prot · GZ09134 · 2012-06-20 00:00:00 — Att förlänga den tid under vilken fastighetsägarna för nybyggda hyresrätter kan få göra avsteg från bruksvärdessystemet för att få full kostnadstäckning för så kallade presumtionshyror till bidrar också till att förbättra förutsättningarna för att bygga nya hyresrätter. Med det förslag som finns i den av regeringen beslutade lagrådsremissen kommer det, som interpellanten är inne på, att finnas två regelsystem vid andrahandsupplåtelse av bostäder, ett för hyresgäster som hyr ut sin bostad och ett för de som direkt eller indirekt äger den bostad de hyr ut. Jag har svårt att se några risker med detta. Grundtanken är densamma, att den som hyr ut sin bostad ska kunna begära en hyra som täcker de egna kostnaderna utan att detta betraktas som oskäligt. Detta gäller redan för hyresgäster, och förslaget i lagrådsremissen syftar till att även en privatperson som hyr ut sin egen bostad ska kunna ta ut en kostnadstäckande hyra. Genom att de nya reglerna för privatuthyrning regleras i en särskild lag minskar också risken för sammanblandning mellan olika regelsystem. En fastighetsägare får endast utföra standardhöjande åtgärder under förutsättning att de har godkänts av de berörda bostadshyresgästerna eller att hyresnämnden har lämnat sitt tillstånd. Detta gäller sådana åtgärder på fastigheten som har en inte obetydlig inverkan på en bostadslägenhets bruksvärde eller som medför en inte oväsentlig ändring av en bostadslägenhet eller av de gemensamma delarna av fastigheten. ska bifalla en begäran om tillstånd att utföra åtgärden, förutsatt att hyresvärden har ett beaktansvärt intresse av att åtgärden genomförs och att det inte är oskäligt mot hyresgästen att den genomförs. ska vid prövning väga hyresvärdens intresse av att åtgärden genomförs mot de skilda intressen som hyresgäster i allmänhet kan antas ha av att åtgärden inte vidtas. Om det finns särskilda skäl får även omständigheter som hänför sig endast till den enskilde hyresgästen beaktas. Detta avspeglar enligt min uppfattning en rimlig avvägning mellan hyresgästernas och fastighetsägarens intressen och ansvar. Någon ytterligare lagstiftning när det gäller hyresgästers inflytande vid ombyggnationer är således inte aktuell. 111 AMINEH KAKABAVEH (V): Jag skulle vilja tacka statsrådet för svaret. Det är positivt att det finns en politisk samsyn om att bostadsfrågan faktiskt är en stor politisk utmaning. Trots allt vet vi att det finns mer än en kvarts miljon ungdomar som har behov av en egen bostad. Trots detta försvinner hyresrätter från bostadsmarknaden, särskilt på tillväxtorter och speciellt i . Det är väldigt olyckligt att när det gäller att stärka hyresrätten handlar det bara om att stärka för dem som redan har och för dem som hyr ut, inte för dem som hyr en bostad. Det är kanske logiskt för en alliansregering, men det blir ett helvete för dem som hyr en bostad i framför allt andra hand. De nya hyressättningsreglerna gör att en girig bostadsinnehavare kan ta ut marknadshyra utan risk för efterräkningar. Ministern ser inte någon risk i och med förslaget, trots att regeringen faktiskt har fått skarp kritik från en rad tunga myndigheter, till exempel , som är en av dem, och , gällande regeringens förslag om uthyrning i andra hand. Många tycker att det är ett stort problem att bostadsrättsinnehavaren själv ska kunna besluta om hyran. Det finns också en tveksamhet om nyttan verkligen överstiger de negativa effekter som detta förslag medför, både för samhället och inte minst för bostadsrättsföreningarna. är också kritiskt till tanken att införa friare hyror när det gäller uthyrningen av bostadsrätter, eftersom flera tidigare utredningar också har slagit fast att bruksvärdesprincipen inte ska urholkas. Trots detta lägger regeringen fram förslaget. Flera instanser påpekar också att det nya lagförslaget medför att hyresgästerna inte ges tillräckligt skydd mot höga hyror. Vi vet att det finns en grupp som har behov av en bostad som redan är i underläge, och de betalar redan väldigt höga hyror. En annan instans, , riktar kritik bland annat mot skapandet av två helt olika regelsystem när det gäller andrahandsmarknaden, det vill säga en för bostadsrätter och en för hyresrätter. Om man ska kunna rusta upp en bostadspolitik måste det finnas något att rusta upp. Men högern har rivit bostadspolitiken helt. Det finns inget att rusta upp. Då får man lov att bygga nytt. Det är det som man har misslyckats med. Jag hoppas verkligen att statsrådet tar åt sig att det finns en risk med och en kritik mot detta förslag. Man måste ta till sig frågan hur man ska skydda de människor som betalar höga hyror och de människor som tvingas att flytta från sina hem på grund av att de inte har något inflytande. 112 Statsrådet (KD): Vi har en allvarlig bostadsbrist. Vi har under byggt hälften av vad de nordiska grannländerna har gjort. Vi har investerat mycket mindre i bostadssektorn än OECD-genomsnittet under en mycket lång följd av år. Man har i och för sig problem på bostadsmarknaden i vissa länder på grund av spekulation, men det har berott på att man har haft en kombination av hög prisökningstakt på bostäder och ett högt bostadsbyggande. I har vi haft en hög prisökningstakt på bostäderna, men vi har haft ett lågt bostadsbyggande. Vi har ett utbudsproblem. Vi har för få bostäder, framför allt i storstäderna. Vi jobbar på bred front från den här regeringens sida. Vi tittar på hur vi ska kunna förbättra hyresrätten och hyresmarknaden. Vi har nya regelsystem på plats som ger hyresgästerna ihop med fastighetsägarna möjligheten att verkligen kunna sätta det riktiga bruksvärdet på lägenheterna. Varje enskild lägenhet ska värderas utifrån sina kvaliteter. Det är en process som parterna nu har ansvar för att sköta. På olika sätt jobbar vi med att stärka hyresrätten. Vi har redan aviserat en del skattesänkningar för hyresrätten, och vi har utredningsarbete på gång för att ytterligare förbättra förutsättningarna för hyresrätten. Som Amineh Kakabaveh också hävdar ser vi en trend där många hyresrätter omvandlas till bostadsrätter. Jo, därför att när en privat fastighetsägare för det är faktiskt till största delen privata fastighetsägare som har ombildat sina hyresfastigheter ska sälja eller funderar på vad man ska göra med fastigheten upptäcker man att det är mycket mer lönsamt att göra om till bostadsrätter än att fortsätta att förvalta som hyresrätter. Hyresrättens ställning måste därför förbättras på olika sätt. Det jobbar regeringen brett med. Vi jobbar med planprocessen, som jag vill påstå var ganska försummad i svensk bostadspolitik , alltså hela processen från idéer till att huset är färdigt. Tidsutdräkten för den planprocessen är alldeles för lång. Vägen är krokig, oöverskådlig och icke transparent i många olika avseenden. Det kostar pengar och det krånglar till processer som gör att det blir både svårt att få fram nya bostäder och dyrare än det annars skulle bli. Sedan måste vi också jobba kortsiktigt, och då vet vi att det finns en rad bostäder som kan användas på ett bättre sätt. Vi måste hjälpa den unga människa som kommer exempelvis till för sina första studier eller sitt första arbete att snabbt få tag på bostad. Då vet vi att bättre regler för andrahandsuthyrning är ett sätt att underlätta detta. Det är inte lösningen, men det är en del av lösningen. har vi ett förslag som ligger hos Lagrådet för granskning. Det innebär att man skapar tydligare och bättre spelregler för att kunna hyra ut exempelvis sin bostadsrätt i andra hand. Vi förändrar också skatteregler på olika sätt. Jag får brev från olika bostadsrättsinnehavare som säger: Jättebra förslag! Jag har försökt få lägenheten uthyrd, men jag får inte för bostadsrättsföreningen. Eller: Spelreglerna är alldeles för otydliga. Jag vet inte vad som gäller om jag skulle hyra ut den, så jag vågar inte. Det är fråga om människor som av olika skäl vill ha kvar sin bostad men som just nu inte använder den. Här kan vi skapa nya lägenheter. Hur många det är fråga om är svårt att veta, men jag är övertygad om att det är en av de stenar vi måste vända på. Dessa kommentarer kommer från remissinstanser som representerar organisationer som redan har en bostad, som sitter på makten över bostäderna. Men ingen talar för de bostadslösa. Jag vill gärna vara en röst för dem snarare än för dem som redan har en bostad. Det är bland annat därför jag går vidare med förslaget. 113 AMINEH KAKABAVEH (V): Även om statsrådet vill vara en röst för de bostadslösa är du tyvärr inte en röst för dem. Du är en röst för fastighetsägarna, för dem som redan har en bostad. Verkligheten är en helt annan. Jag instämmer i att plan- och byggprocessen är krånglig. Hur länge ska vi skylla på den? Hur länge ska vi säga att det finns en lagstiftning som inte funkar, att det finns en krånglig plan- och bygglag? Om man tror på demokrati, att kommunerna själva kan bestämma, måste staten vara klockren i budskapet om vad som gäller så att kommunerna kan göra vad de har rätt till. Det finns ett stort problem. När högerregeringen kom till makten tog ni bort investeringsstödet. Då sjönk byggandet nästan ned till noll. Det byggs färre bostäder än i våra grannländer, till exempel i med färre invånare men där man bygger fler bostäder. Ett annat problem gäller andrahandsuthyrning. Den ska vara ett sätt att underlätta för bostadsrättsinnehavare. Det stämmer inte. Statsrådet vet om att flyttar fler än 400 i , kanske till och med dubbelt så många. Enligt denna beräkning kan det kanske ge 400 fler lägenheter. Det går inte ihop. Det kommer inte att lösa hela problemet, även om det skulle vara positivt. Därför är det effektivare att bygga bostäder. Det behövs små lägenheter för ungdomar på tillväxtorter och många andra orter. Jag har varit i . De säger att de inte har haft så många problem som . Det är brist på bostäder överallt, särskilt för ungdomar. Att underlätta andrahandsuthyrning är inte enda vägen. Det stämmer inte, statsrådet , att det bara är de privata fastigheterna som omvandlas och att det blir förbättringar. Jag bor i . För fyra omvandlades två fastigheter i mitt område. Det har inte blivit bättre i min fastighet. För fastigheterna på och andra fastigheter som hör till Stockholmshem och är det fråga om hyresrätter. Jag har vänner som säger att banken har övertalat dem att låna 400 000. Om de rustar upp köket kommer de att tjäna 200 000300 000 vilket stämmer. Det är olyckligt att bankerna övertalar ensamstående kvinnor att köpa i syfte att utnyttja ROT-avdraget för att höja värdet. Det är vad det handlar om . Problemet är mer än att förhålla sig till formerna och tro att det blir bättre. Tyvärr är det inte så i verkligheten. 114 Statsrådet (KD): Ingen ska övertala någon, men jag unnar även en ensamstående kvinna i att få äga sin bostad om hon så önskar. I annat fall kan man bo kvar som hyresgäst i bostadsrättsföreningen och följa befintlig lagstiftning. Jag har beskrivit det breda arbete som regeringen håller på med på bostadsområdet. Jag är medveten om, och jag tror att Amineh Kakabaveh är medveten om, att det finns långa ledtider i bostadspolitiken. Det gäller både att processa fram olika förslag och lagändringar och sedan att de ska få praktiskt genomslag i verkligheten. Det tar sin tid, och det är långa processer. Det vi gör den här mandatperioden får sin fulla utdelning först kanske inför valet snarare än 2014. Det är tyvärr verkligheten när det gäller bostadspolitiken. Men jag tycker att vi måste lyfta blicken. Det finns en situation som bygger på att vi har underinvesterat i bostäder . Problemet har förvärrats av ett par anledningar. En är att det finns ovanligt stora ungdomskullar. Det finns ungefär 150 000 fler unga människor i åldern som ska ha sin första bostad de pluggar eller jobbar. Det finns en inflyttning mot universitetsorterna och storstäderna som också förstärker problemet. Hade Amineh Kakabavehs och politik varit lösningen? Ni har styrt under större delen av . Varför var inte bostadsbyggandet i nivå med , , eller andra ? Varför sackade ni efter under den tiden? Det måste ni grunna på. Varför var er politik så misslyckad? Ändå genomförde ni alla de regleringar och den centralstyrning som Amineh Kakabaveh vill ha. Sedan säger att ett investeringsstöd togs bort 20062007 och det är orsaken till allt. Det är riktigt att bostadsbyggandet sjönk strax efter det i . Men vad konstigt! Det sjönk i , och . Inte kan väl svenska riksdagsbeslut påverka finsk bostadsproduktion? Nej, det var yttre omständigheter som avgjorde bostadskonjunkturen. Vi har haft tre olika subventionssystem som Socialdemokraterna styrde med hjälp av . Ändå byggde färre bostäder än de andra nordiska länderna. Jag vill påstå att investeringsstöden och subventionerna som Amineh Kakabaveh och älskar så mycket inte bara var en försvårande omständighet utan var en del av problemet. Det bidrog till att skapa en ryckighet i bostadspolitiken. Vi måste ha långsiktigt sunda spelregler för bostadspolitiken. Det är enda chansen att angripa de problem som de facto finns. När man frågar kommunala bostadsföretag och privata byggherrar ropar nästan ingen på subventioner av olika slag. De ropar på bättre och tydligare regler på planområdet. Vi vet att många kommuner behöver göra sin hemläxa. En stor del av ansvaret ligger på den kommunala nivån. Här ser vi att trots att det fortfarande finns brister i lagstiftningen bygger en del kommuner bra medan andra kommuner bygger dåligt. Det innebär att det går att göra mycket inom befintliga ramar i Kommunsverige. Därför tittar vi över bostadsförsörjningslagen för att stärka det regionala ansvarstagandet i till exempel , så att kommunerna inte bara tittar på sitt bostadsbyggande utan också på den region de tillhör. Det är exempel på åtgärder vi vidtar bland många andra saker vi jobbar med just nu för att skapa långsiktigt sunda spelregler för ett ökat och bättre bostadsbyggande. 115 AMINEH KAKABAVEH (V): Jag blir inte förvånad över den borgerliga retoriken. När man själv har misslyckats är det bra att skylla på föregående regering. Vi har inte sagt att det var fritt från problem när vi var med. Men har inte innehaft en ministerpost, som till exempel . Det är ditt och regeringens ansvar att se till att det byggs mer. Det byggs nu färre lägenheter. De hyreslägenheter som finns försvinner också från bostadsmarknaden. Attefall nämnde själv de lägenheter som är mest attraktiva och efterfrågade för ungdomar och andra yngre människor. Men även många äldre behöver bostäder. Varför skylla på en regering som fanns ? Varför har inte de människor som bor i , , och fått svar? Efter renoveringar har det blivit 60-procentiga hyreshöjningar. Varför ska inte hyresgäster barn som tvingas att flytta när de inte kan betala hyran få svar? Varför ska man inte svara på de frågor som till exempel ungdomarna har? Varför ska man inte svara på frågorna från en pensionär som inte kan betala hyran? Jag tycker att ministern ska svara på de frågorna och inte skylla på oss som inte ens varit i regeringsställning. Det är viktigt att fokusera på de svaren i stället för att beskylla andra. 116 Statsrådet (KD): Jag försöker bara få och hennes kolleger i och Socialdemokraterna att besinna detta: Om man har fört en politik som var misslyckad borde man dra någon slutsats av det för framtiden. Men det är inte så med . Ni faller tillbaka i den retorik och de lösningar som har misslyckats i . Jag har bara en liten vädjan om att ni ska titta på verkligheten och analysera statistiken, för då kommer ni att upptäcka att de metoder som ni står för inte fungerar i praktiken. Sedan kan vi i stället diskutera de mer framåtsyftande förslagen. Jag pekar på det breda arbete som regeringen jobbar med på många områden för att vi ska få sunda och långsiktiga spelregler. Jag tror att det är viktigt att bygga det här långsiktigt. Sedan kommer Amineh Kakabaveh in på en fråga som är svårare att hantera. Det är att vi har många bostäder som måste rustas upp och att det leder till prishöjningar på bostäderna. Vi vet att det beror på många olika faktorer. Fastighetsbeståndet är i olika skick. Jag vet att det görs stora upprustningar av områden där det blir en 20-procentig hyreshöjning, och det finns områden där man pratar om betydligt större hyreshöjningar. Vi ska komma ihåg att bara för att man har fått ja från hyresnämnden till att rusta upp en bostad innebär det inte att hyresnämnden har sagt ja till hyreshöjningen. Den ska förhandlas, på samma sätt som alla andra hyror, med och liknande. Det är inte så att man ska ta det som bostadsbolaget eventuellt har sagt ad notam. Vi har höjt bostadsbidragen för inte minst barnfamiljer. Vi har också förstärkt bostadsbidraget för våra äldre för att möta denna utveckling. Vi måste självklart också fundera på hur vi kan renovera på ett billigare sätt. Jag vill gärna se till att vi gör regelverken så enkla som möjligt så att de flesta upprustningarna blir mindre kostsamma. Men vi vet också att man i en annan debatt pratar om andra typer av krav på boendet som driver upp kostnaderna, och då glömmer man kostnadsbilden. Det finns många bottnar i denna diskussion. Överläggningen var härmed avslutad. 15 § Svar på interpellation 2011/12:377 om ökad ohälsa bland kvinnor som arbetar i tjänstesektorn 117 Arbetsmarknadsminister (M): har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att förbättra arbetsvillkoren och arbetsmiljön för anställda inom tjänstesektorn. Regeringens ambition är att arbetsvillkoren och arbetsmiljön ska vara goda inom arbetsmarknadens samtliga sektorer. Lagstiftningen inom arbetsmiljöområdet är allmänt utformad just för att gälla hela arbetslivet med dess skilda verksamhetsgrenar och skiftande arbetsformer. Även på arbetsrättens område är detta utgångspunkten. Stora delar av arbetsrätten är dessutom möjlig att göra avsteg ifrån genom kollektivavtal, för att på så sätt möjliggöra anpassningar där det är lämpligt. Det utesluter självklart inte att även riktade insatser för att möta särskilda problem inom arbetsmiljöområdet görs. inspektionsverksamhet inriktas till exempel i huvudsak på att nå de arbetsplatser som bedöms vara riskutsatta. Myndigheten arbetar även i projekt och kampanjer som berör särskilda problem eller branscher. Det är glädjande att kunna konstatera att myndigheten har lyckats öka effektiviteten så att allt fler arbetsplatser kan nås. Regeringen har också tagit initiativ till särskilda satsningar som i hög grad berör den kvinnodominerade tjänstesektorn. har på uppdrag av regeringen genomfört insatser för att minska riskerna för hot och våld. Satsningen har omfattat såväl privat som offentlig tjänstesektor. De kunskaper och erfarenheter som satsningen gett kommer fortsättningsvis att integreras i myndighetens ordinarie verksamhet. har också getts ett särskilt uppdrag i syfte att utveckla och genomföra särskilda aktiviteter för att förbättra arbetsmiljön för kvinnor. Uppdraget, som ska pågå , ska fokusera på att förebygga belastningsskador. Totalt har avsatts för genomförandet. Jag vill också i detta sammanhang nämna att regeringen har beslutat att tillsätta en delegation för jämställdhet i arbetslivet. Delegationen ska sammanställa och tillgängliggöra kunskap om kvinnors och mäns olika villkor och möjligheter i arbetslivet och de förhållanden som ligger till grund för skillnaderna. Den könsmässigt tudelade arbetsmarknaden och problem som hänger samman med denna är en viktig fråga för delegationen. När det gäller otrygga anställningsformer kan konstateras att regeringens uppfattning är att tillsvidareanställningar ska vara grunden på arbetsmarknaden. spelar också tidsbegränsade anställningar en viktig roll. som tidsbegränsade anställningar kan vara en viktig bro in i arbetslivet är det viktigt att de inte missbrukas. En departementspromemoria (Ds 2011:22) med bland annat förslag till en ändring i anställningsskyddslagen remitterades . Syftet var att klargöra rättsläget när det gäller skyddet för anställda med tidsbegränsade anställningar som kombineras med varandra på ett sätt som utgör missbruk från arbetsgivarens sida. Resultatet bereds inom . 118 (S): Jag tackar arbetsmarknadsministern för svaret och ser fram emot debatten. Många människor som jobbar i den privata och offentliga tjänstesektorn gillar sina jobb, ser sina yrkesval som en självklarhet och trivs på jobbet. Valet av yrke i tjänstesektorn har säkert att göra med att det handlar om att man får en möjlighet att jobba nära andra människor. I den politiska debatten brukar vi ibland säga att de här yrkena är de kvinnodominerade yrkena, och det är sant. Men i många av yrkena i tjänstesektorn finns även många unga och många invandrare. De människor som jobbar i tjänstesektorn jobbar med allt, alltifrån människor som är i kris eller i behov av vård till i vissa fall människor som rent allmänt bara har det trevligt på krogen. Men det finns också anställda i tjänstesektorn som vi aldrig ser eller möter, och i många fall har vi inte den blekaste aning om hur dessa löntagares arbetsmiljö eller anställningsvillkor ser ut. Om vi ska vara riktigt ärliga, handen på hjärtat, hur många av oss funderar på eller vet hur städaren i tunnelbanan är anställd, vilken tidspress en anställd på ett callcenterföretag har på jobbet eller vad det innebär för din egen hälsa och ditt välbefinnande när du på jobbet tvingas lämna besked om indragen a-kassa eller sjukersättning? Med det sagt till er som eventuellt lyssnar nu trots att det snart är midsommar förstår man att tjänstesektorn är stor, med många olika verksamheter och många olika yrkeskategorier. Därför tycker jag att vi behöver diskutera och debattera hur villkoren ser ut för de människor som jobbar i dessa branscher. Det finns allt ifrån socialsekreterare till fastighetsskötare, affärsbiträden, undersköterskor och de som jobbar inom hotell- och restaurangbranschen. Det är deras villkor och deras arbetsmiljö som interpellationen handlar om, och både hur det påverkar deras privata hälsa och hur arbetet påverkar hälsan på jobbet. Jag ser en risk i att det kommer en ny våg av sjukskrivningar i just dessa branscher. Här är många kvinnor anställda, och det skulle vara oerhört olyckligt om vi återigen hamnade i en sjukskrivningsvåg av kvinnor som vi hade efter 90-talet. Hur det än är har också anställningsvillkoren en del i hur man upplever sin egen hälsa, och i just tjänstesektorn ser vi en tendens till att det finns väldigt många otrygga anställningsformer, som i vissa fall kan staplas på varandra. Det är klart att det påverkar. Det finns, som sagt var, många kvinnor, unga och invandrare i de här branscherna. Även om arbetsmarknadsministern i sitt svar på min interpellation säger att regeringens ambition är att arbetet och arbetsmiljöarbetet ska vara gott vet vi att det till syvende och sist finns alltför många otrygga anställningsformer. Frågan blir lite grann om regeringen har tänkt rensa upp bland de otrygga anställningsformerna. Det kan regeringen göra om man har den ambitionen. vet jag att arbetsmarknadsministern i sitt svar sade att regeringen utreder det, men frågan kvarstår: Tänker regeringen rensa upp bland de otrygga anställningsformer som är en bidragande orsak till att det finns en ohälsa på våra arbetsplatser? 119 Arbetsmarknadsminister (M): Tack för interpellationen som berör ett väldigt viktigt område! Jag vill passa på att göra ett förtydligande när det gäller visstidsanställningar. Jag nämnde att vi bereder frågan i en tidigare departementsskrivelse. Vi kommer att remittera en ny departementsskrivelse med förslag till ändringar i lagen om anställningsskydd som syftar till att stärka skyddet för arbetstagare med tidsbegränsade anställningar och att säkerställa att svensk rätt överensstämmer med EU:s visstidsdirektiv. Förslaget är lite annorlunda formulerat, men det är ännu inte offentligt. Ni kommer att få ta del av det . Jag delar interpellantens uppfattning att det vore oerhört olyckligt om det skulle bli en ny våg av sjukskrivningar.