prot · H0098 · 2012-10-04 00:00:00 — 1 FÖRSTE VICE TALMANNEN: Vi börjar nu dagens frågestund. Jag vill hälsa statsråden välkomna. Arbetslösheten bland unga vuxna 2 (S): Jag har en fråga till . Drygt 90 000 unga vuxna var öppet arbetslösa , enligt Arbetsförmedlingen. utlovade då i budgetdebatten prioriterade satsningar på arbetsmarknadspolitiken. Med ett flaggskepp som sänkta arbetsgivaravgifter, sänkt krogmoms samt jobb- och utbildningsgaranti skulle det minsann skapas jobb. , , är 99 000 unga vuxna öppet arbetslösa, det vill säga fler. Det blev inte fler jobb den här gången heller. tar nya tag och lanserar sänkt bolagsskatt som mirakelkuren för jobb och sysselsättning. av misslyckanden med att skapa fler jobb undrar jag varför 99 000 unga öppet arbetslösa den här gången ska våga lita på regeringen. Vilket stöd har för att sänkt bolagsskatt kommer att skapa fler jobb åt unga arbetslösa? När kommer de jobben, ? 3 Finansminister (M): Vi har en väldigt hög ungdomsarbetslöshet i . Den beror på att vi har en arbetsmarknad som ger stora trösklar in. Kombinationen arbetsrätt, våra väl utbyggda sociala transfereringssystem och mycket höga skatter gör att väldigt många jobb inte kommer till. Trösklarna in till jobb blir mycket höga. Det här jobbar regeringen med. Hela vägen har ett grundläggande reformarbete från vår sida varit att minska trösklarna in på arbetsmarknaden och att bättre rusta unga människor genom en bättre skola och genom att ta ned kostnaderna för anställda och förstärka drivkraften att vara på arbetsmarknaden. Det visar sig också i den sysselsättningsökning vi ser i ungdomsgrupperna . Det är naturligtvis positivt. Sedan har vi ett långvarigt problem, : Ungdomsarbetslösheten har legat för högt. Det är alldeles uppenbart att vi gemensamt måste ta ansvar för det. I det perspektivet framstår oppositionens linje med en skattechock gentemot just ungdomar som särskilt märklig och felriktad. 4 (S): Jag vill tacka finansministern för svaret. Trösklar in, nämner . En sådan tröskel har varit de höga arbetsgivaravgifterna, om jag förstår regeringen rätt. Ni har sänkt dem i flera steg. är de väl så gott som halverade för unga som är . Men det har inte hjälpt! är ungdomsarbetslösheten väldigt hög. Det är fler unga arbetslösa nu än 2009. Det måste väl ändå betraktas som ett misslyckande, ! Arbete pågår, säger ministern. Ja, men hur länge då? Hur länge ska 99 000 unga arbetslösa behöva vänta på att och hans regering arbetat klart? 35 000 unga arbetslösa har varit utan jobb fler än . Allting pekar åt fel håll. Det måste väl ändå tillstå. Antalet avhopp från gymnasiet ökar. Kostnaden för socialbidrag, ekonomiskt bistånd, ökar. Allt det här sammantaget måste tyda på ett misslyckande för regeringen. Jag drar den slutsatsen. Vilken slutsats drar ? 5 Finansminister (M): Jag delar inte analys, att allting går åt fel håll i . när jag sätter mig ned med mina kolleger i och när jag sedan fortsätter till för att tala med kollegerna på IMF-årsmötet tror jag inte riktigt att bilden kommer att vara att vi ska diskutera lite om , som har så allvarliga problem och som inte riktigt fungerar och där allting går åt fel håll. I stället tror jag att bilden kommer att vara att är i en mycket allvarlig kris. Många länder har en rekordhög ungdomsarbetslöshet, inte minst de länder som körde ned i skuldträsket exempelvis med uppemot hälften av alla unga i arbetslöshet. Låt oss se på alternativen. Socialdemokraterna har en konsumtionsbudget där man förstärker bidragen vi ska konsumera oss till tillväxt. Vi däremot har en produktionsbudget där sänkt bolagsskatt, infrastruktur och annat ska leda till fler jobb i . Det hela blir så bakvänt i den här diskussionen. Om man konsumerar lite mer till exempel därför att barnbidragen höjs och vi sedan kommer till detaljhandeln, där 14 miljarder läggs på i form av höjda kostnader för unga anställda, är det klart att nettot blir en massa uppsägningar. Så, fru talman, det socialdemokratiska alternativet leder bara till en högre ungdomsarbetslöshet. 6 PER (MP): Min fråga riktas till näringsminister och handlar om energiförsörjningen i . publicerades en rapport som visar på stora problem och stora brister i samtliga kärnkraftsreaktorer. Det pekas på allvarliga säkerhetsproblem till exempel på att man ökar effekten, vilket spränger gränserna för reaktorernas kapacitet. Vidare finns det en bristande säkerhetskultur hos industrin och kontrollmyndigheterna. Även har publicerat en rapport där man visar att en hög arbetsbelastning kan ge ökade säkerhetsrisker inom svensk kärnkraft. har kommit med en rapport som visar att gjorda stresstester förtydligar att bara fyra reaktorer i skulle ha på sig för att återställa säkerhetsfunktionerna vid ett elektricitetsbortfall. och är två av dem. har träffat en överenskommelse med regeringen om en utbyggnad av kärnkraften som en möjlig väg . Den här överenskommelsen kommer att få väldigt stor effekt för svensk energi . Mot bakgrund av de problem som uppstått vill jag fråga om och har funderat på att ändra uppfattning i frågan och på att se över överenskommelsen. 7 Näringsminister (C): Frågan om säkerhet är egentligen en fråga för miljöminister , som har under sig. Jag väljer dock att svara på Per fråga om energiöverenskommelsen. Ja, vi står helt och fullt bakom energiöverenskommelsen, som inneburit till exempel att vindkraften har sexdubblats och att bioenergin har fördubblats . Det bärande temat i energiöverenskommelsen var att man på marknadsmässiga grunder med strikta regelverk fick byta ut befintliga reaktorer ett generationsskifte men att vi ägnar de statliga pengarna, forskningen och resurserna åt just det gröna och det förnybara. Det är hållbart, och det är framtiden. följer kontinuerligt detta med säkerheten. Gjorda stresstester är någonting som vi i regeringen välkomnar. Det är klart att våra kärnkraftverk måste hålla absoluta säkerhetskrav. Något annat är helt oacceptabelt. 8 PER (MP): Det är glädjande att säger att våra kärnkraftverk ska hålla högsta möjliga säkerhetsklass. Men utifrån alla studier som kommit är det uppenbart att svensk kärnkraft inte gör det. Det har även hänt många saker i vår omvärld som vi anser bör leda till stor eftertanke när det gäller kärnkraften. Det har till exempel varit flera härdsmältor i i . Flera länder i vår omvärld, till exempel och , har omprövat sin syn på kärnkraften och avvecklar nu och ersätter den med förnybara energikällor. svarade i Valpejl innan hon blev invald i att hon tyckte att det var en ganska bra idé att bygga ut kärnkraften i . har uppenbarligen följt den linjen. Mot bakgrund av att det nu varit stora problem med säkerheten i kärnkraftverk runt om i vår omvärld och att många länder har gjort en omprövning vill jag till som ledare för ställa frågan: Finns det inte anledning att ompröva principen att vi ska bygga ut svensk kärnkraft när vi ser hur andra länder drar helt andra slutsatser om säkerhetsläget och kärnkraften globalt? 9 Näringsminister (C): Det här är ingen frågestund avseende partiernas partiledare, utan det här är ett sätt att kontrollera regeringen. Alliansens energiöverenskommelse ligger fast. Mitt svar på Valpejl ligger helt i linje med överenskommelsen och är ett helt naturligt svar. Överenskommelsen innebär att vi på lång sikt kommer att minska vårt beroende av kärnkraft, i takt med att det gröna och det förnybara byggs ut. Precis den vägen har nu slagit in på. Vi kan se det i en hel del statistik när det gäller bioenergi, sol och vind. Den vägen fortsätter jag, och den vägen hoppas jag att slår in på. När det gäller säkerheten, som ändå är det bärande temat har under en väldigt haft en enorm kritik mot just kärnkraftverken är det viktigt att vi fortsätter att följa frågan. Det gör miljöminister och de myndigheter som har ansvar för detta så att absolut högsta säkerhetsklass hålls. 10 (M): Regeringen presenterade sin sjunde budget, och har det också presenterats fyra olika budgetmotioner till . Därför vill jag fråga finansministern om bolagsskatten. Även tog upp den. Regeringen prioriterar ganska högt i budgeten en sänkning av bolagsskatten till en nivå under EU-snittet. Jag vill fråga hur man egentligen kopplar det till jobben. Jag vill fylla på från fråga: Varför är det viktigt med en sänkt bolagsskatt för en starkare svensk ekonomi och särskilt med avseende på jobben? Vad betyder egentligen just bolagsskattesänkningen för till exempel de som riskerar att förlora sina jobb efter nedläggningen av Bussar i ? 11 Finansminister (M): står inför en dubbel utmaning. Vi har en oro i det gamla , där osäkerhet om offentliga finanser gör att konsumtionen är svag, räntorna höga och hushållen försiktiga. Sedan har vi en minst lika allvarlig utmaning från det nya , och i allmänhet men kanske ännu tydligare från där produktionskostnaderna är betydligt lägre än i och där det ofta är stora, helt centrala hemmamarknader för svenska företag. Vi har över åren sett att mycket produktion flyttar ut från . Vårt enda sätt att skydda produktionen i är att förstärka vår konkurrenskraft i ett besvärligt läge. Vi har bland de starkaste offentliga finanserna i , och då är det väldigt rimligt att vi i ett sådant läge försöker göra det som är långsiktigt rätt. Snarare än att tillfälligt försöka konsumera oss ur ett bekymmer tar vi ansvar för och förbättrar de långsiktiga produktionsförutsättningarna. Det är nämligen den enda vägen att säkra jobb i på 10 eller . 12 (M): Jag tackar finansministern för svaret. En annan fråga där regeringen har mött viss kritik är hur stort det egentliga reformutrymmet för att vidta de åtgärder regeringen nu prioriterar är. Det har kommit minst lika många olika besked även i denna fråga från åtminstone tre av oppositionspartier. Därför vill jag fråga finansministern hur regeringen har bedömt att reformutrymmet blir det gäller de närmare 23 miljarder regeringen har presenterat och varför regeringen har gjort denna bedömning inom ramen för trots allt starka offentliga finanser. Finansministern framhöll ju själv hur viktigt det är att hålla statsfinanserna i schack. Då är det viktigt att det inte ställs alltför stora frågor kring om det också är ansvarsfulla satsningar som görs. 13 Finansminister (M): Utgångspunkten är naturligtvis att ska ha starka offentliga finanser, av det enkla skälet att osäkerhet kring offentliga finanser skapar misstro på marknader som gör att hushåll inte konsumerar utan sparar och att företag inte investerar. har bland de starkaste offentliga finanserna; vi ligger långt ifrån alla de gränslinjer som har dragits upp för de europeiska länderna. Vi upprätthåller vårt överskottsmål, vilket naturligtvis innebär att vi i tider av lite lägre tillväxt ligger något under, för att sedan i tider av högre tillväxt ligga något över. Men, fru talman, jag delar nog inte riktigt bedömningen att det har varit så olika bedömningar. I praktiken har i stället nästan alla riksdagspartier landat på ungefär samma reformutrymme. I detta sammanhang spelar nämligen inte en tiondel i finansiellt sparande någon roll. Jämför vi oss till exempel med det europeiska snittet handlar det kanske om 70 eller 80 miljarder i skillnad för 2013. har alltså utomordentligt starka offentliga finanser. Det har varit tydligt att åtminstone Socialdemokraterna och har delat den bedömningen. Säkerheten vid svenska kärnkraftverk 14 (V): Jag har en fråga till miljöminister . Jag skulle vilja fortsätta på Per fråga om säkerheten vid svenska kärnkraftverk. Jag tycker nämligen att vi inte riktigt fick ett fullödigt svar tidigare. Det är precis som Per sade att delar av EU:s stresstester har läckt ut i europeiska medier. Särskilt Forsmark i pekas ut som ett av kärnkraftverken där det finns stora problem att ställa om till en säker verksamhet om det skulle bli ett strömavbrott. Det tar att göra denna omställning. Detta riskerar att leda till en härdsmälta i reaktorn. Jag vill fråga dig, , om du utifrån detta verkligen kan garantera att svenska folket kan känna sig helt säkert med svensk kärnkraft . 15 Miljöminister (C): Jag tycker nog att det var ett tydligt svar från näringsminister alldeles . Det klargjorde också att säkerhetsfrågorna i kärnkraften naturligtvis är prioriterade frågor och att anläggningarna ska hålla högsta möjliga standard. Så är det. För att garantera detta och för att se till att även myndigheter utanför tittar på våra anläggningar begärde min företrädare en utökad kontroll från det internationella atomenergiorganet, vilket genomfördes genom att de var närvarande i och tittade på vad som hände. När det gäller stresstesterna, som ju är alldeles nödvändiga det är väldigt varierande standard mellan de olika reaktorerna i var jag som EU-parlamentariker faktiskt med och bestämde att de skulle göras samt omfattningen av dem. 16 (V): Jag fick inte riktigt svar från miljöministern på min fråga, tycker jag. Frågan var om miljöministern kan garantera att svenska folket kan känna sig helt tryggt med de svenska reaktorerna. Detta är utifrån de nya uppgifter som har kommit fram, där man visar att det i Forsmark tar att sätta in ett alternativt system ifall det blir strömavbrott. Ofta pekar man på den mänskliga faktorn och att dessa system inte ska fallera. Då vill jag bara påminna miljöministern om vad som hände vid kärnkraftverket i , då en dammsugare kortslöt hela systemet. Det tog att sanera reaktorn, och det kostade . Kärnkraften är väldigt dyr, och jag tycker att dessa nya uppgifter visar på att den också är väldigt farlig. Kan du verkligen garantera säkerheten, ? 17 Miljöminister (C): Den myndighet som har att hantera säkerheten i de svenska kärnkraftverken är , och den har precis genomgått en revision från det internationella atomenergiorganet med högsta betyg. De faktorer som har framkommit och ännu inte är publika de publiceras dock snart, tror jag om de svenska reaktorerna har varit väl kända av . Detta har också varit föremål för revision i de olika reaktorerna. Mitt svar på fråga är alltså: Ja, jag har ett stort förtroende för och dess arbete. 18 (SD): Så här i budgettider blir partiernas olika övergripande prioriteringar väldigt uppenbara. Jag har en fråga till finansministern om en av regeringens största prioriteringar i denna budget, nämligen att slå nya invandringsrekord till en kostnad på gott och väl . Detta är medel som hellre hade använt till att sänka skattetrycket och stärka välfärden. Så långt är allt gott; det ingår i demokratin att vi har olika åsikter och gör olika prioriteringar. Sedan har det dock framkommit att finansministern och kolleger till finansministern ifrågasätter kostnaden för invandringen. Man förnekar att man lägger på detta . Min fråga till finansministern är vad han anser att regeringens invandringspolitik kostar. Jag antar nämligen att regeringen när det gäller stora prioriteringar i den egna politiken räknar på vad de får för ekonomiska konsekvenser. 19 Finansminister (M): har rätt i att det kommer allt fler flyktingar till just . Det har ökat kraftigt , och det beror på att vi ser en pågående konflikt i . Det är alldeles uppenbart för den som följer nyhetsrapporteringen att det pågår någonting som är närmast att likna vid ett inbördeskrig, eller till och med ett krig mot den egna befolkningen från regeringens sida. Det är skakande nyhetsbilder med skjutna människor som ligger på trottoarerna. I det läget väljer en del av syrierna att fly till . Jag tycker att det är en del av våra skyldigheter att ha öppna gränser i ett sådant läge. Det är inte så att vi på kort sikt dramatiskt kan minska kostnaderna för detta utan att frångå olika internationella konventioner. Vår bedömning är alltså att man inte snabbt kan få ned kostnaderna för flyktinginvandringen. När det gäller de samlade kostnaderna för invandringen är de svåra att bedöma och sammanhänger framför allt med hur många vi får i arbete. Det mest centrala när det gäller den delen är att människor snabbt ska komma i arbete och kunna försörja sig själva utan att vi har ett alltför stort bidragsberoende. 20 (SD): Jag upplever inte riktigt att jag fick svar på min fråga. Vad gäller flyktingpolitiken håller jag såklart med om att situationen i är akut, och det är därför som bland annat flerdubblar budgeten till just flyktinghjälp genom FN. UNHCR har efterfrågat miljarder i ytterligare medel. Man hade haft möjlighet att hjälpa upp till 2 ½ miljon syrier om man hade haft de medlen. Det vill vi tillskjuta. Vi vill till skillnad från regeringen höja den ambitionen. Min fråga var vad regeringen har för siffror på den invandringspolitik man bedriver, vad den har för nettokonsekvenser för svensk ekonomi. Den frågan har jag inte riktigt fått svar på. Vi har räknat på det här, och vi har presenterat våra beräkningar år . De ifrågasätts av finansministern och av andra partiföreträdare, men vi får aldrig se några siffror som egentligen motsäger våra. De enda siffror som vi har att gå på är de som vi har plockat fram med hjälp av . Jag undrar , i och med att vi går in i ytterligare en omgång budgetdebatter , om regeringen kommer att ha några egna siffror som belägger den kritik som man framför mot våra. 21 Finansminister (M): Vi har olika utgångspunkter, och jag, i den här diskussionen. Vi tycker att vi ska hjälpa syrier i . är inte biståndsministern här. Men jag tror att jag kan gå i god för att kommer att vara ett av de länder som i olika FN-organ ställer upp med mest resurser, för så är det i de här sammanhangen, eftersom vi är ett av de länder som ger mest i bistånd. Men det ändrar inte det faktum att vi också ska ta ett ansvar för att människor som är på flykt ska kunna få en i . Då får vi stigande flyktingsiffror. Det går inte att komma ifrån. Det är alldeles självklart att vi då också får stigande kostnader, därför att mottagning under kostar pengar. Grundfrågan är hur vi snabbt får in människor i att lära sig svenska, att komma in på arbetsmarknaden, inte fastna i bidragsberoende, och att få kommunerna att tillsammans med Arbetsförmedlingen hjälpa till så att de kommer ut i arbete. Det är där de stora kostnaderna ligger. Tyvärr blir analyser missriktade på den punkten, för de ger vid handen att vi snabbt skulle kunna minska invandringskostnaden, när vi ändå har väldigt många invandrare här. Med den politik som har skulle de människorna stå utanför arbetsmarknaden längre. 22 (FP): Jag har en fråga till miljöminister . deltog jag i en arktisk parlamentarikerkonferens, där resultatet av vår gemensamma resolution blev behov av fler bindande avtal, att miljö- och ekosystemen skulle lyftas fram och att ursprungsbefolkningens delaktighet skulle öka precis som jämställdhetsfrågorna. Däremot lyckades vi inte få gehör för den svenska ståndpunkten om inrättandet av reservat i områden som är speciellt känsliga. kommer och att samlas till en session. Min fråga till miljöministern är om hon i det sammanhanget vill ta tillfället i akt och samtala med sina ministerkolleger om nödvändigheten av att lyfta fram Arktisfrågorna och också de specifika frågorna om reservat. 23 Miljöminister (C): Allra först skulle jag vilja säga att jag verkligen uppskattar det arbete som lades ned vid den arktiska parlamentarikerkonferensen. Arktisfrågorna är otroligt viktiga, därför att våra stora klimatsystem cirklar runt , de stora havsströmmarna, vindarna, superströmmarna i atmosfären. Men vi ser också som en mätare på hur vi sköter vår miljö. Det är ganska störande att upptäcka att det finns flamskyddsmedel i isbjörnsungar. Kemikalien har då färdats genom ekosystemen hela vägen dit. Den går alltså i generationer och lagras i fettvävnaden hos sådana djur. Det är ett exempel på hur viktigt det är att vi är varsamma med . Jag kommer att ta upp frågan om på sammanträde. Vi planerar nu också för Arktiska rådets möte i vår. är just nu ordförandeland, och vi planerar en särskild miljöministerkonferens att äga rum . 24 (FP): Jag tackar för svaret. Det känns mycket positivt med engagemanget. har ett stort ansvar, eftersom vi är ordförandeland i och också är ett arktiskt land, vilket inte alla inser. Vi har lite längre fram i tiden ett nytt klimattoppmöte. Jag skulle vilja fråga om miljöministern även i det sammanhanget vill fortsätta detta arbete. Jag vet att det finns en samverkan med bland annat om kortlivade gaser som också har sin koppling. Jag vill gärna höra något om hur det fortsatta arbetet kommer att ske. 25 Miljöminister (C): Vi hoppas att ska kunna bli en väldigt viktig organisation. Det är fortfarande en mycket ny och mycket lös sammansättning av länder som har intressen i . Det finns väldigt lite internationella konventioner som rör . Det vi nu försöker göra under det svenska ordförandeskapet är att stabilisera organisationen. Det har bildats ett sekretariat, och vi försöker nu föra in vetenskapliga rapporter i diskussionerna. Därför har vi sammankallat till ett särskilt miljöministermöte. Jag hoppas att vi då ska kunna diskutera både det som kallas för resiliens, alltså ekosystemens motståndskraft, en rapport från , och att vi ska kunna diskutera den del av klimatfrågan som handlar om de kortlivade klimatgaserna och sot som snabbsmälter isarna men också biodiversitet. På så sätt hoppas jag att vi ska kunna bilda en struktur som gör att vi får mer stadga i . Jag kommer naturligtvis att bevaka de här frågorna vid klimatförhandlingarna och tackar för frågan. Statens kostnader för arbetslösheten 26 (S): Min fråga går till finansminister . Den handlar om statens kostnader för arbetslösheten. Det finns två sätt att minska statens kostnader för arbetslösheten. Det ena är att framgångsrikt bekämpa arbetslösheten, och det är det som är vår socialdemokratiska modell. Det andra är att vältra över statens kostnader på kommuner och arbetslösa, och det är det som har varit modell. I drabbas många inte bara av arbetslöshet, utan många drabbas också svårt ekonomiskt. Detta är mer och mer uppenbart för alla. Hur låg ska ersättningen egentligen bli i arbetslöshetsförsäkringen innan är nöjd? Såvitt jag har förstått är det många, till och med långt in i regeringskretsar, som börjar misstro politik. Då är frågan: När finns det en möjlighet att hjälpa dem som drabbas av arbetslöshet med arbete och också det tar att hitta arbete en möjlighet att försörja sig? 27 Finansminister (M): Regeringens prioritering är att öka sysselsättningen, det är därför vi har 200 000 fler sysselsatta, och att minska utanförskapet. Det är därför vi har 200 000 färre i utanförskap än vi hade 2006. Till skillnad från tidigare mandatperioder har vi alltså framgångsrikt höjt sysselsättningen i privat sektor. Sedan är vi i en period av långvarig internationell oro. Det kanske har gått Socialdemokraterna förbi, men det är alltså en mycket svår kris ute i som har föranlett de kanske största bekymmer som vi har upplevt sedan depressionen. Då undrar Socialdemokraterna: Hur ska man höja arbetslösheten? Då har man själva gett svaret. Man bygger ut bidragssystemen och belastar sysselsättningen med högre skatter. Då blir det naturligtvis större kostnader för arbetslöshet. Då skulle vi landa i att vi kanske tappar 10 00030 000 jobb genom höjda skatter och framför allt höjda arbetsgivaravgifter. Sedan kanske vi får en jämviktsarbetslöshet som enligt bedömningar från KI, och ökar med kanske 20 00030 000 personer. Det är klart att det är en politik som ger väldigt mycket sämre offentliga finanser. 28 (S): Bekymret när man möts av verkligheten där ute är inte att vi inte har några problem med arbetslösheten. möts vi nästan av nyheter om nya varsel och företagsnedläggningar på orter, nu senast i . Då drabbas ju människorna där ute både av en bristande arbetsmarknadspolitik när man står inför arbetslösheten och svårigheter att försörja sig. Detta är faktiskt verkligheten för de människor som jag möter. Jag har varit i , där ett antal fabriker och företag har lagts ned på mindre orter och där folk ropar efter en aktiv arbetsmarknadspolitik, för man vill inget annat än att arbeta.