prot · GZ09109 · 2012-05-04 00:00:00 — Det handlar om möjligheten att lägga fram konkreta förslag som skulle vara mer verksamma än till exempel generella skattelättnader för arbetsgivare som anställer ungdomar . Hela den etablerade finanspolitiska världen har dömt ut det som en misslyckad satsning. Låt oss återkomma till detta när vi har presenterat våra konkreta förslag. Just nu är det vår uppgift att syna regeringen i den här frågan. Det ägnar vi interpellationsdebatten åt tillsammans med näringsminister . 34 Näringsminister (C): Den här interpellationsdebatten handlar om näringslivets villkor. Det är en bred palett av frågor som kan diskuteras. Jag välkomnar verkligen att Socialdemokraterna vill granska vad näringsministern gör på området. Det är en hel del. För mig är en grundbult att jobb skapas i nya och växande företag runt om i . Därför är det viktigt att ha goda förutsättningar oavsett om man befinner sig inom tjänstebranschen, RUT-sektorn, stålindustrin eller skogsindustrin. Det är viktigt med grundläggande generella villkor. När jag möter företag ute i verkligheten lyfter de fram många områden som angelägna. Infrastrukturen är ett sådant område. Där lade regeringen fram en proposition till på ungefär 500 miljarder , en långsiktig investeringsplan vad gäller infrastrukturen. Vi kommer att återkomma med en kompletterande infrastrukturproposition . En annan fråga som man lyfter fram som angelägen är sänkta kostnader. Det handlar om sänkta arbetsgivaravgifter. Dem har vi sänkt med 30 miljarder . Det handlar om minskat regelkrångel. Vi har där fått ett trendbrott vad gäller regelförenkling. Det handlar också om att man inte vill se fördubblade arbetsgivaravgifter och en straffbeskattning för att man bor så att man behöver godstrafik med hjälp av lastbil. Synar man Socialdemokraternas förslag ser man att det innebär att de vill fördubbla arbetsgivaravgifterna för unga anställda och fördubbla restaurangmomsen. Det finns företag också i den branschen. De vill även införa en lastbilsskatt. Summa summarum innebär detta över 20 miljarder i straffpåslag för det svenska näringslivet. För mig går det inte ihop med de fina ord vi hör här i kammaren om att gynna näringslivet. Låt mig också vara tydlig om en sak. Det handlar om särintresse. Näringslivet kan aldrig vara ett särintresse. Jag vill vara väldigt tydlig på den punkten. Det svenska näringslivet lägger grunden för svensk välfärd, svenska jobb, landsbygdsutveckling och konkurrenskraft i städer och runt om i . Det är viktigt med näringslivet. Det är inget särintresse utan det som skapar tillväxt, konkurrenskraft och innovationskraft. Vi har genomfört en rad olika insatser . Det har fått en del synliga effekter. Attityderna till entreprenörskap bland unga har förbättrats dramatiskt . Vi toppar internationella rankningar vad gäller innovationskraft, konkurrenskraft och kreativitet i världen. Men för att vi ska bibehålla dessa positioner måste vi ligga i startblocken. Det är av den anledningen som vi talar mycket om samverkan inom innovationsstrategin, som kommer att presenteras . Samverkan är en käpphäst när vi talar om näringslivet. Det handlar om samverkan mellan det offentliga och näringslivet, samverkan mellan akademier och näringsliv och samverkan mellan det civila samhället och näringslivet. De branschprogram som har funnits har varit just ett uppifrånkommenderat stuprörssystem. Man har utvärderat branschprogrammen. Det kom en utvärdering av de fyra branschprogram som har varit i gång där man just pekar på att det var stuprör, ineffektivt och inte transparent. Vad vi nu gör är att utveckla branschprogrammen. presenterade strategiska innovationsområden där man arbetar branschöverskridande inom skogsindustrin, hälso- och sjukvårdssektorn och stålindustrin. Branschöverskridande innovationsområden är alltså betydligt mycket smartare än att tubba vissa branscher att utvecklas. För vem visste 2006 att appar och Facebook skulle vara en stor del av kunskapsekonomin 2009 och 2010? Det är farligt att använda socialism som pekpinne när det gäller vilka branscher som ska växa fram. 35 (S): Jag ska säga en sak till . Varje gång som vi kommer med en antydan till ett litet förslag säger : Skatter, skatter, skatter. Det är tydligen den enda drivkraft som finns i svensk politik om man får tro . Jag tror att det finns betydligt fler saker. Jag ska återgå till vad denna interpellation handlar om, nämligen hur vi ska kunna samverka med företagen. Jag sade mycket tydligt att det kanske fanns en del brister. Men varför avvecklade man då branschprogrammen? Det intressanta var att man genom ett enda pennstreck sade: Tack och adjö, detta är ett gammalmodigt sätt att arbeta. Vi socialdemokrater tycker naturligtvis att det är jättebra att man jobbar branschöverskridande. Det finns ingen motsättning i det. Men när näringsministern säger att viktiga steg har tagits måste jag fråga: Är näringsministern nöjd? Har det blivit bättre för det svenska näringslivet sedan man enligt näringsministern ökat insatserna när det gäller infrastrukturen? Är näringsministern nöjd med det regelförenklingsarbete som har skett? Vi fick en rapport från . Enligt den var det en absolut majoritet av företagen som inte upplevde att regelkrånglet hade minskat. Tvärtom upplevde de att det hade ökat. Det kan jag förstå på ett sätt därför att de generella regelförenklingarna, som har gällt en huvuddel av företagen, har varit få. Slopandet av revisionsplikten var en, och det finns ett par till. Men i princip har detta arbete inriktats på ganska smala områden där man har haft stor framgång, till exempel på livsmedelsområdet. Jag har berömt landsbygdsministern ett antal gånger för att han har lyckats mycket bra på sitt område. Det gläder mig mycket att åtminstone näringsministern har insikten att näringslivet inte är ett särintresse. Det kanske hon skulle berätta för statsministern. Jag tycker att det var bland de mest hårresande kommentarer som jag har hört. Det är naturligtvis mycket bra med nyföretagande. Men det måste ändå finnas efterfrågan. Vårt stora problem strukturellt med företagen är inte att vi har för få företag eller att för få är företagare, utan det strukturella problemet är att det är för få små företag som växer. Det är för få mellanstora företag som blir stora företag. Här tycker jag att det egentligen inte finns några förslag alls från regeringen. Jag skulle vilja kommentera godstrafiken. Jag vet faktiskt inte vad näringsministern talar om. När lade vi i så fall fram detta förslag? Jag har inte sett det. Det var en kompromiss med bland annat . Vi hade inte med det i vårt budgetförslag. Jag tycker därför att detta var en överdrift. Slutligen skulle jag vilja säga något om ungdomar. Varför ska vi ha kvar ett system som alla dömer ut? Det är en mer intressant fråga. 36 (S): Jag blev ytterligt förvånad över näringsministerns beskrivning att hon var nöjd med andra politikområden som samverkar med hennes eget departement och att inte är medveten om att ett av de svåraste problemen när det gäller svensk tillväxt är att företag inte kan rekrytera arbetskraft. Det är en mycket allvarlig brist när det gäller tillväxten, trots att vi har 400 000 arbetslösa. Svaret är naturligtvis att den regering som hon ingår i skar ned antalet vuxenutbildningsplatser från 142 000 till 86 000, skar ned antalet platser inom arbetsmarknadsutbildningen från 45 000 till 19 000 och att man nu ska spara 675 miljoner på högskolan. Nyckeln utbildning för att åstadkomma tillväxt har man alltså försvagat mycket. Jag har läst ett brev från ett antal regionförbund och högskolor i och , som känner till, och i och . De skriver om våndan över att flyttar 186 miljoner från deras högskolor till de stora universiteten och att resurser för forskning och utveckling tunnas ut kraftigt. All utvärdering visar att den innovationskraft som vi gärna talar om finns i de mindre och medelstora högskolornas möte med näringslivet ute i landet. Det är där som den kraftigaste utvecklingen finns, och den förstör regeringen genom sin politik. , jag är lite förvånad över att vi har en näringsminister som är nöjd med infrastrukturen i vårt land. När det kommer en flinga snö ställer sig godstågen i vänteläge, och persontransporterna försvåras. Ambitionerna på detta område är tämligen blygsamma. Det är klart att man kan räkna upp tioårssatsningar. Man kan förlänga dem till 20 eller . Då blir det rätt många miljarder. Men man ser inte de brister i vardagen som finns i ett stort antal län och regioner som växer med den nya efterfrågan som finns på förädlade naturtillgångar i vårt land. Jag är förvånad över att näringsministern inte ser den brist på bostäder som finns i tillväxtområden i vårt land. Det handlar om regeringens direkta åtgärd, nämligen att ta bort den stimulans som fanns i ett investeringsbidrag under socialdemokratiska regeringar och som gjorde det ekonomiskt möjligt att bygga och också att bo. Detta är samverkande politikområden för näringspolitik. Men regeringen förstår inte att näringspolitik är en viktig politik och att det är viktigt med ett samhällsengagemang. Det enda som tror på är marknad, inte en samverkan mellan politik och andra samhällsförhållanden för att åstadkomma utveckling. Det är tragiskt att näringsministern inte inser det. 37 (FP): är förtröten, som man säger i , över att det här inte är en ensidig debatt mellan ministern och oppositionen. Men så är det i . Vi deltar båda två, och det kommer vi att fortsätta göra. tyckte också att det var obehagligt, hörde jag , att jag deltog i en debatt för Alliansens sida, men det kommer jag att göra fortsättningsvis också. Jag är väldigt glad över att kunna delta och belysa de ämnen som olika statsråd tar upp. Jag tycker att det var ett bra besked från om att kilometerskatten, som ju är en skatt för dem som har långt avstånd till affären, till kusten eller vad det nu kan vara, som socialdemokratiskt förslag nu är begraven för gott. Det var ett positivt besked som många säkert välkomnar. Till kan jag säga att detta med vuxenutbildningen har att göra med att parti har använt olika baser för sina statistiska jämförelser över tiden. Detta kommer säkert fram i den fortsatta utbildningspolitiska debatten. Grunden för svensk näringspolitik och detta är ett arv från Socialdemokraterna ända från som vi delvis fortfarande bär med oss är att har byggts som ett löntagarland och inte som ett land för företagare, entreprenörer och innovatörer. Detta går igen i skattesystemet. Det är därför som vi alltid återvänder till detta. Det går igen i arbetsrätten. Det var 70-talets världsbild som skapade de här systemen. är ett företag något annat. Det är individer och inte kollektiv som arbetar där, till exempel. Det tycker jag är den viktiga skillnaden. Därför är det ett otroligt viktigt arbete som och regeringen har för att göra om från ett land där näringslivet har varit uppbyggt i korporationer och där synsättet har varit att det i huvudsak ska vara löntagare som arbetar där till ett land byggt på en modern världsbild. 38 (S): Jag glömde i mitt förra inlägg att kommentera en av de frågor som tog upp i sitt första inlägg, nämligen att han efterlyste socialdemokratiska svar på problematiken med integrationsfrågorna. Låt mig säga att jag kommer från en av de kommuner som kanske lever allra närmast inpå detta. Vi har en öppen arbetslöshet på bland de utomnordiska invånarna i kommun. Det är också något som jag kommer att diskutera senare med . Jag undrar hur arbetslösheten hade sett ut om inte kommun, som leds av , som är socialdemokrat och kommunstyrelsens ordförande, som vi har haft en borgerlig regering med egna resurser trots att man har dålig skattekraft hade ansträngt sig till det yttersta för att genomföra egna satsningar på arbetsmarknadspolitikens område i direkt samverkan med stora företag inom näringslivet. Där har regeringen inget vidare gott renommé, kan jag säga. Den arbetsmarknadspolitik som regeringen har på detta område har helt enkelt inte dugt. 39 Näringsminister (C): Jag är den första att välkomna Socialdemokraternas nyvaknade intresse för näringslivspolitik. Men när jag lyssnar på vad olika socialdemokratiska företrädare har presenterat i medierna om dessa åtgärder kan jag bara konstatera att det nyvaknade intresset inte har varit idéutvecklande utan snarare en kopieringsmaskin som kopierar antingen det man har tyckt eller det som alliansregeringen redan har genomfört. Man har föreslagit innovationsupphandlingar. Det är i kraft . Man har föreslagit ett innovationsråd. Det är något som vi arbetar med inom innovationsstrategin, som presenteras under tidig höst. Det är för övrigt ett arbete som Socialdemokraternas partiordförande har varit delaktig i som bas för . Man har föreslagit en innovationsstrategi som ska tas fram, vilket faktiskt görs. Man har föreslagit att man ska ta fram en mineralstrategi efter att regeringen redan har aviserat för att man ska arbeta med en sådan. Detta är den palett för ett innovativt näringsliv som Socialdemokraterna presenterar. Det är inte mycket nytt i detta. Det man dessutom föreslår är att öka arbetsgivaravgifterna för att ha människor anställda. Det är en halv miljon människor som kommer att vara dubbelt så dyra att ha anställda när man går från till i arbetsgivaravgifter. Då svarar Socialdemokraterna att den sänkta arbetsgivaravgiften inte har fått någon effekt. Men om man ser till att vi har gått igenom en global lågkonjunktur är det väldigt många unga människor som har kunnat behålla jobbet tack vare de sänkta kostnaderna. Hur många ungdomar tror Socialdemokraterna skulle få behålla arbetet om de blir dubbelt så dyra att ha anställda, om man ser till arbetsgivaravgiften? Enligt de beräkningar som har presenterat innebär enbart den dubblerade arbetsgivaravgiften att 18 500 ungdomsjobb är hotade. Jag tycker inte att det är ansvarsfullt. Det ni föreslår är en skattesmäll för det svenska näringslivet med en fördubblad moms på restaurang- och cateringtjänster, med fördubblade arbetsgivaravgifter och med en vägslitageavgift, som ni kallar det, i er höstbudget. Det är straffbeskattning, vilket jag tycker rimmar väldigt illa med att bygga näringslivet starkt. Låt mig återkomma till frågan om branschprogrammen. Jag tycker att det är viktigt att man utvecklar branschprogrammen. Det är viktigt att man ser att vi nu arbetar med andra generationens branschprogram. Vi tror inte på kollektiva lösningar där man pekar ut en enskild bransch som ska utvecklas före alla andra. Vi tror på samverkan. Det är av den anledningen som utlyste möjligheten till strategiska innovationsområden, likt de strategiska forskningsområden som regeringen också arbetar med. Man kan se på exempelvis hur man i arbetar med kreativa näringar och med gruv- och mineralnäringen för att utveckla nya, innovativa lösningar för bägge branscherna. Jag tycker att Socialdemokraternas stuprörsprogram är att backa in . Man måste vara öppen för att utveckla nya modeller. Jag fick i ett tidigare inlägg en fråga av om vilka områden vi kan se . kommer jag som näringsminister att presentera både en mineralstrategi och en innovationsstrategi. Vi kommer att presentera en infrastrukturproposition. Vi kommer att presentera en forsknings- och innovationsproposition. Vi kommer att få se ett förslag om ett riskkapitalavdrag. Vi kommer också förhoppningsvis att få se ännu fler sänkta skatter. Jag tror nämligen att det är sänkta kostnader det som näringslivet efterfrågar som är det som leder till att fler företag växer, att fler företag vågar anställa och att fler företag står sig i den globala konkurrensen. 40 (S): Det intressanta med skattesänkardiskussionen är resonemanget att om man sänker skatter kommer fler att bli anställda. Det har ju visat sig att detta inte håller! Detta är den nyliberala idén. Man tror att man kan lösa problemen på det här sättet, men det har visat sig att det inte stämmer. När det gäller de halverade arbetsgivaravgifterna för ungdomar har nästan alla som granskat denna reform inte kunnat se någon effekt eller bara en mycket liten effekt. Sedan återkommer man till sitt älsklingsargument: den globala lågkonjunkturen. Har glömt bort att var en tigerekonomi ? Vi kallades för tigerekonomi, för vi kom ur den globala lågkonjunkturen så snabbt. Om man tittar på hur konjunkturen utvecklades då kan man se att den sjönk djupt ned men sedan gick upp väldigt snabbt. Man kan inte använda argumentet med den globala lågkonjunkturen. Däremot har lågkonjunkturen säkert påverkat vår export. Den har ju också minskat. När det gäller branschprogrammen, slutligen, har vi aldrig någonsin sagt att de ska vara stöpta på precis samma sätt . Det tycker jag är en viktig poäng här. Jag tror att det är viktigt att man tittar på det. För precis som näringsministern sade där kan vi faktiskt vara överens utvecklas det här. Men det finns något som är tråkigt i hela den här diskussionen. Om jag hade haft mer tid skulle jag ha tagit upp detta med det statliga riskkapitalet. Varför har man dragit detta i långbänk så länge? Det är nog den fråga inom näringspolitikens område som är mest utredd. Varför kan man inte komma med konkreta förslag om hur detta ska utformas ? Det behövs verkligen. 41 (S): Låt mig först undanröja ett missförstånd, . Jag fylls verkligen inte av obehag över att du uppträder som vaktmanskap för skilda ministrar. Jag ser det som en tillgång i debatten verkligen. Sedan är jag förvånad över att som näringsminister inte berör de frågeställningar som jag har tagit upp, nämligen att näringspolitiken handlar om att knyta ihop politikområden. Det handlar om produktion av bostäder, om att ha en fullgod infrastruktur och om att ha en utbildning som gör arbetslösa anställbara i en växande ekonomi. Det har ni inte ägnat någon uppmärksamhet, och jag kan förstå det. De stora skattesänkningarna, som den moderatledda regeringen har genomfört, har ju inneburit dramatiska nedskärningar på dessa områden. Och det förhindrar tillväxten och utvecklingen. Det är en näringspolitik som bara känner en enda riktning, att sänka skatter. Det vanligen talar mest om är inte utveckling av värdekedjor och mer komplicerade produktionsprocesser. Det är att sänka ingångslöner och att sänka ungdomslöner. Det är vanligaste diskussionsinlägg. Och när jag hör dem kan jag längta innerligt efter det gamla , som jag kärt samarbetade med i . Flera av dem har nog aldrig varit i närheten av Stureplan. har nog varit det för mycket. 42 Näringsminister (C): Jag kan väl berätta för att jag nog bor mer på landsbygd än vad gör själv i . Jag kommer från byn och har aldrig satt min fot, vad gäller boende, kring Stureplan. Nog om detta. Det är viktigt att såväl storstad som landsbygd har möjlighet att utvecklas genom både infrastruktur och boende. Som svar på fråga lanserade jag Attraktionskraft om hur vi ska utveckla vad gäller näringsliv, boendemöjligheter, grundläggande kommersiell service och digital delaktighet och hur vi ska stärka besöksnäringen för att ska bli ett attraktivt land att verka i, vistas i och bo i. De här delarna är viktiga för att stärka konkurrenskraften i alla delar av regioner. Regelförenklingen är också en fråga som har varit på tapeten i interpellationsdebatten. Jag skulle då vilja presentera det som vi lanserade , en utredning om ambitionen att det ska vara en dörr in vad gäller uppgiftslämnandet. Det är viktigt att se till att minimera irritationen bland företagare. Det handlar om att skicka samma blanketter till alla olika myndigheter. Vi vill minimera det genom att det ska vara en väg in, och det är vår ambition att så ska ske. En annan del som har varit uppe handlar om sänkta ungdomslöner. vill inte ha sänkta löner för någon. Vi vill införa introduktionslöner så att fler människor får en lön och ett arbete att gå till. Det ser vi nu att , och har tagit efter genom de ungdomsavtal som innebär att en ung människa som inte har någon lön får en möjlighet, ett arbete att gå till och en lön att betala sina räkningar med. Det om någonting är solidaritet. Jag välkomnar parternas modiga arbete på det området. För mig har socialism och höjda skatter aldrig varit svaret när det gäller fler jobb, utan det kommer konsekvent att vara så att vi måste arbeta med att generellt förbättra konkurrensvillkoren i hela landet. Då är det regelförenkling, infrastruktur men också skatter som är viktiga för att gynna företag så att de kan anställa fler. Överläggningen var härmed avslutad. 9 § Svar på interpellation 2011/12:345 om närings- och regionalpolitiska konsekvenser av nedläggning av forskningsverksamheten i 43 Näringsminister (C): har frågat mig vilka närings- och regionalpolitiska bedömningar för och jag gör mot bakgrund av det uppkomna läget. Vidare har frågat mig om jag anser att regeringen bör medverka till att ta till vara de förutsättningar som finns att starta nya verksamheter inom life science i samt om regeringen avser att bidra till lösningar som kan motverka de mycket allvarliga sysselsättningskonsekvenser som nedläggningen innebär. Låt mig inledningsvis säga, precis som i mitt svar till i en interpellationsdebatt, att jag tar situationen kring nedläggningen av i på största allvar och vidhåller fortsatt att life science-branscherna är mycket viktiga för . Mot bakgrund av sitt stora beroende av två stora företag och som tillsammans står för av den totala lönesumman i kommunens näringsliv är sårbart för denna typ av händelser. Eventuella åtgärder diskuteras nu med anledning av det samordningsuppdrag som regeringen gav till . Som en följd av avveckling av sin forsknings- och utvecklingsverksamhet i kommer de näringspolitiska myndigheterna och samt inom ramen för deras verksamhet i samarbete med i att inleda ett arbete för att underlätta och stötta regionens insatser för att överbrygga effekterna av nedläggningen. Parallellt med ovanstående arbete har finansierat en förstudie som projektleds av industriforskningsinstitutet . Man analyserar förutsättningarna för att eventuellt driva vidare vissa delar av verksamheten vid . Arbete pågår även med en nationell innovationsstrategi där vissa delar rörande life science behandlas. En annan viktig pusselbit är kommande forsknings- och innovationsproposition, som regeringen avser att presentera . Förmågan till nytändning och överlevnad för en kommun när ett storföretag i kommunen kraftigt drar ned sin verksamhet, som fallet nu är i , handlar till stor del om att förlorade arbetstillfällen kan ersättas med nya, hur man kan ta till vara den kompetens som frigörs och hur företagsklimatet kan förbättras och vidareutvecklas. 44 (S): Tack så mycket, näringsministern, för svaret! Det här är en region som lider av massarbetslöshet. Som jag nämnde i den tidigare interpellationsdebatten är det till exempel av de utomnordiska medborgarna som står i utanförskap, helt utan kontakt med arbetsmarknaden. Det är till kastar nycklarna bakom sig och lämnar . Jag ska faktiskt säga att jag är glad över det svar som näringsministern har lämnat, för det visar något större förståelse för situationen i än vad utbildningsministern har gett uttryck för här i kammaren, bland annat. I gav kommunen och den omgivande regionen för omställningen. Här gav företaget kommunen . Det är klart att det spelar roll för kommunens och regionens förutsättningar att klara omställningen. Den särskilda samordnaren, som regeringen tillsatte, , fick uppenbarligen förlängt uppdrag i går. Men det är inte förändrat, och det är fortfarande mycket snävt. Det handlar nämligen om att klara de berörda forskarna kvar i . Det här är lite bekymmersamt. Det är ju precis på den här punkten som både kommunen och de fackliga företrädarna på har varit oerhört kritiska mot regeringen, nämligen när det gäller att uppdraget har varit väldigt snävt. Man har bara sett till det nationella intresset att rädda forskarna kvar i men har inte tagit någon som helst hänsyn till behovet av att se på de regionalpolitiska konsekvenserna.