prot · H00945 · 2012-12-17 00:00:00 — Man säger att man står för en ny arbetsmarknadspolitik där avgörande inslag bland annat är lägre lön för dem som är nya på arbetsmarknaden. Per Ankersjö säger också: Jag tror de flesta skulle välja att få ett jobb som är sämre betalt än att gå i utanförskap . kommer de självklara frågorna till , om detta nu är rätt citerat. Vilka jobb är det svenskarna inte vill ha? Och för vilken lön är det tänkt att de som ska ta de här jobben ska arbeta? En annan fråga är: Ser något samband mellan det faktum att vissa går i utanförskap och förslag om fri invandring? På vilket sätt förbättras situationen för dem som är arbetslösa av att det kommer fler och söker arbete på den svenska arbetsmarknaden? 33 (C) replik: Först och främst finns det en avgörande och viktig skillnad mellan mig och på den ena sidan och och på den andra sidan. Det gäller hur vi ser på arbetsmarknadens funktionssätt. Tror vi att det finns en dynamik. Eller är det något statiskt förutbestämt som inte påverkas av något annat än statliga beslut? Jag kan se att det finns sverigedemokrater och möjligtvis som befinner sig i samma fålla när det gäller de här frågorna. I övrigt delar man synen att det finns en dynamik på arbetsmarknaden som gör att det med ett större utbud blir större efterfrågan. Det är en del av arbetsmarknadens funktionssätt. Vad finns det för jobb som inte svenskar tar ? Vi kan konstatera att det i och med arbetskraftsinvandringen är rätt många som har kommit hit. Så här långt kan vi se att det finns två olika sektorer, om man grovt ska förenkla arbetskraftsinvandringen. Det är högt utbildade som inte finns i . Det är många som har koppling till datakunskap. Det är ingenjörer och så vidare. I den andra änden är det enklare jobb som det är svårt att få svenskar att ta. Jag tänker på bärplockare. Jag tänker på jobb inom hotell- och restaurangbranschen. När det gäller lönen är det väldigt intressant. Vi kan konstatera att har en oerhört sammanpressad lönestruktur. Relativt sett har man väldigt höga ingångslöner. Men även om det är så den diskussionen har jag haft förut, och jag är fortfarande väldigt tydlig med det kan jag kritisera att man inte har tagit med de arbetslösa runt bordet när man förhandlar löner. Men det är fortfarande arbetsmarknadens parter och inga andra än arbetsmarknadens parter som ska sätta de löner som gäller i . Det vi också kan konstatera är att det här är ett idéprogramsarbete som ska ut på remiss och diskuteras runt om i . 34 (SD) replik: Jag kan hjälpa dig på traven om du inte vet vilka löner vi pratar om. Jag har träffat en kvinna från som städar i för . Jag har träffat en polska som utför kvalificerade redovisningstjänster för 12 000. Det är de lönerna vi talar om. Jag har också träffat människor som egentligen inte ska befinna sig i som jobbar för en eller två tior . Det är så och Alliansens arbetsmarknad ska se ut . Jag kan också hjälpa dig med den andra frågan, som du inte ville svara på, om vad som händer när man tillför ytterligare arbetskraft till en redan utsatt arbetsmarknad där de lågutbildade och lågavlönade inte kommer in. Jo, de blir tvungna att ta de jobb som finns till än sämre löner. Här frångår vi en viktig princip i . Vi har varit duktiga i på strukturomvandlingar. Vi har gått vidare från tekoindustrin och varvsindustrin till ett utvecklat it-samhälle. Vi har forskat och utvecklat. Vi har utvecklat företagande och utvecklat våra möjligheter att skapa nya arbetstillfällen i nya branscher. tar vi ett steg bakåt. är det Låglönesverige vi går mot. Då ska jag berätta en sak för : Den matchen kan du aldrig vinna. Det finns många miljarder människor som lever på . De är beredda att utföra ditt, mitt och alla andras jobb i det här landet för . Vi kan inte och vi ska inte konkurrera med låga löner. Jag blir bestört när jag ser det här, som i och för sig är ett idéprogram. Blir detta verklighet hoppas jag att de moderata stödrösterna 2014 går till och och inte till . 35 (C) replik: Det är intressant att tar upp problematiken kring papperslösa och beskriver det som en orsak till att vi inte ska ha fri invandring. Om man hade öppnat upp gränserna hade de kunnat få en helt annan situation i det här landet än vad de har möjlighet till . Det som är intressant är att när vi tittar på historia längre tillbaka i tiden vi kan se , men vi kan också gå tillbaka flera århundraden så kan vi konstatera att det har varit när vi har haft ett stort flöde av människor som har kommit hit som har växt som mest. Det är då vi har haft den bästa utvecklingen och ökat vår välfärd. Då har vi inte haft begränsningar och sagt: Du är välkommen, men inte du. Det handlar om att vara trygg i vad vi har här och våga öppna upp för fler som vill vara med och bygga landet . I detta skiljer sig och oerhört viktigt och väsentligt. Det blir klart och tydligt i den här frågan men även i andra frågor. Vad har vi då att diskutera här ? Jo, arbetsmarknadspolitiken. Det fastnade för och som han använde i stort sett hela sitt anförande till var att idéprogramsgrupp har landat i att vi strävar efter öppna gränser, fri rörlighet och en generös flyktingpolitik. För ett parti som värnar friheten och bygger sina värderingar på alla människors lika rätt och värde finns inget annat logiskt ställningstagande gällande i vilken riktning vi ska gå. Då är det rätt intressant att konstatera att vi går i den riktningen. I fråga efter fråga är det precis i den riktningen vi går. Här spänner vi bågen i ett lite längre perspektiv och säger att det är i den här riktningen vi ska gå. Detta och hur vi förhåller oss till resten av världen är oerhört viktiga frågor att diskutera och fundera på. 36 (MP) replik: Jag tycker att det är olyckligt och beklagligt att inte får något gehör för sin uppfattning bland sina allianskamrater, eftersom ni har en massa förslag som vi delar. Jag vill tala lite om ungdomarna och det bedömningsverktyg som pratar om. Jag tycker naturligtvis att det är bra att vi får ungdomarna till Arbetsförmedlingen och att de får en bedömning och det individuella stöd som de är berättigade till. I betänkandet står det att när man har fått den här bedömningen ska man få individanpassat stöd framför allt i form av förstärkta förmedlingsinsatser. Då undrar jag vad dessa förstärkta förmedlingsinsatser är. Insatser som folkhögskola och nystartsjobb fungerar inte riktigt bra. Vi får ju inte in ungdomarna i dem. Vad är det då som Arbetsförmedlingen ska göra med den här förstärkta förmedlingsinsatsen? 37 (C) replik: Vi kanske behöver kroka arm när det gäller frågan kring organisering av Arbetsförmedlingens insatser. Vi har i många delar väldigt lika ingångar när det gäller vad vi vill åstadkomma inom det området. Hur ska kunna finnas tillgänglig på en allt snabbare och alltmer rörlig arbetsmarknad i en omvärld som påverkas av många fler faktorer än vi kan styra över här i landet är spännande diskussioner att föra framöver. Där har vi lite kvar att jobba med. Bedömningsverktyget som ska hjälpa till att se vilka det är som riskerar att hamna i långtidsarbetslöshet i ett skede tror jag kan vara värdefullt och viktigt att få på plats. Men precis som säger är det bara steg ett. Sedan måste vi se vad nästa steg blir. Utökade förmedlingsinsatser handlar om tätare möten och tätare kontakter. Jag tror även att det kan vara viktigt att hjälpa ungdomar som kanske skulle önska det att komplettera sin utbildning via de folkhögskolesatsningar och andra satsningar som vi gör. Jag tror nämligen att många av dessa ungdomar inte har så goda minnen av sin skolgång, om jag uttrycker mig milt, utan tvärtom. Jag tror att det är viktigt att man ser att det kanske även behövs motivering innan man kommer till de motiverade studierna. Jag tror att just att förstärka förmedlingsinsatserna kan vara ett steg på den vägen, om det är det som är alternativet. 38 (MP) replik: Det gläder mig att tillsammans med sina allianskamrater kommer att göra vad de kan för att få någon ordning på Arbetsförmedlingen. Täta möten som jag har berättat har jag hört väldigt många historier. Just att få det här individuella bemötandet skulle leda till att den flaskhals som Arbetsförmedlingen är skulle få lite bättre ketchupeffekter, om man säger så. träffade jag en tjej som berättade att hon har gått yrkesgymnasium och har en elektrikerutbildning men behöver praktik för att få sina poäng och bli certifierad. Det finns ingen som kan hjälpa henne. När ungdomarna aldrig får det där sista lilla stödet som de behöver för att få ett jobb, då hjälper det inte att säga att vi har en bättre skola och att vi har de här satsningarna. Det som är lite sorgligt är att regeringen nu har instruerat Arbetsförmedlingen att det bara är de som står allra längst bort från arbetsmarknaden som ska prioriteras. Det innebär att en ungdom som har en komplett gymnasieutbildning hänvisas till att klara sig själv, eftersom Arbetsförmedlingen har instruerats att ta hand om bara dem som står allra längst bort. Det här gör att det inte fungerar bra och att vi får en massa ungdomar som inte får någonting alls. Det finns en massa skräckhistorier om hur Arbetsförmedlingen tycker att ungdomar ska söka jobb på finska fast de inte ens kan finska. Effekten blir väldigt negativ, och det här resulterar i att inga andra vill gå dit heller. 39 (C) replik: Jag kan konstatera att det finns många mätningar som visar att många väljer att inte söka stöd och hjälp hos Arbetsförmedlingen. Det finns de som är besvikna på det stöd och den hjälp som de har fått, och det finns de som tycker att de har fått bra stöd och hjälp. Jag tror att det gäller att se att det finns alla varianter och alla nyanser. På samma sätt finns det oerhört många som är oerhört duktiga på det arbete de gör även inom Arbetsförmedlingen. Det jag har kritiserat och som jag skulle vilja förändra handlar om strukturen på Arbetsförmedlingen som institution. Jag tror att det behövs en annan struktur där vi också ger makten och möjligheten till dem som är inskrivna eller dem som behöver stöd och hjälp att kunna söka detta stöd och denna hjälp. Det skulle förändra hela området. Det är viktigt att poängtera att det finns ett strukturellt problem, som jag bedömer det. Men sedan måste vi gå tillbaka till politiken och ge villkor och förutsättningar så att man också lyckas genomföra detta. Det är alltså oerhört viktigt att se att det finns många nyanser. Det finns många historier som vittnar om att man inte har blivit sedd och inte fått den hjälp man behöver. vet vi att det finns de som också har fått den hjälp de söker efter. Det jag har med mig och det jag jobbar vidare med är därför att jag skulle vilja se en förändrad struktur på detta område. 40 (KD): har ca 20 000 personer varslats om uppsägning, alltså ungefär 10 000 . I mitt hemlän, , har det under de här två månaderna, , varslats ungefär 1 100 personer. Även om alla varsel inte leder till uppsägning har det varit och är en mörk höst på den svenska arbetsmarknaden. När tillväxten går ned på den globala marknaden minskar antalet order för svenska exportföretag, framför allt inom tillverkningsindustrin. När svenska företag tävlar med företag från hela världen i en global konkurrens måste vi i ha ett företagarklimat som uppmuntrar företagen att stanna i eller att flytta till . Jobb skapas av företagare som investerar engagemang, tid och egna pengar, ibland också blod, svett och tårar. Det är människor som tror på en idé och satsar på den. Det ska vara enkelt och lönsamt att driva företag i . En politik för företagande är en politik för jobben. De reformer som alliansregeringen har genomfört framför allt jobbskatteavdraget har gjort att det lönar sig bättre att arbeta, och fler människor har sökt sig ut på arbetsmarknaden. Som arbetsmarknadspolitisk talesperson för företräder jag en politik som ska göra det lönsamt att jobba. Men när man diskuterar den typ av frågor som vi diskuterar i kammaren, herr talman, tenderar debatten att handla om vem som har rätt siffror. Siffror kan vara viktiga för att förklara samband, förklara statistiken, men människor får aldrig förminskas till att bli streck eller nummer i ett Excelark. Det är förstås en tuff situation på den svenska arbetsmarknaden . Det måste vi ta på allvar. Jag känner med dem som oroas över sin arbetssituation de här dagarna. Finns det något värre som inledde diskussionen med kl. 9 än att alarmet ringer och väcker en tidigt en ruskig och slaskig vintermorgon? Finns det något värre än att alarmet tjuter och man tvingas upp? Ja, det finns det. Det är att klockan inte ringer, att det inte finns någon arbetsplats att gå till. Vi måste ta situationen på allvar. Det är därför mycket välkommet att regeringen i budgetpropositionen presenterar ytterligare åtgärder för att hålla arbetslösheten tillbaka. Budgetförslaget innehåller kraftiga satsningar för jobb och tillväxt som kan bidra till att motverka avmattningen i konjunkturen, exempelvis genom betydelsefulla investeringar i infrastruktur, forskning och innovation. En kraftig sänkning av bolagsskatten stärker företagens konkurrenskraft. Investeraravdraget skapar möjligheter för företag som vill växa. Och ungdomspaketet på 8,1 miljarder stärker ungdomars chans till jobb. I förslaget finns det också satsningar på funktionsnedsattas möjlighet att komma in på arbetsmarknaden med ett praktikprogram i statliga myndigheter och ökat individuellt stöd för en ny arbetsplats. Ungdomsarbetslösheten är en av våra stora samhällsutmaningar. När tyglarna dras åt på arbetsmarknaden är det de som precis har kommit in eller de som aldrig har fått chansen att komma in och få ett jobb som drabbas hårdast. För att stärka ungdomars ställning på arbetsmarknaden är det viktigt att det finns vägar till utbildning och tillbaka till utbildning. Det är därför bra att regeringen bland annat föreslår en förlängning av studiemotiverande insatser inom folkhögskolan, liksom möjligheten för vissa långtidsarbetslösa ungdomar att få ett högre studiebidrag och öronmärkta komvuxplatser. Sammantaget innebär regeringens åtgärder inom utbildningspolitiken att det tillförs 18 300 utbildningsplatser , vilket är en satsning på . Det är också bra att regeringen vill stärka kvaliteten i de gymnasiala yrkesutbildningarna. I satsningarna ingår också förbättrade möjligheter att få en lärlingsplats. Regeringen föreslår ett dubbelt anordnarbidrag för det företag som tar emot en lärling för att öka drivkraften hos företagen att ta emot lärlingar. Det är viktigt att minska steget mellan utbildning och jobb, mellan skola och näringsliv. I flera EU-länder finns lärlingstraditioner , med väl utbyggda lärlingssystem. Dessa länder har också betydligt lägre arbetslöshet bland unga. I är det många som delar erfarenhet med den industriföretagare som jag träffade i , i mitt hemlän. Han konstaterade att det inte spelar någon roll om en nyanställd har utbildat sig till frisör eller gått industriprogrammet han eller hon behöver ändå skolas in under ett drygt halvår på företaget. Enligt finns det ett klart samband mellan lärlingstradition, ett lärlingssystem, och låg ungdomsarbetslöshet. Vi måste lyfta blicken och i arbeta mer på att öka chanserna för ungdomar att komma in som lärlingar i företag eller på arbetsplatser och att införa ett lärlingssystem värt namnet också i . För en lärling kombineras teoretisk och praktisk utbildning. Därför är det viktiga förhandlingar som pågår inom den så kallade jobbpakten, där parterna förhandlar om yrkesintroduktionsavtal med utbildningsinslag. Det kan vara en väg framåt, tror jag, för att rusta unga människor för arbete och för att sänka ungdomsarbetslösheten. Flera mätningar och undersökningar visar att förtroendet för Arbetsförmedlingen är lågt, väldigt lågt. behandlar vi som jämför effektiviteten mellan arbetsförmedlingskontor i . Det finns enligt en effektivitetspotential. Det behöver vi inte titta i för att kunna se. Det räcker att prata med människor som söker jobb och är i kontakt med Arbetsförmedlingen för att göra det. Arbetet med att effektivisera Arbetsförmedlingen är i gång. Jag tycker också att det är viktigt att understryka att effektiviteten bör mätas inte bara mellan olika arbetsförmedlingskontor, utan att man också kan mäta effektiviteten genom att titta på internationella studier och titta utanför Arbetsförmedlingens verksamhet. har lyft fram som ett intressant och viktigt exempel att lära av när det gäller matchningen på arbetsmarknaden. Det är hög tid, tycker , att gå vidare och pröva nya lösningar där olika aktörer verkar på lika villkor. Vi vill förändra arbetsförmedlandet i grunden. Vi föreslår att privata arbetsförmedlare får ta över och att de får betalt när de hjälper personer till jobb. När budgetförslaget presenterades hördes höga rop från Socialdemokraterna. Regeringens satsning var för stor och för oansvarig. Men när lågkonjunkturen nu har fördjupats och fler riskerar att förlora jobbet har ropen tystnat. När man läser igenom de fyra olika oppositionspartiernas förslag ser man att de spretar åt alla möjliga håll. Bortsett från ett maskinellt nej-sägande till Alliansens politik saknas gemensamma förslag. avslutade sitt anförande med att säga att hon vill att Alliansen lämnar över styret av landet. När man kommer med den uppmaningen tycker jag att det finns vissa skäl att fråga till vem man vill att Alliansen ska lämna över styret av landet. En tydlig gemensam linje framträder dock i oppositionspartiernas politik: Höj skatten och gör det dyrare att anställa! Detta vill oppositionspartierna göra för att finansiera olika typer av ersättningar. Vem tror att det blir fler jobb genom att göra det dubbelt så dyrt att anställa unga? Vem tror att det blir fler jobb om man reducerar och ? Vem tror att det blir fler jobb om restaurangmomsen höjs? Vem tror att det blir fler jobb om jobbskatteavdraget sänks? Dessa förändringar, som oppositionspartierna föreslår, innebär, herr talman, att kostnaden för att anställa unga skulle öka med tiotals miljarder och att det skulle löna sig mindre att arbeta. Det är inte en politik ut ur en lågkonjunktur, utan det är en politik som försvagar svenska företags konkurrenskraft och låser fast människor i arbetslöshet. Jag vill ha en politik för fler jobb och fler som vill jobba. Därför, herr talman, yrkar jag bifall till utskottets förslag i betänkandet och avslag på motionerna. 41 Arbetsmarknadsminister (M): Den ekonomiska krisen är nu inne på sitt femte år, och vi lever i en värld full av utmaningar där osäkerheten om den globala ekonomin fortsätter att vara stor. Detta gäller inte minst i . I allt detta ska manövrera, och är en liten och öppen ekonomi. exporterar vi varor och tjänster till ett värde som motsvarar halva vår bnp. Det är en andel som har stigit rejält . Drygt hälften av den svenska exporten går till . När världsekonomin har bekymmer och efterfrågan på svenska produkter och tjänster minskar ser vi en nedgång i den svenska exporten och industrin. Som en följd av utvecklingen i vår omvärld har hösten präglats av varsel och oro. ser vi en ökning i antalet varsel. Jag har stor respekt för den oro som många varslade, deras familjer och underleverantörer känner i den här situationen. Det ställer ökade krav på en ansvarstagande politik för svensk ekonomi, på jobbskapande och på en aktiv arbetsmarknadspolitik. Alliansregeringen har konsekvent valt att stå upp mot alla som velat äventyra den svenska ekonomin eller som på punkt efter punkt försökt montera ned arbetslinjen. Låt mig vara tydlig: Vårt ansvarstagande kommer att ligga fast även framöver. Jobben är regeringens viktigaste fråga, och vårt mål är full sysselsättning även i fortsättningen. Arbetslinjen ska tydliggöras och stärkas. Alla som kan arbeta ska göra det, och färre ska stå utanför arbetsmarknaden. Tack vare att regeringen har fört en ansvarsfull ekonomisk politik och återupprättat arbetslinjen, och därmed ökat sysselsättningen och minskat utanförskapet, har utrymme för tillväxtfrämjande reformer. Den svenska ekonomin står stark. har bland starkaste finanser. har bnp vuxit cirka så mycket som snittet för eurozonen, och vår skuldsättning är låg. Arbetslösheten ligger under genomsnittet i , och andelen långtidsarbetslösa är den lägsta. När andra länder står inför, har genomfört och kommer att genomföra nedskärningar slår det mot jobb och välfärd. Då har i stället möjlighet att investera för framtiden. I budgeten har vi tagit höjd för den sämre ekonomiska utvecklingen. Vi var tydliga med att det fanns en påtaglig risk att tillväxten skulle bli svagare i . I sin senaste Economic Outlook påpekade att vi i bör använda styrkan i våra offentliga finanser till att fortsätta att stimulera ekonomin, särskilt om tillväxten fortsätter att mattas av. menade att det är viktigt att vi fortsätter arbetet med att göra det enklare och billigare att anställa. Låt mig påminna om, mot bakgrund av rekommendation, att det var många i kammaren som varnade för att regeringen hade tagit i för mycket när vi lade fram vår budget, när vi lade fast en politik som skulle säkra jobb i och säkra att klarade sig igenom krisen. Det är också många i kammaren som driver förslag som gör det dyrare att anställa. Arbetsmarknadspolitiken är en central del av regeringens politik och den viktigaste komponenten för att uppnå full sysselsättning. Med hjälp av en förstärkt arbetslinje och genom att göra det mer lönsamt att arbeta, genom reformeringen av Arbetsförmedlingen, och med hjälp av reformer som gör det billigare och enklare att anställa, till exempel sänkt arbetsgivaravgift för alla ungdomar och olika anställningsstöd, har vi förbättrat arbetsmarknadens funktionssätt. Låt det inte råda något tvivel om att det kommer att krävas mer och att det är ett långsiktigt och tålmodigt ansvar att föra mot full sysselsättning. gäller det att föra en aktiv arbetsmarknadspolitik för att möta en tuffare utveckling på arbetsmarknaden. I budgetpropositionen satsar regeringen ca mer på olika reformer. Det är reformer som ska stärka den svenska ekonomin på lång sikt och stödja återhämtningen i ekonomin. Det handlar bland annat om sänkt bolagsskatt, som ger goda förutsättningar för jobb och investeringar. Det handlar om infrastruktursatsningar för ett robust och modernt transportsystem på såväl väg som järnväg som bidrar till att skapa jobb och tillväxt i hela landet. Det handlar om att satsa på forskning och innovationer för att behålla och ytterligare förbättra position som framstående forskningsnation. Det handlar om ett ungdomspaket på för fler vägar till jobb för ungdomar samt ytterligare för att förhindra och bryta långtidsarbetslösheten. starka position öppnar för dessa tillväxtfrämjande investeringar för fler jobb i växande företag och åtgärder som möter krisen, som vi har säkerhetsmarginaler om ekonomin skulle bromsa in kraftigare. Trots att den ekonomiska utvecklingen har varit ogynnsam i omvärlden har den svenska arbetsmarknaden utvecklats förhållandevis väl. Sysselsättningen har återhämtat sig starkt , och antalet sysselsatta är högre än vid regeringsskiftet och före finanskrisens utbrott . Arbetskraftsdeltagandet är nu tillbaka på ungefär samma nivå som före krisen och har varit oväntat högt jämfört med tidigare lågkonjunkturer. Utvecklingen på den svenska arbetsmarknaden framstår som stark även i en internationell jämförelse. Arbetslösheten ligger under genomsnittet i , och andelen långtidsarbetslösa är, som jag sade tidigare, den lägsta. Regeringens politik har haft effekt. Den har bidragit till att förbättra arbetsmarknadens funktionssätt, men det finns fortfarande problem på arbetsmarknaden som behöver åtgärdas. Därför fortsätter regeringen arbetet med att få fler i arbete. Drivkrafterna för och möjligheterna till arbete behöver stärkas, och arbetsmarknadens funktionssätt behöver förbättras.