödja utbyggnaden av ny elproduktion i . Ett mer genomtänkt införande hade inneburit att man med god framförhållning hade kunnat bygga ut ny förnybar elproduktion och ny överföringskapacitet. Detta hade gjort att prisvariationerna mellan elområdena hade minimerats. I finns planer på att bygga ut den havsbaserade vindkraften. Denna vindkraft kommer att kunna leverera lika mycket el som gjorde före stängning. Denna satsning är därför väldigt viktig för att kunna sänka elpriserna i , men regeringen låter Försvarsmakten sätta käppar i snurran för detta projekt. skulle i stället gynnas av en regering som agerar för att hantera elprisområdenas konsekvenser och som tar sitt ansvar och bejakar möjligheten att bygga ut ny elproduktion där den behövs som allra mest. Jag står bakom samtliga reservationer, men för tids vinnande yrkar jag bifall till reservation 6. 175 (SD): Jag vill börja med att yrka bifall till reservation 1. är ett EU-kritiskt parti, och dessutom är vi motståndare till överstatlighet. Visst finns det frågor som både måste och kan lösas bäst på överstatlig nivå, men grundprincipen bör vara att besluten tas på nationell nivå. Jag ser positivt på ett utökat energisamarbete med våra närstående grannländer när det gäller såväl produktion som distribution av el. Vi har mycket att vinna på att kunna handla med elström och således kunna dela på produktionsresurser med våra nordiska grannländer. Vårt omväxlande klimat medför att det kan uppstå kapacitetsbrister i vissa områden under exempelvis kalla vinterdagar. Att då ha fler ben att stå på i form av elleveranser från andra områden är positivt ur både säkerhets- och kostnadssynpunkt. Med en mix bestående av en stor del vattenkraft, kärnkraft och också vindkraft på marginalen kan vi konstatera att den svenska elproduktionen är så gott som fri från koldioxidutsläpp. Vad som däremot är mer oroande är att delar av nu verkar överge en stabil elmarknad till förmån för bland annat kol och utomeuropeisk gas. Vi bör nog vara medvetna om att utvecklingen på den europeiska energimarknaden kan komma att påverka oss negativt, både när det gäller elpriser och klimatpåverkan. Konkurrens inom olika sorters marknader ska generellt bejakas om inte annat talar därför. På just den punkten skiljer sig inte energimarknaden i stort från andra marknader. Begränsad överföringskapacitet och produktion gör dock att det måste finnas möjligheter att bevaka och kontrollera eventuella diskriminerande eller konkurrensbegränsande beteenden på el- och naturgasmarknaderna. Enligt min mening är kravet på en överstatlig granskning däremot tveksamt ur subsidiaritetsperspektiv, och jag anser det således vara fullt tillräckligt att övervakningen verkställs och övervakas av den nationella tillståndsmyndigheten eller genom bilaterala avtal mellan nationella tillståndsmyndigheter. Några ord om de införda elområdena. Det finns väl ingen lösning som är helt perfekt för alla parter och aktörer, men i den situation som råder, med nedlagda kärnkraftverk i och bristfällig överföringskapacitet från norra alternativt till , får man enligt min mening acceptera en lösning som denna. Visst finns det tidpunkter när prisskillnaden har varit påtaglig mellan främst elområde 4 och de andra elområdena, men det totala antalet timmar har relativt sett varit få och i huvudsak berott på kyliga perioder och aktuell driftstatus på kärnkraftverken. När väl Sydvästlänken är i drift kommer förhoppningsvis förhållandena att förändras ganska påtagligt. På är en höjning av produktionskapaciteten i både önskvärd och i allra högsta grad eftersträvansvärd. Det finns delar i införandet av den nuvarande modellen som bör bevakas extra noga. Då tänker jag på hur den geografiska elområdesindelningen i vissa fall har fått en alltför lokal påverkan på elpriset. Det finns kommuner där elområdena mer eller mindre har kluvit en kommun i två delar. är ett exempel. framhåller i sin rapport att det behövs ett regelverk för hur elområdena kan förändras. Jag citerar: bedömer därför att det behövs ett regelverk för hur elområden kan ändras . Av ett sådant bör det exempelvis framgå vilken instans som beslutar om nya elområdesgränser, eventuella varseltider samt vilka analyser som bör ligga till grund för ett beslut om nya elområdesgränser. Det finns därför skäl att återkomma i och bevaka frågan om hur eventuella förändringar av elområdena ska kunna utföras. 176 (V): För tids vinnande yrkar jag bifall till reservation 2, men jag står givetvis bakom övriga reservationer från . Reservation 2 handlar om elmarknaden och elmarknadens funktion. Det innebär också att de övriga reservationerna som och har pratat om egentligen ingår i det resonemanget. Jag ska börja med att läsa upp ett stycke ur budgetpropositionen: Målet för elmarknadspolitiken är att åstadkomma en effektiv elmarknad som genererar en säker tillgång på el till internationellt konkurrenskraftiga priser. Så står det att läsa. Jag tycker att det är väldigt intressant att regeringen skriver så och funderar väldigt mycket över hur man tänker, vad man har för politik för att åstadkomma detta, för det var ju precis det som var tanken när man 1996 avreglerade elmarknaden. Det skulle bli bättre konkurrens, fler aktörer och lägre priser för kunderna. Vad är resultatet? Vad kan vi se? Det är sämre konkurrens och högre priser. Man måste därför ställa sig frågan hur det har kunnat bli på det här sättet. Delvis beror det på prissättningen på elmarknaden, att det är den sista, dyraste kilowattimmen som sätter priset för all el. Det här blir givetvis extra besvärligt när det uppstår brist och man är tvungen att ta till den effektreserv som man har. Det är när vi får de här så kallade peakarna framför allt när det har varit extremt kallt . Då sticker priset i väg. Produktionspriset för billig vattenkraft är däremot detsamma, och det innebär att det blir väldigt höga vinster för våra elbolag , framför allt våra tre stora bolag men även andra elbolag. undersökte hur det såg ut med vinsterna hos de tre stora elbolagen i . hade en vinst på 3,2 miljoner per anställd i , på den svenska marknaden. På marknaden ute i hade en vinst på 0,6 och 0,9 miljoner per anställd. Fortum hade en vinst på 6,4 miljoner per anställd här i . Det är självklart att det är priset på el som gör de här stora vinsterna. Man kan jämföra med EDF, det franska energibolaget som är en gigant på området. De har produktionsanläggningar runt om i världen, dock inte i , och de hade en vinst per anställd på någonstans runt . Det är klart att när folk ser detta så börjar de ställa frågor: Hur kan det här komma sig? Har vi en elmarknad som fungerar som den ska? Vad är det som gör att det kan bli sådana här skillnader i vinst mellan de stora energibolagen? Effektreserven är en sak. Därför tycker jag och att det är väldigt olyckligt att vi ska låta marknadens aktörer också ta över handhavandet av effektreserven. Det är som att låta räven vakta hönsgården. Det förstår ni kanske inte är så lyckat. Det var kanske ingen bra liknelse, fru talman, men det dök inte upp någon bättre. Det är detta vi ifrågasätter i den här motionen. Det hade varit bättre att utreda djupare innan man tog det här beslutet, så som vi sade när vi fattade beslutet om marknadsaktörerna. Socialdemokraterna och var tveksamma till det här. Vi ville se på effekterna av det innan det genomfördes. Det hade varit bättre att ha ett rörligt pris på elen och sätta ett tak för effektreserven för att sedan i stället buda in den för att få någon form av balans i det hela. Det är det vi föreslår. I övrigt har vi för att få en bättre fungerande elmarknad lagt fram en rad förslag från Socialdemokraterna, och . Det handlar om en snabbare utveckling och utbyggnad av den förnybara energin. Det handlar om förstärkning av elnäten, framför allt inom , så att man får fram elen dit den ska, för det påverkar som vi vet priserna. Det blir extra tydligt nu med de olika prisområdena. Vi har lagt fram en rad andra förslag som har tagit till sig och regeringen är tvungen att återkomma om, bland annat en genomgång av elmarknaden. Vad är det som har hänt ? Vi har också i diskussioner tagit upp vem som ska stå för kostnaderna för utbyggnad av till exempel en vindkraftspark. Det är ett problem. har jag läst här att regeringen har för avsikt att möjligtvis komma med något förslag för att komma till rätta med det problemet. Det finns en rad olika saker och förslag som vi från har lagt fram för att förbättra situationen. Avslutningsvis, fru talman, vill jag säga att jag har hänvisat till en undersökning som gjorde . Det som oroade folk mest vid tiden för den undersökningen var elpriset. Det var inte arbetslöshet. Priset på el var det första. Där har regeringen totalt misslyckats. El är inte vilken vara som helst. Energi är inte vilken vara som helst. Utan energi stannar . Det fungerar inte. Därför är det synnerligen olyckligt att man låter det hanteras på det sätt som görs . Det behövs någon form av reglering. 177 (M): Det här betänkandet behandlar dels en proposition, dels ett antal motioner och motionsyrkanden från allmänna motionstiden . Jag ska börja med att säga några ord om propositionen. I den föreslår regeringen vissa ändringar i ellagen och i naturgaslagen. Syftet med detta är att genomföra delar av EU:s tredje inremarknadspaket för el och naturgas. Syftet med paketet, som innehåller två direktiv och tre förordningar, är att säkerställa en fungerande elmarknad i . Förslaget från regeringen innebär att vissa så kallade samriskföretag måste upprätta en övervakningsplan där det ska framgå vilka åtgärder som vidtas för att förhindra diskriminerande och konkurrensbegränsande beteende gentemot andra aktörer på el- eller gasmarknaden. Ett samriskföretag är ett företag som ägs av flera aktörer gemensamt och som är inrättat för att genomföra ett regionalt samarbete. Syftet är alltså att bättre integrera olika delar av nationella marknader eller över gränserna. Kravet på att upprätta en övervakningsplan gäller bara om ett företag som ingår i ett samriskföretag både bedriver stamnätsverksamhet och ingår i en koncern som bedriver produktion av eller handlar med el. I är detta inte tillåtet, vi har separerat näten från produktion och handel. Detta är också reglerat i ellagen och gaslagen. Men eftersom det är tänkbart att något eller några företag från andra länder, där detta kan vara tillåtet, skulle kunna ingå i ett sådant regionalt samarbete här i behöver ändå dessa lagändringar göras. Det är detta och en del annat som föreslås i propositionen. I sak är detta inga konstigheter och det är inte någonting som är politiskt kontroversiellt. Alla partier i utskottet står bakom dessa förändringar, bortsett från att vill att övervakningsplanen ska godkännas av en svensk instans i stället för en europeisk. Jag har lite svårt att se poängen med det, och eftersom vi i dessutom är skyldiga att implementera elmarknads- och gasmarknadsdirektiven finns det heller inget utrymme för den typen av egna särlösningar. När det gäller motionerna är det en elmarknadskompott som innehåller lite av varje. Det finns allmänna synpunkter på hur elmarknaden fungerar. Vi har frågan om elområden, förutsättningarna för att ansluta små elproduktionsanläggningar samt reglerna för kommunala energibolag. Jag tänkte huvudsakligen ägna mig åt elmarknadens funktion och avsluta med några ord om elområden. Målet för elmarknadspolitiken, som citerade ur budgeten, är att åstadkomma en effektiv elmarknad med väl fungerande konkurrens som ger säker tillgång till el till internationellt konkurrenskraftiga priser. ska elmarknaden vara resurseffektiv och miljömässig, och prisbildningen ska vara effektiv. Vi ser en alltmer integrerad nordisk elmarknad med utökat samarbete mellan de nordiska länderna och i hela . De alltmer integrerade marknaderna bidrar till att vi successivt får förbättrad försörjningstrygghet och stärkt konkurrenskraft. I har vi från och till kanske framför allt , särskilt om det är kallt, ont om vatten i vattenkraftsmagasinen och ännu mer om kärnkraften går på halvfart en häftig diskussion om höga elpriser. Ett problem, som också konstaterat i en rapport , är att konsumenternas förtroende för elmarknaden är lågt. Troligtvis beror det låga förtroendet, åtminstone delvis, på att konsumenterna inte förstår hur elmarknaden fungerar. Det konstaterar också i sin rapport. Detta vill man därför undersöka vidare, och det görs nu också. Sedan pågår som bekant en utvärdering av elmarknaden, dess funktion och avregleringen, där regeringen har uppdragit åt två professorer att bland annat analysera vilka faktorer som påverkar och har påverkat priset . Rapporten är inte helt färdig ännu, men jag var på ett seminarium där de här professorerna redovisade en del preliminära slutsatser, och deras bedömning är väldigt tydlig: Avregleringen har inte lett till högre elpriser. Sanningen är snarare den att variationerna i elpriset beror på andra faktorer: om det är torrt eller vått, om det är kallt, råvarupriser, kärnkraftsproblem, införandet av elcertifikat eller priset på utsläppsrätter, för att bara nämna några faktorer. Och vi ska komma ihåg att politiska beslut, fattade i den här kammaren, ligger bakom närmare hälften av det som utgör elpriset mot konsument . kommer att använda en ny marknadsövervakning, med ökad insyn i producenternas budgivning, som rapporteringsskyldigheten för marknadens olika aktörer utökas på en rad områden. Regeringen har avsatt extra medel för detta i budgeten. Det finns numera också ett särskilt insynsråd på , där tillsynsmyndigheterna i vårt fall får ökad insyn i elbörsens verksamhet och funktion. Vi tror inom Alliansen att det är viktigt och att det är bra att små producenter av el, till exempel hushåll med egen vindsnurra eller solceller, får möjlighet att leverera el till elnätet och att man får möjlighet att kvitta levererad el mot köpt el genom så kallad nettodebitering. Med ett sådant system stärks konsumentens ställning, och den gröna omställningen påskyndas genom bättre lönsamhet för förnybara alternativ. Därför ska nu frågan om nettodebitering utredas ordentligt. Uppdraget är att lämna ett fungerande förslag till regeringen . Allt detta genomförs alltså i syfte att få en bättre fungerande elmarknad. delades in i fyra elområden av från . Indelningen är gjord för att hantera de begränsningar i kraftöverföringen som finns mellan landets norra och södra delar. Grundproblemet är att det produceras för lite el i där många människor bor, medan det finns massor av el i norra delarna av landet där behovet inte är lika stort. Det här problemet förvärrades radikalt genom den stängning av två kärnkraftsreaktorer som den dåvarande socialdemokratiska regeringen genomdrev 1999 och 2005. I ett slag försvann i produktion motsvarande ungefär hälften av elbehovet i . Man kan tycka vad man vill om kärnkraftsavveckling, men det mest anmärkningsvärda i sammanhanget är att den dåvarande regeringen inte tog ansvar för sitt avvecklingsbeslut. Det hade man nämligen kunnat göra genom att sätta fart på utbyggnaden av kraftöverföringskapaciteten mellan norra och . Bristerna i det avseendet var väl kända . Hade det gjorts i samband med avvecklingen av den första reaktorn hade den förstärkta ledningskapaciteten kunnat vara på plats . är det i stället alliansregeringen som har fått hantera de problem som skapades av bristen på handlingskraft från tidigare S-regeringar. Alliansregeringen har föreslagit, och har godkänt, rejält ökade investeringsbudgetar till kraftnätsutbyggnaden . Det betyder till exempel hela tio gånger mer pengar 2012 än 2005. Regeringen har dessutom skyndsamt behandlat den ansökan om koncession som lämnat in avseende byggandet av den så kallade Sydvästlänken. Den ger kraftigt förbättrad överföringskapacitet ned till elområde 4. Godkännande från regeringen för den första delen kom . Detta betyder att den tidsplan som har angivit ser ut att hålla. Den avgörande delen av Sydvästlänken, den som ibland kallas Sydlänken, kan stå klar /15. Det betyder att elöverföringskapaciteten till elområde 4 ökar eller uttryckt i annorlunda termer , det vill säga en bra bit mer än de som var maxeffekt. Alla vi som bor i kan bara beklaga att detta inte gjorts långt, . Alliansregeringen tar ansvar för en välfungerande elmarknad i . Genom en rad reformer säkerställs tillförlitlig och effektiv försörjning av stabil och miljösmart el till konkurrenskraftiga priser till gagn för hushåll och företag i . I förlängningen formar detta en viktig grundpelare för det välstånd vi alla så gärna vill ta del av. Avslutningsvis vill jag yrka bifall till utskottets förslag i betänkandet. I detta anförande instämde , och (alla M). 178 (C): Jag vill säga några ord om betänkandet. Jag yrkar bifall till utskottets förslag och avslag på motionerna och reservationerna. Propositionen med det långa namnet Tredje inremarknadspaketet för el och naturgas vissa genomförandeåtgärder är viktig för det europeiska samarbetet, och den är viktig för konsumenterna i och i andra länder. Jag tar min utgångspunkt där. Det hade kanske blivit en bredare energidebatt om det inte endast hade varit fråga om inremarknadspaketet. Det är väl gott och väl att vi kan ha den i . Frågan berör många människor. Om vi började från noll och inte hade ett utbyggt kraftnät eller produktion skulle det vara spännande att se vad vi skulle välja. Där är vi inte . Vi ärver ett system som har funnits ett tag. Utifrån det kan man tänka sig att vi behöver göra det bästa möjliga av en sådan situation som vi befinner oss i. Har vi de bästa förslagen, och driver vi den bästa politiken? Från sida har vi förfäktat förnybar energi , och vi tycker att det är viktigt. I samarbetet inom alliansregeringen har vi beslutat om en gemensam energipolitik som är bra och viktig. Den sätter utgångspunkten i förnybar energi. Ökningen av vindkraft har varit mycket stor fram till . talare har sagt att det har varit på marginalen, men det är banbrytande i vårt gamla land. Att stärka konsumentens roll och situation sker i flera olika lagar. Det är viktigt. Sedan krävs också en översyn . Någon har kritiserat att det inte räcker att göra utredningar. får vi en bild av att vi är bäst i världen på att tillsätta utredningar det kanske är så men även andra länder gör det.