prot · H00931 · 2012-11-27 00:00:00 — Vi vet att man tycker att man är lågavlönad där, och jag vet att man är lågavlönad där. Delade turer, som var något som man försökte jobba bort tidigare, är väl så bekant för dem som jobbar i äldreomsorgen . Man kan fundera på hur det i ett modernt samhälle går att förena arbetsliv och familjeliv med sådana arbetstidsscheman. Men ingenting av det här har jag hört arbetsmarknadsministern tala om eller tidigare och inte heller någon annan. 85 Arbetsmarknadsminister (M): Jämställdhet är väldigt viktigt. Vi har kommit en bit på väg i , men vi har en lång väg kvar att vandra. Makten är också väldigt ojämlikt fördelad. Här i är det ganska bra. I regeringen är det fler kvinnor än män. Men att det inte alls ser ut så ute i samhället vet vi mycket väl. Det är därför som vi har strategin, som har funnits i regeringens arbete, att jämställdhet ska genomsyra alla förslag som vi lägger fram. Det är ingenting som är uteslutande jämställdhetsministerns ansvar, utan tvärtom fördelas det på väldigt många olika politikområden. Jämställdhet för mig börjar i hemmet. Det är där vi måste börja med de små barnen. Det är ett långsiktigt påverkansarbete, för barn gör som föräldrarna gör. I ett samhälle där kvinnorna tar den större delen av det obetalda hemarbetet, är de som jobbar deltid, tar tillfällig föräldrapenning för vård av barn, vårdar sina äldre och så vidare är det antagligen det mönster som våra barn kommer att ärva. Jag är övertygad om att man kan göra ganska mycket med politiska medel. Men man kan inte göra allt, utan mycket handlar också om att vara förebild. Och det handlar väldigt mycket om att både pojkar och flickor ska pröva på olika delar så att de kan göra individuella val och bli sedda som de personer som de faktiskt är. Jag läste i tidningen om ett leksaksföretag som har börjat göra reklam som visar att man kan köpa en dockspis till en pojke i julklapp. I tycker vi att det är alldeles självklart och naturligt, medan man i tycker att den där reklamen går inte att skicka ut till föräldrarna. Den inte är bra, för pojkar ska ju vara som pojkar är. Vi har kommit ganska långt men inte tillräckligt långt. Jag skulle vilja ta upp tråden med äldreomsorgen. Där är det vi politiker som ofta sitter och beslutar i våra kommuner. Där kan vi börja på vår egen hemmaplan. Bland annat i alliansstyrda , men också i socialdemokratiskt styrda kommuner, har man erbjudit sina medarbetare rätten till heltid. Låt oss börja i de 290 kommunerna, där vi själva bestämmer, och i landstingen att ge bättre förutsättningar för anställda. Det är sådana saker som gör att man vill arbeta i de branscherna. Kommuner och landsting kommer att ha ett rekryteringsbehov på fler än 400 000 personer . Där kommer många att kunna få en anställning. Vi kommer att behöva arbetskraft inom vården, och där behövs det framför allt fler män. Jag vill också säga något om jämställdhetsdelegationen. Något som har varit riktigt roligt i arbetet med att rekrytera deltagare har varit det enormt stora intresset. Till exempel har vi LO:s ordförande där. Jag tänkte för mig själv att han antagligen inte kommer att ha tid och lust att vara med i delegationen när han blir LO-ordförande men jojomensan, han ville gärna vara med. Där kommer SKL:s ordförande, som inte ens var tillfrågad, och säger: Jag vill gärna vara med. Det är alltså ett stort engagemang i den här gruppen människor från näringsliv, akademi, fack och arbetsgivare. Det är i alla fall ett startskott till att tänka lite nytt. Vi kommer att tvingas bli bättre som arbetsgivare om vi ska kunna rekrytera och behålla anställda inom viktiga välfärdssektorer. Den krismentalitet som finns är också positiv på så sätt att den kommer att innebära att arbetsgivare tar ett större ansvar. Och kvinnor kommer att kräva, och också män, att de ska kunna leva på sin lön, även om de jobbar inom till exempel äldreomsorg och förskola. Jag tycker att vi har kommit en bit på väg. Jag är såklart långt ifrån nöjd, men vi kommer så sakteliga att ta steg framåt om vi vågar och vill. 86 (S): Tack återigen för svaret, ! Det finns massvis med saker att ta upp här när det gäller belastningsskador och när det gäller arbetsinnehåll som kvinnor tvingas ha i ganska enkla jobb som sliter ut med repetitiva rörelser och så vidare. Det finns en sak som jag skulle vilja trycka på här , och det handlar om anställningsformerna. Det finns så många, och det har vi sett på tv nu när SVT uppmärksammat det, som inte får fast anställning nu utan rullar vidare i en tillfällig anställning. Det finns så många som är anställda på noll procent, det vill säga att jag är kontrakterad att komma om ni ringer. Det är många ungdomar och många kvinnor som försöker få ihop sin ekonomi och sin vardag genom att försöka jaga timmar, de så kallade timmisarna. Det vore välgörande om vi kunde få en överenskommelse i och sopa bort möjligheten för arbetsgivare att ständigt, , anställa tillfälligt. En annan sak är kvotering till bolagsstyrelser. När man ute i säger att det vore lämpligt med kvotering leder motståndet mot denna fråga som har dragits i . Det handlar också om kvinnor. Kan vi få fler kvinnor i verkställande ledningar skulle det betyda mycket för hela verksamheten, oavsett verksamhet, när det gäller synen på arbetsmiljö. Här tror jag att kvinnor har mycket att bidra med. Varför, , säger ni nej till det? Det kan jag inte riktigt förstå. Konsensus växer ju fram. Visst kan man slå sig ihop med i och säga nej, men det vore konstigt om vi vill kunna säga att ligger långt fram när det gäller jämställdhet. Det går inte ihop med att säga nej till att få in fler kvinnor i ledande positioner. Jag vill att också kommenterar lönekartläggningen. Varför inte ha ett system där man gör det vid lönerevisionen ? Då rullar det på. har varit fackligt aktiv i polisen och vet att det är lätt att göra detta vid varje lönerevision. Det visar sig nämligen att det finns strukturella skillnader där kvinnorna är förlorare. När vi hade detta system lyfte det upp många kvinnor och fick bort oskäliga löner. Det handlar om två viktiga saker. Dels har vi ett signalsystem via bolagsstyrelserna. Det är viktigt att föra in mer kvinnlig kompetens i ledningsorganen. Dels måste vi se till att städa undan de rullande visstidsanställningarna. Det är ett otyg. Det är inte roligt att ringa sin dotter och fråga om hon kommer hem till helgen och få svaret: Jag vet inte; jag kanske kan få jobba någon timme. Man får inte ihop livet, . unga kvinnor och medelålders kvinnor ska inte vara den flexibla svansen för att klara konkurrensen. De ska inte få betala priset för det. Låt oss ge dem ett värdigt liv och rensa bort visstidsanställningarna. 87 (S): Det kanske gick arbetsmarknadsministern förbi, men jag ställde en fråga förut. Jag tar den igen, för jag tyckte inte att jag fick något svar. Det gäller de kvinnor som inte får samma möjligheter som män när det gäller arbetsinriktade rehabiliteringsåtgärder. Tycker ministern att det ska göras något åt dessa ojämlika förhållanden när det gäller arbetslivsinriktad rehabilitering och arbetsrehabiliterande åtgärder? I så fall vad och hur? 88 (S): Jag upprepar också mina frågor till arbetsmarknadsministern, för jag fick inte heller svar. Hur får vi fler pojkar intresserade av att jobba med framtidsyrkena inom äldreomsorgen? Hur får vi fler män till äldreomsorgen? Vilka konkreta politiska förslag har ministern? Jag håller med ministern om att hemmet kan vara en förebild. Men tittar man ute i yrkeslivet finns det inte särskilt många manliga förebilder inom äldreomsorgen. Jag reagerade på att ministern sade att de kommer att kräva en lön att kunna leva på. Kvinnor och män har rätt till en lön att kunna leva på. Det ser dock inte ut så , trots att det borde ha varit så för länge sedan. Men vad var nästan det första regeringen gjorde när man tog över makten ? Jo, man tog bort lönekartläggningen som vi hade på företag med tio anställda eller fler. I stället skulle det göras på företag med 25 anställda eller fler. Många företag försvann då från lönekartläggningen. är inte heller bra. Ska man träna på något blir det ganska jobbigt att göra det bara . Ska man dessutom upptäcka fel och brister måste man göra det fort. Jag ställer åter min fråga: Hur får vi fler män till framtidsyrkena inom äldreomsorgen? 89 (M): Det är fantastiskt att vi debatterar jämställdhet också och inte bara på internationella . Det gläder mig mycket. För mig som moderat betyder det mycket att både män och kvinnor har frihet. Jämställdhet är därför en viktig fråga. Män och kvinnor måste kunna bestämma över sina egna liv och ha makt över sina egna liv. Därför vill jag påminna kammaren och de tittare som följer debatten om att det har skett en kraftsamling för jämställdhet sedan Alliansen tog makten . Tittar vi kan vi se att ett jämställdhetsperspektiv ska integreras i verksamheter som bedrivs inom stat, landsting och kommun. Vi har främjat jämställdhet på arbetsmarknaden. Även jämställdhet i skolan har nämnts. Vi ska vidare öka kunskapen om kvinnors hälsa, motverka mäns våld mot kvinnor och så vidare. Som nämnts i debatten är ofta ett föregångsland när det gäller jämställdhet. Jag håller dock med både interpellanten och ministern om att det finns mer att göra. Vi har till exempel ett lönegap, och det är skillnad i sysselsättningsgraden mellan män och kvinnor. Därför är arbetslinjen viktig. Oavsett om du är man eller kvinna måste du ha en lön så att du kan stå på egna ben. Du ska inte vara beroende av vare sig partner eller samhälle för att kunna försörja dig. Jobbskatteavdraget innebär att alla har ytterligare en månadslön att leva på, och vi får inte glömma och . Jämställdhetsbonusen är också en del. Den har varit krånglig men har gjorts enklare. Det finns dock mycket kvar att göra. Framför allt gäller det lönegapet och sysselsättningsgraden där det är skillnad mellan män och kvinnor. 90 (S): Jag tackar arbetsmarknadsministern för svaret. Jag kunde inte riktigt hålla mig när vi kom in på jämställdhet och annat, framför allt inte när jag hörde . tryckte på en viktig fråga som det ska bli spännande att höra ministerns svar på. Vi har ett stort behov av att rekrytera personal till offentlig sektor framöver, precis som ministern också tryckte på. Det handlar mycket om att göra satsningar för att bryta könsmönstren ute på arbetsplatserna. Det har gjorts ganska bra försök . Jag kommer från i , en kommun där man gjorde en aktiv satsning när vi hade en ganska stor industrikris. Man rekryterade män från teknikindustrin till vården. Många av de männen blev kvar . Men det bästa med det är att många av deras barn, av bägge könen, jobbar inom vården. Det smittar av sig. Ministern var ju inne på att föräldrarollen är viktig både när det gäller yrkesval och studieval. Jag hade en interpellationsdebatt med minister angående utbildningar, framför allt vuxenutbildning och då arbetsmarknadsutbildning. Där har vi också ett stort bekymmer när det gäller jämställdhet. Där är det omvänt. Det är få män som går vidare till arbetsmarknadsutbildning. Det skulle vara intressant att höra hur ministern ser på möjligheten till aktiva insatser när det gäller arbetsmarknadspolitiken för att bryta detta och få fler män att delta i arbetsmarknadsutbildningar. när vi har en varselvåg som går över landet är det viktigt att med alla till buds stående medel få människor att ställa om till ett nytt arbetsliv. Den här gruppen kanske är särskilt svår att få att studera vidare. Det skulle vara intressant att få en kommentar till det. 91 Arbetsmarknadsminister (M): Vi står inför stora utmaningar. Kvinnor har högre utbildning än män. Kvinnor söker sig gärna in på manligt dominerade yrkesbanor av en mängd skäl, inte minst på grund av att anställningsvillkoren är bättre i yrken där män dominerar. Vi kan också se ett oförklarligt lönegap. Även om man har samma utbildning, har jobbat och har samma erfarenhet skiljer det i lön till männens fördel. Utmaningen ligger i att få män att söka mer otypiskt. Som var inne på måste vi , när vi har en stor industrikris, få fler män att jobba inom vård- och omsorgsyrken där vi har stora rekryteringsbehov. Då måste villkoren förbättras. Jag är alldeles övertygad om att det handlar om att erbjuda heltidsanställningar, utvecklingsmöjligheter, vidareutbildning och sådant som gör att man kan försörja sig på sin lön. I vår ekonomiska politik har vi genomfört jobbskatteavdrag med inriktning på låg- och medelinkomsttagare just för att människor ska få mer pengar kvar i plånboken. I industrin säger man ibland att man har svårt att hitta ungdomar som vill jobba inom industrin. Vad kan det bero på? Antagligen på att ungdomarna aldrig har varit på en modern industri. De vet inte vad de jobben innehåller, hur komplicerade de är och hur välbetalda de är. Jag tror att den som har rekryteringsbehovet är bäst på att visa vad arbetsplatsen har att erbjuda. Det kan vara att erbjuda ungdomar sommarjobb, jobb och kvällar och att intressera dem för vårdyrken. Jag tror att det är svårt för oss. Vi kan tala om hur viktiga och bra jobb det finns inom äldreomsorgen, men det handlar framför allt om att få män att komma ut på praktikplatser. Jag nämnde tidigare ett exempel från med som hade varit ute på praktik på rättspsyk och var på en vårdcentral och sade att han äntligen kände att han gjorde något meningsfullt. Det var bra att vara Saabarbetare, som han var , men det här kändes meningsfullt. Det är sådana förebilder som behövs. Jag tror inte att vi kan vara de förebilderna. Där måste man nog göra mer. Vi har diskuterat frågan om arbetslivsinriktad rehabilitering tidigare. Det är ett bekymmer. Det är en fråga som vi arbetar med. Ett problem med arbetsmarknadsutbildningen är att profilen har varit inom de områden där män jobbar, som inom tillverkning, som CNC-operatörer och liknande. Där sker det nu en förbättring med andra yrkesinriktningar. Vi måste helt enkelt göra på flera olika sätt. Jag är inte nöjd med att arbetsinriktad rehabilitering har den här ojämlikheten som är svår att förklara och svår att direkt göra något åt. När det gäller anställningsformer har vi en modell i som vi alla ställer oss bakom. Det handlar om att parterna gör upp i kollektivavtal, och det handlar om att sluta avtal som blir attraktiva när det gäller löner och arbetstid och möjlighet att jobba heltid. Där tycker jag att parterna har ett stort och viktigt ansvar. Jag ser nu att flera kommuner och landsting erbjuder heltidsanställningar i större utsträckning. Det kommer att bli fler som gör det. Jag tror att alla har en hemläxa att göra, såväl alliansstyrda kommuner som socialdemokratiskt styrda kommuner. Frågan är inte så enkel för kommunerna att lösa. De måste hitta ekonomiska lösningar så att de kan anställa personer som kan jobba på morgnar och kvällar utan att det blir delade turer. Det är inte helt lätt, men det får arbetsmarknadens parter ta ansvar för. 92 (S): När det gäller det sista som sade vill jag säga att anställningsformen ju har att göra med lagstiftning. Den är visserligen dispositiv och kan kompletteras med kollektivavtal, men grunden måste ligga i att vi har en lagstiftning som städar undan möjligheten för arbetsgivare att anställa tillfälligt . Vi har till och med blivit fällda av efter TCO:s anmälan när det gäller detta, så det måste vi göra något åt. Jag vet inte om jag ska förvänta mig något svar på frågan varför inte tycker att det är någon bra idé att se till att vi får fler kvinnor i ledande positioner fler kvinnor i styrelser och fler kvinnor i bolagsledningar, som tillför mycket med sin kvinnliga kompetens. Syftet är också att stärka jämställdheten inte bara i bolagsledningen utan också på verksamhetsgolvet. Jag har bett att få en kommentar till det. Jag hoppas få det i det sista inlägget. Lönekartläggningen fungerar ju. Jag har inte fått svar på det heller. Om man har det regelbundet, vid lönerevision, kanske varje höst då man går igenom och hittar osakliga skillnader har man en chans att justera det. Lönekartläggning är en del i diskrimineringslagen. Att införa en sådan enkel rutin igen skulle främja jämställdheten. Om vi tittar på ett normalt arbetsliv för en man och en kvinna med de villkor som gäller och tittar på den arbetstid männen har och den arbetstid kvinnorna har ser vi att skillnaden blir under ett arbetsliv. 93 (M): Som jag nämnde tidigare syftar jämställdhetspolitik till att bryta det system som bevarar en orättfärdig fördelning av makt, resurser och möjligheter mellan könen. Men vi kan inte lagstifta om attitydförändringar. Där har vi alla ett arbete att göra. Raimos viktigaste fråga verkar vara kvotering. Men det finns många viktigare saker att göra för att nå jämställdhet. Lönekartläggning ska definitivt göras, men det handlar också om vad man gör med den och hur man använder den. Att ha lönekartläggning eller är inte det viktiga; det viktiga är hur vi använder lönekartläggningen. Där finns regler att följa. Det finns både de som arbetar deltid frivilligt och de som arbetar deltid ofrivilligt. Där vi politiker är arbetsgivare i kommuner och landsting har vi ett ansvar för att komma till rätta med deltidsstrukturen. Det är klädsamt att ta ansvar som moderat, men det vore klädsamt om det också fanns en viss ödmjukhet från Socialdemokraterna om ni ser på vad ni själva gör i de kommuner där ni har ansvar. 94 (S): Till från vill jag säga att vi som parti är ödmjuka i dessa frågor. Men vi vill också se att saker och ting drivs framåt. Ministern nämnde jobbskatteavdraget som en lösning på problemet med ojämställda löner och säger att den disponibla inkomsten har ökat. Det är sant att den disponibla inkomsten har ökat med jobbskatteavdraget, men det finns flera andra delar som inte är särskilt bra. Det är inte vare sig semesterlönegrundande eller pensionsgrundande. Den totala inkomsten har inte ökat på det sättet när det gäller löneinkomsten. Disponibel inkomst är en annan del. Jag har en konkret fråga och ett förslag till ministern när det gäller detta med fler heltidstjänster. Det låter som att vi är rörande överens om detta när det gäller det vi styr som arbetsgivare, det vill säga den offentliga sektorn, åtminstone om jag får lita på ministerns ord om att fler heltidstjänster är en bra medicin. regeringar har haft särskilda riktade insatser i olika delar. Varje minister med aktning har fått egna pengar uppkallade efter sig. När kommer Engströmspengarna till offentlig sektor som stimulans till fler heltider i kommunerna och landstingen? 95 Arbetsmarknadsminister (M): Det var ett kreativt förslag med Engströmpengar! Jag tar gärna emot en sådan möjlighet. Skämt åsido jag tror absolut att det som vi gör som förebilder i kommuner och landsting är viktigt, och vi kan göra mer. Jobbskatteavdraget är inte en lösning på problemet med ojämställda löner; det jag ville visa var att kvinnor och män har fått mer pengar i plånboken. Men det här är en fråga där vi måste göra ännu mer. Det kom en studie om hur männen drar ifrån när familjen skaffar barn. Det är då den riktiga ojämställdheten uppstår och kvinnors sjukskrivningar ökar, även långtidssjukskrivningarna. Kvinnor går ned i deltid under småbarnsåren, men män jobbar som aldrig . Som var inne på kan vi inte alltid lagstifta fram kloka värderingar och fria val. Det handlar i stället om att informera om vilka konsekvenser det får när man som kvinna eller man väljer att gå ned i arbetstid, vilket en del gör frivilligt. Vad innebär det för ens livsinkomst och pension om man blir sjuk eller arbetsskadad? Vad innebär det för möjligheten att utvecklas i sitt arbete, komma vidare och kanske göra karriär? Oavsett om man jobbar som undersköterska, vårdbiträde eller läkare får det konsekvenser. Arbetsgivare tittar väldigt mycket på närvaron på arbetsplatsen. Det är uppenbart att deltid är en fälla för utveckling och en källa till högre sjukskrivningstal. Där har socialförsäkringsministern tillsatt en utredning. Det är stora, viktiga och svåra frågor. Tillsammans tror jag att vi kan göra mer, men jag tror inte att lagstiftning och tvång är den enda möjligheten i detta. Överläggningen var härmed avslutad. 18 § Svar på interpellationerna 2012/13:79, 93 och 110 om åtgärder mot varsel 96 Arbetsmarknadsminister (M): har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att överbrygga och motverka lågkonjunkturens konsekvenser för företag och enskilda individer. har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att möta den alltmer oroande arbetsmarknadssituationen i och i . har frågat mig vilka extra insatser jag avser att göra för mot bakgrund av varselvågen. Han har vidare frågat mig om jag avser att ta initiativ till att regeringen ändrar den felaktiga bedömning av tillväxten och arbetslösheten som finns i budgetpropositionen . Jag väljer att svara på de tre interpellationerna i ett sammanhang. Vi ser nu att arbetsmarknadsläget försämras med ett ökat antal varsel om uppsägningar. Det är oroande, och regeringen följer utvecklingen noga. I budgetpropositionen gjorde regeringen bedömningen att skuldkrisen dämpar den svenska ekonomin och att det råder stor osäkerhet om den framtida konjunkturutvecklingen. Regeringen har också föreslagit en rad åtgärder för att möta den svagare utvecklingen. I budgeten satsar regeringen extra som stärker den svenska ekonomin på lång sikt och som stödjer återhämtningen i ekonomin. Det handlar om reformer för att öka möjligheterna att driva företag och stärka svensk konkurrenskraft, bland annat en sänkning av bolagsskatten och införandet av ett investeraravdrag. Regeringen har också presenterat såväl en forsknings- och innovationsproposition som en infrastrukturproposition. Även dessa insatser stimulerar jobb och företagande runt om i . För att motverka att arbetslösheten biter sig fast föreslår regeringen att de arbetsmarknadspolitiska insatser som görs tidigt i arbetslösheten tillfälligt förstärks. Regeringen har därför föreslagit bland annat fler praktik- och utbildningsplatser avsedda för personer som riskerar långtidsarbetslöshet. Även i samband med budgetpropositionen genomfördes satsningar för att förhindra långtidsarbetslöshet. Det innebar bland annat förstärkt förmedlingsstöd, ökad uppföljning av arbetslösas arbetssökande och fler programinsatser. Dessa satsningar följs nu upp och fortsätter . När det gäller åtgärder som utformas särskilt för , , och andra delar av landet är svaret följande: Både för samhället och individen är det olyckligt och beklagligt att drabbas av varsel. Detta innebär också en ökad utmaning för Arbetsförmedlingen på regional nivå, men det finns resurser, erfarenhet och väl upparbetade rutiner hos Arbetsförmedlingen för att hantera detta. Det kan exempelvis innebära att skriva in arbetssökande direkt på plats eller att genomföra matchningsinsatser som ger snabb hjälp åt den arbetssökande. Det är Arbetsförmedlingens uppdrag att se till att de medel som myndigheten förfogar över fördelas så effektivt och bra som möjligt. Avslutningsvis vill jag poängtera att det finns beredskap och att regeringen följer den bekymmersamma utvecklingen noga. 97 (S): Jag tackar för svaret. varslade Outokumpu 330 personer i och . Då ville kommunledningarna ha hjälp med utbildningsinsatser, så att man skulle kunna överbrygga konjunkturen och behålla yngre arbetskraft. Det blev inget av detta. Man bjöd in ministern till och för att få möjlighet att diskutera dessa frågor. Detta blev heller inte av. har vi varsel inom gällande 450 personer inom koncernen, varav 200 i . På det lokala planet har man nu tagit ett mycket stort ansvar för att klara ut situationen. Man har gjort ett avtal som handlar om att minska lönen och arbetstiden . Det finns ett löfte om att man ska få tillbaka pengar när företaget börjar gå bättre igen. En del av pengarna ska gå till pensionsavlösningar, så att de yngre kan vara kvar på jobbet. Man vill ta ansvar för att företaget inte ska dräneras på framtida kompetens. på i ställde sig bakom avtalet i går. på i har möte .