prot · GZ09133 · 2012-06-19 00:00:00 — Och vi är helt eniga över partigränserna, även med , om att integritetsfrågorna är viktiga och att respekten för varje enskild människas integritet är ett grundläggande värde i vår demokrati. Vi anser att balansen mellan de effektiva verktygen för polisen att kunna utreda brott och skyddet av den personliga integriteten väcker många frågor. När det gäller datalagringsdirektivet har vi i den ena vågskålen den enskildes fri- och rättigheter och integritetsskyddet och i den andra vågskålen de brottsoffer som jag talade om, brottsoffer vars integritet har kränkts våldtäktsoffer, rånoffer och andra offer. De har rätt till upprättelse. Därför måste polisen ha vissa verktyg för att bekämpa brottslighet. Därför är vi i grunden för datalagringsdirektivet. Vi anser att det behövs. 85 (V) replik: tar här upp de integritetskränkande lagar som vi har stiftat. Då handlar det inte bara om datalagringsdirektiven. Det har skett ganska många lagförändringar och . Som sade ser vi inte att det har hänt någonting, utan man kunde ha kvar att direktiven ska underställas , för, som också har sagts här, det är i själva detaljerna som sitter. Då passar fiffigt på att säga att det är onödigt att de ska underställas , att vi då kan bli tvungna att åka hit . I replikskiftet tycker hon inte att det här är en så stor sak. Min fråga blir: Om det inte är en så stor förändring, varför är det då så viktigt att regeringen själv ska sitta på föreskrifter av det här slaget? Du säger också att det är väldigt ovanligt att föreskrifter underställs . Men det finns regler som har undantag. När det gäller smittskyddslagen underställs direktiven , så varför inte när det gäller den personliga integriteten? påstås det ju i den här kammaren att man värnar den så väldigt mycket, men när frågan ställs på sin spets stämmer det inte. 86 i (M) replik: för i princip fram bilden av att regeringen själv skulle sitta på föreskrifterna i någon mörk kammare och hemlighålla någonting. Alla föreskrifter är offentliga handlingar, och det står oss alla fritt, var och en i denna kammare precis som alla andra medborgare i detta land, att läsa offentliga handlingar och agera utifrån dem. Vi har många olika instrument här i och kammaren för att kunna agera, via frågestunder, enkla frågor, skriftliga frågor, interpellationer och andra instrument. Dessutom har vi instiftat som har att bevaka de här frågorna. Jag är övertygad om att vi i kommer att ta om hand översynen på ett tillfredsställande sätt. Det i sig säger inte att underställandet av de här föreskrifterna ger mer skydd för integriteten i det avseendet . Jag vill fråga om hon och har några synpunkter på de föreskrifter som regeringen har lagt fram i det här underställandet. Anser att det inte är bra att till exempel personal som ska kunna få läsa och ha de här uppgifterna tillgängliga ska ha en särskild behörighet för detta, att man inte har tagit hand om integritetsskyddet i detta? 87 (V) replik: Jag har stort förtroende för alla möjliga människor oavsett detta. Jag har inte påstått att regeringen sitter i en mörk kammare. Det behöver de nog inte; de behöver nog ljus för att se vad de skriver. Men det skulle vara bra att ha något slags inflytande över detta, för det här är ju högsta beslutande organ. Jag tycker att med och alliansregeringen talar mycket i denna kammare om hur man värnar människors integritet. När man stiftar en sådan lag framhäver man ofta den grova organiserade brottsligheten och kriminaliteten, och den ska vi bekämpa på alla möjliga sätt. Men i den senaste propositionen om brottsbekämpande myndighets tillgång till kommunikation sänker ni ju graden så att det även börjar gälla vid bötesbrott. Med den effektivitet som polisen presterar har jag svårt att förstå hur man ska komma åt det här. Det ska ju vara en integritetskränkande lagförändring. Det måste väl stå i något slags proportion till hur grovt brottet är. Men det har ni också gått ifrån, så jag tycker att ni talar med kluven tunga i de här frågorna. Vad är det som är så farligt med att underställa föreskrifterna? När det gäller smittskyddslagen har vi den ordningen. Jag tycker att det vore nödvändigt att ha samma ordning när det gäller de integritetskränkande lagarna. 88 i (M) replik: Låt oss börja i samma ände igen. , då det här ärendet var uppe i , var vi emot ett underställande i den delen. Vi värnar integritetsskyddet i andra delar. Till exempel lägger vi oss på miniminivån när det gäller lagringstiden i det direktiv som vi är förpliktade att implementera. Vi hade i stället kunnat välja om vi hade velat, men det gör vi inte av integritetsskäl. Vi tar alltså hand om detta på ett bra sätt. Och vi har vår insyn i föreskrifterna i den roll vi har som ledamöter av riksdag och kan agera på de föreskrifter som kommer om vi anser att de är felaktiga. Vi har också möjlighet till inflytande över föreskrifterna genom att väcka idéer och tankar även i detta forum utan att det underställs , för det är en väldigt onormal ordning att underställa något. Tro ingenting annat än att det tillhör undantagen! Det blir väldigt krångligt och fyrkantigt. Det är de tekniska detaljerna som ska skötas i detta. Och den tekniska utvecklingen sker väldigt snabbt. Jag tror att integritetsskyddet stärks bättre på andra sätt än genom att underställa de tekniska detaljerna. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under 20 §.) 17 § Miljö-, klimat- och energiinsatser inom jordbruket Föredrogs miljö- och jordbruksutskottets betänkande 2011/12:MJU24 Miljö-, klimat- och energiinsatser inom jordbruket (skr. 2011/12:124). 89 (S): Vi ska nu debattera miljö- och jordbruksutskottets betänkande nr 24 Miljö-, klimat- och energiinsatser inom jordbruket. Betänkandet behandlar en skrivelse från regeringen med samma namn. I skrivelsen redovisar regeringen arbetet med miljö-, klimat- och energifrågor inom jordbruket . Skrivelsen är ett komplement till budgetpropositionen när det gäller de mål som man satt upp för de gröna näringarna. Det är spännande läsning. I skrivelsen tar regeringen upp ett antal områden och hur utvecklingen har sett ut . Det handlar om ekologisk produktion, landsbygdsutveckling, övergödning och ett antal andra områden. Man analyserar också hur man ligger till vad gäller måluppfyllelsen på en rad olika områden. Socialdemokraterna har ett antal reservationer i betänkandet, men för tids vinnande yrkar jag bifall endast till reservation nr 1. Det är anmärkningsvärt att regeringen på område efter område i skrivelsen redovisar försämringar och konstaterar att måluppfyllelse inte är möjlig med nuvarande åtgärder. Det är ingen munter läsning precis. Om regeringen konstaterar att man på område efter område inte kommer att nå de mål som vi tillsammans har satt upp, borde man då inte tydliggöra vilka åtgärder som ska vidtas för att uppnå dessa mål? Borde man inte åtminstone säga något om när man ska komma med förslag på åtgärder? Eller finns det ingen självinsikt? Jag tror att skälet till att man inte når målen är att det saknas politik och ambitioner. Målen är högt satta, och många av dem ställer jag och hela kammaren oss bakom. Men ska vi nå dessa mål krävs det åtgärder, och det har vi inte sett mycket av . Ett tydligt exempel, fru talman, är övergödningen i . har ett åtagande enligt Helsingforskonventionen, Helcom, om att minska utsläppen av kväve och fosfor i . ska minska sina utsläpp av kväve med och utsläppen av fosfor med till 2021. En stor källa till dessa utsläpp i haven är jordbruket. Enligt senaste bedömning kommer vi inte att klara miljökvalitetsmålet Ingen övergödning till 2020 med de styrmedel som finns . Det konstateras att det måste till kraftfulla åtgärder om vi ska ha möjlighet att nå detta mål. Det är regeringens och skyldighet att vårda de överenskommelser och åtaganden vi har, och då borde regeringen ha kommit med ytterligare politiska styrmedel för att vi ska nå detta miljökvalitetsmål. Vi socialdemokrater är oroade över att regeringen på område efter område har höga ambitioner vad gäller miljömålen men få åtgärder för att de ska nås. Det blir inte bättre när regeringen redovisar de åtgärder man faktiskt vidtar för att minska övergödningen. Många av de åtgärderna ligger inom ramen för landsbygdsprogrammet, men även här är man långt ifrån att nå de mål som finns. Till exempel är ett mål att öka fånggrödorna. Detta mål hade man uppnått till 2010. Ersättning för restaurering och anläggning av våtmarker nådde bara upp till katastrofala av målet. Här krävs en ambitionshöjning för att vi ska nå målen. menar att även om vi skulle uppnå de mål som finns i landsbygdsprogrammet räcker det inte för att klara målet att minska övergödningen i . Vi socialdemokrater har däremot en åtgärdslista. Först och främst vill vi återinföra skatten på handelsgödsel, vilket vi anser är mycket effektivt. Vidare har vi ett antal andra förslag, till exempel att se över möjligheten att använda musselodlingar för att binda övergödande ämnen i havet. I regeringens skrivelse står vidare att läsa att det finns ett antal forskningsprojekt som är inriktade på miljö- och klimatinsatser inom jordbruket. I många fall är dessa finansierade genom återföring av skatten på handelsgödsel. Det är viktigt med utbildning, metodutveckling och forskning för att stärka det svenska jordbruket. Det handlar om grundutbildning, vidareutbildning för företagare och forskning. Dessa områden är mycket viktiga för att vi ska kunna utveckla och säkra jordbrukssektorn i . I regeringens skrivelse redovisas inte hur dessa projekt ska finansieras . Det ser vi som mycket problematiskt. Det krävs att vi tidigt redovisar och säger från denna kammare att vi tycker att dessa forskningsprojekt är viktiga och bra. Jag tycker att det är alldeles för sent att redovisa det i budgetpropositionen om det nu kommer några förslag där, vilket vi inte sett . Jag tänkte också beröra målet som innebär att natur- och kulturmiljöer ska bevaras. Detta mål kommer med största sannolikhet inte heller att nås. Enligt har ängs- och betesmarksarealen inom landsbygdsprogrammet minskat med ca . Detta överensstämmer inte med åtagande för att nå konventionen för biologisk mångfald. Miljömålsberedningen har inte fått något uppdrag av regeringen att försöka ta fram förslag för att vi ska nå miljökvalitetsmålet Ett rikt odlingslandskap. På detta område, som på så många andra, finns det ingen åtgärdsplan. Regeringen måste på område efter område se till att det plockas fram en åtgärdsplan. Annars riskerar vi att inte uppnå något av de miljökvalitetsmål som vi har tagit ställning till. Slutligen, fru talman: I skrivelsen lyfts också biogas och biogassatsningar fram som en viktig del i den framtida svenska energimixen. Regeringen slår sig för bröstet vid ett antal tillfällen och säger att det är en mycket viktig del i den svenska energistrategin för framtiden. Visst har regeringen lagt fram ett antal bra förslag som jag tror kommer att innebära att vi får fler ansökningar och förhoppningsvis fler projekteringar, och i förlängningen kommer det att innebära att vi får en ökad biogasproduktion. Men det har tagit . Framför allt finns det inget samlat biogaspaket. Vi måste se till att stat, region och företag går hand i hand för att skapa en strategi som gör att vi klara av att nå de mål vi har ställt upp. har ställt sig bakom att vi ska en fossiloberoende fordonsflotta 2030. För att nå detta mål måste vi ha en nationell strategi både för produktion och distribution och andra stimulanser med riktade stöd så att vi får i gång en produktion. finns denna typ av program i , och . Där ser vi att biogasproduktionen har ökat oerhört mycket . Hade varit lika framgångsrikt hade vi också sett den explosionen. ser vi snarare raka motsatsen. På område efter område är det företag som inte vågar satsa för att det inte finns någon framtidstro och för att det inte finns några långsiktiga incitament. Jag anser att det är oerhört viktigt att vi på detta område ser till att skapa en nationell plattform som gör att vi kommer att producera mer biogas för att nå miljömålen . I detta anförande instämde och (båda S). 90 (MP): debatterar vi miljö- och jordbruksutskottets betänkande angående miljö-, klimat- och energiinsatser inom jordbruket, även kallad MJU24. Till att börja med vill jag säga att jag naturligtvis står bakom samtliga reservationer. Men för tids vinnande yrkar jag bifall till reservation 9 om utredning av skatt på kadmium med mera. Jag delar regeringens uppfattning att de gröna näringarna ska vara miljö- och resurseffektiva. Frågan är om vi menar samma sak. Det är också bra att regeringen presenterat en samlad översikt över det som gjorts . Men tyvärr kan man konstatera att det har gjorts för lite. Jag tycker också det är en brist att redovisningen inte knutits närmare till systemet för miljökvalitetsmålen. Bilden som växer fram är att det är tvingande EU-regler som trycker på regeringen på miljöområdet. Exempel på det är vattendirektivet, industriutsläppsdirektivet och direktiv om förnybar energi och hållbarhetskriterier för biodrivmedel. Det är enligt vår mening alldeles på tok för låga miljöambitioner. Det borde naturligtvis vara som driver på EU på miljöområdet. konstaterar i en rapport att det fortfarande saknas tillräckligt med åtgärder för att nå de jordbruksrelaterade målen. De målen är: Giftfri miljö. Levande sjöar och vattendrag. Grundvatten av god kvalitet. Hav i balans. Ett rikt odlingslandskap. Ett rikt växt- och djurliv. säger att det inte är möjligt att nå miljökvalitetsmålet till 2020 med beslutade och planerade styrmedel. Vi vet att ett ekologiskt lantbruk lever upp till de flesta av de nämnda miljökvalitetsmålen. Varför får vi inte se en kraftfull satsning på ekologiskt lantbruk? Den svenska åkerjordens innehåll av kadmium ökar stadigt. Största föroreningskällan är nedfall av luftföroreningar. Det är svårt att göra något åt det, mer än att naturligtvis minska utsläppen vid källan. Då är det desto viktigare att inte tillföra ytterligare kadmium. Två källor jag tänker speciellt på är rötslam och konstgödsel. Spridning av rötslam lämnar jag för tillfället därhän. Vi får säkert anledning att återkomma till den frågan. Problemet med kadmium i konstgödseln hänger ihop med fosforns förorening av kadmium. Kadmium är som vi alla vet en mycket lömsk och giftig tungmetall, speciellt farligt för våra barn och gravida kvinnor. Framför allt är det njurskador och benskörhet som visar sig. Kadmium ackumuleras i åkerjorden och har på många ställen nått farliga nivåer. Till exempel tas inte gröda till barnmat från speciellt utsatta jordar. Det lömska består i att kroppen inte gör sig av med kadmium, utan den ackumuleras under livet. Spridning av kadmium står i direkt strid med de av oss här i beslutade miljömålen. Det är totalt obegripligt för mig att man kan försvara fortsatt giftspridning. Detta får kommande generationer dras med. Det är helt oförenligt med den goda lantmannased som säger att vi ska lämna efter oss en jord som är i minst lika gott skick som när vi tog över den. Varför ska vi inte beskatta det som är farligt? Varför vill regeringen göra det billigare att sprida kadmium? Vägledande i min värld har varit att den som förorenar ska betala. I en deklarerade ledande folkpartister att det var ett misstag att ta bort skatten på kadmium. Trots det röstade man nej till beskattning av kadmium i skatteutskottet. Det var ett lite vingligt agerande, om jag ska uttrycka mig milt. har chansen att visa att man trots allt menar allvar med att göra detta gift dyrt att sprida, och då genom att rösta för att tillsätta en utredning som skyndsamt utreder skatt på kadmium i konstgödsel. Utredningen bör belysa olika alternativ, bland annat där skatten kan omfatta fosfor eller kväve. Utredningen bör också belysa olika konstruktioner där skatten återförs till näringen. Att en centerpartist skulle gå med på en åtgärd som skulle fördyra produktionen för svenskt lantbruk och då särskilt spannmålsodlarna är säkert för mycket begärt. Då spelar det ingen roll att det handlar om spridning av denna giftiga tungmetall eller att åkerjordens kvalitet äventyras. Vi hävdar att ett ekologiskt, socialt och ekonomiskt hållbart jordbruk är både önskvärt och nödvändigt. Det är ett jordbruk som bidrar till att uppfylla många av de miljökvalitetsmål som vi här i har beslutat om. Vi förespråkar vidare ett jordbruk som hjälper mänskligheten att hålla sig inom de nio planetära gränsvärdena. Det är gränsvärden som 28 internationella forskare med kände professorn i spetsen angett för hur mycket mänsklig aktivitet jorden klarar av. Mänskligheten har redan passerat gränsen vad gäller utsläpp av kväve och fosfor, biologisk mångfald och utsläpp av koldioxid. Det kan man knappast hävda att dagens konventionella lantbruk lever upp till, vare sig när det gäller miljökvalitetsmålen eller att hålla sig inom de planetära gränserna. Det är därför, fru talman, som vill göra mer för att utveckla det ekologiska lantbruket och för att klara miljömålen. Vidare vill vi att de offentligt finansierade stöd som går till jordbrukssektorn ska gå till omställning till ekologisk produktion och till att säkra den långsiktiga livsmedelsproduktionen. Därför är det olyckligt att regeringen inte vill mer än att certifierad ekologisk jordbruksmark ska omfatta av den svenska jordbruksmarken. Den certifierade ekologiska jordbruksmarken i slättbygd ska ha ökat med jämfört med nivå. Det är alltså ingen höjd ambitionsnivå. Med det, fru talman, yrkar jag bifall till reservation 9. 91 (V): Vi debatterar nu jordbruket och bland annat jordbrukets utsläpp av växthusgaser. I skrivelsen från regeringen konstaterades att det svenska jordbruket står för av de svenska utsläppen av växthusgaser. Det är tolv miljoner koldioxidekvivalenter . Det är väldigt stora utsläpp. Man ska komma ihåg att i den siffran har man inte räknat med importen av gödsel och andra insatsvaror. Man har inte räknat med den stora importen av kött eller importen av foder, till exempel, som också bidrar till betydande utsläpp i andra länder. Det är viktigt att komma ihåg att den absolut största delen av de svenska utsläppen av växthusgaser, alltså de vanliga utsläppen, handlar om koldioxid. Men när vi talar om jordbruket är det främst lustgas och metan som är de stora gaserna. Detta är gaser som är mycket kraftigare och har mycket större effekt på den globala uppvärmningen än vad koldioxid har. Det är därför mycket viktigt att vi kommer till rätta med utsläppen från jordbruket. Jag är inte den första att konstatera detta, utan redan Klimatberedningen konstaterade att det saknas konkreta styrmedel för att minska utsläppen från jordbrukssektorn. Om man läser i skrivelsen från regeringen kan man konstatera att det även på internationell nivå finns ett problem med att man inte har lyckats hantera utsläppen från jordbruket. Man skriver: Varken på FN-nivå, på EU-nivå eller på nationell nivå finns det några preciserade mål för hur mycket jordbrukets utsläpp av växthusgaser bör minska. Jag tycker att det nu är hög tid att vi ser till att vi får konkreta mål och att vi får konkreta styrmedel för hur vi ska kunna minska utsläppen från jordbruket. Om man tittar lite längre fram i regeringens skrivelse kan man se vad regeringen har gjort för att minska utsläppen från jordbruket. Det handlar nästan uteslutande om frivilliga åtgärder, till exempel rådgivning till lantbrukare om val av foder eller gödsel. Det är absolut inget fel med det. Det är bra att man arbetar med rådgivning och så vidare. Men problemet är att det inte räcker. När det handlar om dessa skarpa, mätbara, konkreta och bindande mål för hur man ska minska jordbrukets utsläpp finns det ingenting alls från regeringen. Det tycker jag är ett stort problem. Vi i har skrivit en motion med anledning av denna skrivelse, och vi har vid flera andra tillfällen föreslagit konkreta exempel på hur man ska kunna hjälpa lantbrukare att ställa om sin produktion så att de producerar till exempel mer ekologiskt och hur man ska kunna arbeta med lantbruket så att man minskar utsläppen. Vi föreslår här att det ska antas en handlingsplan för att minska utsläppen från livsmedelskedjan. Vi anser att det i stället för regeringens allmänna satsning på Matlandet behövs ett konkret hållbarhets- och klimatperspektiv på denna satsning. Vi föreslår det hållbara matlandet, så att de som regeringen anslår inte ska gå bara till olika matmässor, tv-kockar och annat utan att de faktiskt ska gå till konkreta åtgärder för att vi ska kunna producera mer livsmedel i och att vi ska producera livsmedel som belastar naturen mindre. Vi föreslår också att vi ska äta mer vegetariskt i och att vi ska äta mindre kött. Vi vet att köttindustrin står för mycket stora utsläpp, nästan lika stora utsläpp som alla våra fyra miljoner personbilar i . När vi talar om bilismen finns det styrande skatter och andra åtgärder. Men när vi talar om köttkonsumtion görs det faktiskt ingenting. Det är lite konstigt. Vi i vill också ha mer ekologisk produktion. Vi har satt upp konkreta mål för det i andra sammanhang. Då tycker vi att det också ska finnas konkreta medel för de lantbrukare som vill gå över till ekologisk produktion. Ett av de mest effektiva sätten att främja den ekologiska produktionen är att se till att vi sätter ett pris på det som smutsar ned, nämligen det som från var inne på, att man har en skatt på handelsgödsel. Om man har en skatt på handelsgödsel kostar det lite extra om man använder mycket konstgödsel. Det gynnar de ekologiska lantbrukarna som inte använder sig av det. Man drar också in som man kan använda till jordbrukets miljöarbete, vilket är bra. Det som också är bra med en skatt på handelsgödsel är att den inte bara bidrar till att minska övergödningen. Den bidrar också till att man minskar utsläppen av växthusgaser. Vi i vill också understryka den offentliga upphandlingens roll vad gäller mer ekologisk mat, mer närodlad mat och mer vegetarisk mat. Detta är ett verktyg som vi tycker används alldeles för lite. Ute i våra kommuner och landsting finns det en stor osäkerhet i fråga om vad som egentligen gäller. På vissa ställen är man livrädd att ställa miljökrav därför att man kan bli stämd. Det finns flera konkreta exempel där man har blivit fälld i domstol för att man har ställt krav. Vi som finns i denna församling har ett ansvar att se till att det blir lättare att ställa miljökrav vid den offentliga upphandlingen. Detta var några exempel på det som vi i vill göra för att komma till rätta med jordbrukets utsläpp av växthusgaser. Det finns en rödgrön reservation, reservation 3, som handlar om just denna handlingsplan för att minska utsläppen från livsmedelskedjan, och jag yrkar härmed bifall till den. 92 (M): Inledningsvis yrkar jag bifall till slutsatserna och därmed förslaget i betänkandet. Alliansregeringens vision är att bruka utan att förbruka. Andemeningen bakom detta är att vi ska skapa bättre förutsättningar för de gröna näringarna och att skapa jobb och tillväxt i hela landet. Det är viktigt att komma ihåg. När vi talar om de gröna näringarna handlar det, för att ingen ska undra, om jordbruket, skogsbruket, trädgårdsnäringen, fisket, rennäringen med binäringar och livsmedelskedjan. Det är alltså ett mycket omfattande och brett anslag. De övergripande målen handlar om att det ska vara ett dynamiskt och konkurrenskraftigt näringsliv i hela landet med en öppenhet och mångfald. Det handlar också om att det ska vara miljö- och resurseffektivt med en nyckelroll i energiproduktion. Dessutom ska det utmärkas av omtanke, ansvarstagande och hög etik. Det ska också bidra till en globalt hållbar utveckling. Jag tror att ansatsen är identisk i de olika partierna. Men verbalt använder vi lite olika ord för att försöka beskriva antingen hur bra det är eller hur eländigt det är. Jag ska försöka beskriva det så ärligt som möjligt. I utskottet välkomnar vi skrivelsen.