prot · GZ09117 · 2012-05-24 00:00:00 — Vi socialdemokrater vill ge fler människor möjlighet till utbildning och möjlighet till livslångt lärande. Steget för att påbörja en utbildning är olika stort, framför allt för att påbörja en utbildning och ta studielån, beroende på bakgrund och förutsättningar hemma. Kommer man från lite knaprare förhållanden tycker man att det är lite jobbigare att just ta studielånet. Tyvärr märker vi här att det fortfarande spelar ganska stor roll vilken samhällsklass du kommer ifrån eller vilken bakgrund du har. Därför är det viktigt att vi har ett generöst och flexibelt studiestödssystem och att studiestödssystemet har en central roll för att bryta just dessa mönster. Vår utgångspunkt är att alla ska ha klarat sina studier enbart med hjälp av studiemedel. Det innebär inte att vi säger nej till arbete vid sidan av. Det är otroligt viktigt att de studenter som kan och vill kan arbeta vid sidan av och på så sätt få en arbetslivsanknytning. Men vi får absolut inte hamna i det läget att vi tar det för givet att våra studenter ska syssla med arbete och inte koncentrera sig på sina studier. Vad vill jag då säga? Jag får här också tala om att det inte är alla studenter som kan eller har möjlighet att arbeta vid sidan av studierna. Vi har sådana som har långa dagar i skolan, vilket gör att det är omöjligt för dem. Vi har studenter med funktionshinder. Vi har studenter som av privata skäl, det kan vara barn och så vidare, inte klarar av någonting annat än just studier. Och studier för mig är en heltidssysselsättning. Just studenter med barn ökar faktiskt. Deras situation är ju lite speciell, för de är lite extra utsatta. Därför är det otroligt viktigt för oss att vi håller koll på deras situation och deras pressade ekonomi. Än en gång: högskolestudier är en heltidssysselsättning. Det förutsätter att vi har dels en rimlig studiemedelsnivå, dels också en rimlig social trygghet som gör att studenter inte behöver oroa sig för att bli sjuka eller för delen inte behöver akta sig för att bli föräldrar. Med generella och förutsägbara system skapas en trygghet som väcker människors vilja att ta steget till att påbörja studier samt fullfölja dem. Här finns ett litet problem. Jag har lyft fram det tidigare. , sedan jag kom in i , har man visserligen höjt studiemedelsnivån, men man har framför allt från och borgerlighetens sida höjt studielånet. Det där är inte bra av flera olika anledningar. En anledning är att de som drabbas av detta är de som redan tidigare var rädda för att just ta studielån. Det handlar om folk som kommer från knapra förhållanden, men framför allt till exempel kvinnor som jobbar inom offentlig sektor dålig utbildningspremie och dåliga löner. Det här får jag hintat när jag är ute på högskolor och pratar med studenter. Jag vet inte riktigt vad det är för signal man vill sända, men en signal som kan uppfattas från våra studenter är att de tycker att regeringen säger: Det där med studier är inte viktigt, därför kan vi lika gärna skrämma bort några genom att höja lånebiten eller privatisera studierna och CSN. Det är otroligt viktigt med studier, men ni får klara er själva. Samhället kan inte finnas där. Därför höjer vi bara lånedelen. Signaleffekten är otroligt viktig i det här fallet. Jag tycker och jag har sagt det tidigare att de borgerliga sviker den gamla principen om att höja både studiebidrag och studielån. De två senaste gångerna har man i stort sett bara höjt studielånet. Det här kommer som sagt att slå mot de allra svagaste. Man sänder helt fel signaler. Med tanke på de krafter som finns inom borgerligheten man kan se det i vissa motioner, och det har varit så tidigare också är det fler och fler som gärna vill avskaffa CSN, lägga ut detta på banker eller annat. Det är inte hållningen just , men det har varit på tapeten. Jag hoppas att vi inte kommer dit, för jag tror att det vore väldigt olyckligt för oss. Än så länge tror jag att vi är överens, men jag ser ju tendensen när lånen ökar att vi kanske hamnar där. Det hoppas jag verkligen inte. Jag vet inte heller hur det är för alla er andra. Jag har i alla fall inte stött på någon som har valt vilka föräldrar den ska födas av, vilket land den ska födas i, vilken hudfärg den ska ha eller vilka ekonomiska muskler föräldrarna ska ha, utan man får, som jag brukar säga, gilla läget och vara glad över att man kom till livet. Därför är det oerhört viktigt för oss jag säger det igen att det förs en politik som ger alla en chans att utvecklas och lyckas nå sin fulla potential. Jag hade förmånen att mina föräldrar flyttade till . Studiemedelssystemet, som är unikt för , fanns här. Det gjorde att jag som en av de första om inte den första i vår släkt kunde ta mig vidare, och helt plötsligt står jag i riksdag. Det var studiemedelssystemet som gav mig den förutsättningen. Därför är jag stolt över systemet, och jag blir rädd när jag ser tendenser till att vilja göra förändringar. Studiemedelssystemet är även viktigt inte bara för den enskilde om vill upprätthålla ambitionen att vara en kunskapsnation. Då måste fler få möjlighet att bilda sig, utbilda sig och vidareutbilda sig, skaffa nya erfarenheter och kunskaper. Med en bildad befolkning står starkt i konkurrensen med andra länder. Allt fler jobb kräver en högskoleexamen. Vi ser att allt färre jobb finns för dem som inte fått ta del av någon utbildning utöver . Jag ska avsluta med en sista sak. sker ett viktigt arbete hos oss att se över och förändra socialförsäkringssystemet. Det är viktigt att uppmärksamma studentens situation i det arbetet. Redan nu vill jag peka på två viktiga områden. Det ena är karensdagarna för studenter, och det andra är möjligheten till deltidssjukskrivning. Kort och gott kan jag säga att studenter har rätt till samma trygghet som våra arbetstagare, framför allt med tanke på att vi kräver mycket av dem och de är en förutsättning för att ska fortleva som nation och utvecklas. 117 (MP): högskolor och universitet ska präglas av kvalitet, mångfald och tillgänglighet. Ett samhälle i ständig utveckling behöver en väl fungerande högre utbildning. Jag tror att vi är överens om detta. En av de viktigaste åtgärderna för att garantera en öppen och tillgänglig högskola är att möjliggöra för alla, oavsett bakgrund, att studera på bra villkor. En breddad rekrytering till högre utbildning är prioriterat för . I ljuset av detta blir studiestödet en viktig fråga för oss i . har i debatterna visat större ambitioner än regeringen vad gäller studiemedlet. För att göra det möjligt för fler att studera på heltid och för att skapa en mer rimlig försörjning för studenter föreslog att studiemedlet ska öka med genom en höjning av bidragsdelen . Utöver detta föreslog vi förbättringar för studenter med barn. Regeringen valde, vilket även nämnde tidigare, att göra på ett annat sätt, nämligen att öka skulden för studenterna, det vill säga höja endast lånedelen i studiemedlet. Det är sant att vi i har bland de bästa förutsättningarna i världen i fråga om studiemedlet. Men det behöver ändå förbättras. Trots detta är det för många studenter svårt att leva på studiemedlet, och svenska studenter tillhör de mest skuldsatta när de tar sin examen. Det framkom i en internationell studie att de svenska studenterna är bland de mest skuldsatta i världen. Därför behöver bidragsdelen i studiemedlet öka. På så sätt kan lånedelen minskas. Studiemedlet är också ett viktigt verktyg för att få fler unga vuxna att läsa in gymnasiekompetens inom vuxenutbildningen eller vidareutbilda sig inom ramen för . Också på dessa områden har visat på större ambitioner än regeringen. För dem som vill läsa om detta hänvisar jag till budgetpropositionen och vår höstbudget. Studiemedelssystemet ska vara ett effektivt och sammanhållet system som ska vara enkelt och överblickbart för den enskilde. Det är av central betydelse att systemet upplevs som legitimt och ger alla människor, oavsett ekonomisk bakgrund, möjligheter och förutsättningar till högre utbildning. Studiemedelssystemet ska dessutom vara samhällsekonomiskt hållbart och ha en hög rättssäkerhet. Dagens system är emellertid otidsenligt och styr i allt högre grad hur universiteten och högskolorna själva utformar sina utbildningar. I stället för att kurser och program planeras med hänsyn till hur de specifika kunskaperna bäst utvecklas planeras en del utbildningar efter om antal studieveckor. Vi menar att det bör vara pedagogiska hänsyn som formar utbildningarna, inte studiemedelssystemets utformning. Möjligheterna till ett flexibelt uttag av studiemedel på individnivå bör därför utredas. När det finns ett tak för hur mycket studiemedel en enskild student kan få bör det inte vara nödvändigt att styra vilka veckor utbetalning sker eller hur studenten fördelar studiemedlet över året. Ett mer flexibelt studiemedelssystem bör därför tas fram i samråd med lärosätena och i en reell dialog med studentorganisationerna. Allianspartierna menar att tillräckliga insatser gjorts för att göra studiemedlet mer flexibelt. Men det gäller bara vissa studenter, på vissa utbildningar och på vissa lärosäten. Vi menar att ett effektivt, flexibelt och välfungerande studiemedelssystem ska gälla alla studenter, på alla utbildningar och på alla lärosäten. Härmed yrkar jag bifall till reservationerna 2 och 3. 118 (M): Innan bytet på talmansstolen hade vi en diskussion om gymnasieskolan. Vi hade en debatt om att vara överens om problembilder och problemlösningar. Vi kanske också var överens om målen. Det är svårt att inte börja i den ändan när man har lyssnat på de två första talarna i den här debatten. Mycket av det som både och har varit inne på om vikten av studiestöd, att det ska vara generöst och tillgängligt för alla, håller jag med om till punkt och pricka. Det kan låta tråkigt i en politisk debatt. Det blir ingen stuns i debatten om vi är överens i allt. Men det är vi faktiskt! Det är bra att det också finns frågor där vi kan ha en samsyn, åtminstone om målen. Studiestödet är verkligen en sådan fråga. Det är inte så konstigt. Jag kan använda andra ord för att säga vad de båda föregående talarna har sagt. Om vi vill ha ett samhälle där det finns möjligheter för individer att förverkliga sina liv, att välja utbildning, att gå vidare i livet, måste vi ge den ekonomiska möjligheten. Det gör vi i . Dessutom är det bra för hela vårt land eftersom vi inte är så många. Ska vi lyckas i en globaliserad värld med tuff konkurrens måste vi se till att alla som vill utbilda sig och vara med och bygga landet får möjlighet att göra det. Det är precis det som är poängen. Det är alltid fascinerande med diskussionen i ett ämne som detta, där man är så pass överens om utgångspunkterna och så överens om att det ska vara generöst. Debatten blir väldigt märklig. Det blir någon sorts diskussion om vem som kan vara mest generös. Jag kunde inte låta bli att fastna lite grann i formulering när han kritiserade det sätt som studiemedelshöjningen hade skett på. Om jag uppfattade det rätt var formuleringen så här: De som drabbades av borgerlighetens studiemedelshöjning var olika grupper. Smaka på den formuleringen: Den som drabbades av höjningen. Jag kan ha respekt för att vi diskuterar hur stor låneandelen ska vara och hur stor bidragsandelen ska vara. Men faktum är att vi har lyckats med detta som har varit viktigt, nämligen att fortsätta att förbättra villkoren för studenter, bland annat genom två viktiga höjningar av studiemedlet. Det har dessutom gett effekter, om vi tittar på vad som har hänt. Det är inte bara det att vi är generösa om vi jämför med andra länder. När vi har haft den här debatten tidigare där jag har varit med har företrädare för oppositionen sagt: Det spelar väl ingen roll att vi är mest generösa i världen man ska ju klara sig här i . Det kan jag ha förståelse för. Jag kan tycka att det är en viktig poäng som oppositionen ibland har framfört. Det är ju en klen tröst att säga till någon som har svårt att få ihop pengarna till hyra, till mat och till att det åtminstone är ett mer generöst system än på alla andra platser på jorden. Det hjälper inte den personen. Men det är en viktig poäng att också berätta hur det ser ut jämfört med andra länder. Det viktiga är då: Vad har hänt i ? Titta på många av de utvärderingar som sker! En av de ganska intressanta punkterna var det som kom fram 2010 när man konstaterade i utvärderingen att studiemedlets köpkraft i inte har varit så hög sedan det studiemedelssystem som vi har infördes. Studiemedlen har aldrig haft så hög köpkraft. Vad gjorde vi efter det? Ja, då höjde vi en gång till. Och om man tittar i den senaste utvärderingen från CSN ser man att andelen studenter som upplever att studiemedlet täcker alla omkostnader aldrig har varit så hög som den är . Det är absolut ingen majoritet som tycker det jag har full respekt för att det inte är så enkelt. Men det går ändå i rätt riktning. Det blir spännande. Det är vissa tidningsartiklar som alltid återkommer. Just nu är det Eurovision, som alltid . är det vädret . Framåt augusti brukar alltid artikeln om att det inte går att leva på studiemedlet komma. Vi är överens om mycket, men det är tack vare den här regeringens åtgärder som det numera inte är lika många sådana artiklar. Det är lättare att leva på studiemedlet . Även om vi är överens om mycket är det viktigt att poängtera att det självklart finns frågor som vi kan diskutera framåt. En av dem var den som lyfte om hur fördelningen mellan lån och bidrag exakt ska se ut. En annan fråga som man naturligtvis kan diskutera är hur administrationen av studiestödssystemet ska se ut. Senast hade vi inga bärande skäl att göra någon förändring på CSN. Vi vet också att det finns länder där man låter banker göra det men med en statlig garanti. Det kanske inte är aktuellt , men vi måste fortsätta att föra diskussionerna. Låt oss ta vara på de ganska få debatter där vi är överens om målsättningarna! Sedan kan jag förstå om det känns jobbigt för vänstersidan, som har pratat om att vi ska vara mest generösa, att nu se sig bli omkörda av en borgerlig regering i generositeten till studenter. Men icke desto mindre gör det mig extra stolt att kunna yrka bifall till utskottets förslag i betänkandet. 119 (S) replik: Jag måste ärligt erkänna att jag inte kommer ihåg exakt hur jag formulerade mig, med tanke på det teknikstrul och annat som var. Men om jag nu sade det säger att jag sade får jag tala om än en gång att det är jättebra att studiemedlet har höjts men att det är olyckligt att man enbart har höjt lånedelen. Första gången var lånedel och bidragsdel, och senast är lånedel. Jag tycker att det sänder helt fel signal till våra studenter. Vilka är det då som drabbas? Man kan ju fundera över vad drabbas innebär. Men jag kan säga så här. Redan tidigare var det folk som funderade: Vågar jag ta studielån? Vill jag hamna i en studiefälla? Kommer det här att löna sig? Hur kommer min familj att drabbas av att jag får en ökad lånedel? Vilka signaler sänder vi till dem? Just de signalerna är otroligt viktiga. Jag skulle kunna fråga: Hur långt vill vi gå? Är det 8020 eller 9010 framöver? Med er retorik skulle man kunna ge studenterna 20 000 . Späd på lånet! Det spelar ju ingen roll du kommer inte att få tillbaka de pengarna. Men vilken signal sänder vi? 120 (M) replik: Om man tittar på hur det såg ut tidigare fanns det en viktig poäng i detta, att studiemedlet hade urholkats under ett stort antal år. Man såg att det var problematiskt att kunna klara sig, särskilt om man, som och andra har påpekat, inte skulle behöva jobba extra. Sedan tycker jag att det är bra att man gör det, för det ger andra positiva effekter. Man blir lättare anställbar och så vidare. Då var vår utgångspunkt självfallet att det akuta problemet var att studenter måste kunna få sin ekonomi att gå ihop. Vi ska också komma ihåg vi gjorde de här förändringarna. Vi gjort dem mitt under en lågkonjunktur, mitt under en finanskris, mitt när nästan vartenda annat land diskuterade vilka skatter som ska höjas och vilka bidrag som ska sänkas. Många länder diskuterade: Ska vi nu höja avgifterna för att man över huvud taget ska kunna studera i högre utbildning? Så såg det ut i många av våra grannländer. Vi behövde inte gå den vägen, utan vi kunde tvärtom hamna i en situation där totalbeloppet ökade och det blev mer pengar till studenter. Sedan kan jag hålla med om att när man fortsätter att utveckla det här framåt, när vi utvärderar det, är det självklart att man måste hänga med i både låne- och bidragsdelen. Men man ska inte måla upp en situation att det bara är lånet, utan det finns en bidragsdel i detta också som är viktig. Självfallet är det så. Å andra sidan är det rätt intressant att ställa frågan, om jag inte kan ge ett exakt svar. Jag tror att man måste kunna bedöma det givet hur ekonomin ser ut. Är beredd att ge ett exakt svar på hur hög bidragsdelen ska vara? Är det full finansiering i det redan nu i Socialdemokraternas budget? 121 (S) replik: Jag vill först säga så här: När det gäller ekonomin ska ni börja med att tacka regeringen före er och . När vi till exempel införde överskottsmål och annat var det överbeskattning av befolkningen. Visst, ni har skött det jättebra. har beskyllts för att vara lite sosse i sitt tankesätt när det gäller ekonomin, och det kan man väl tacka för det hade kunnat gå käpprätt åt ett annat håll. Men klarade vi oss, med tanke på att vi hade ganska solid ekonomi. För att återgå till den fråga vi håller på med: Jag vet inte om och är nöjda och stolta över det system som finns och det sätt som systemet fungerar på. Jag glömde att säga i min förra replik att du tog upp att vi aldrig har haft så många studenter som känner att deras levnadsomkostnader täcks. Det är jag också otroligt glad över! Men jag är absolut inte nöjd! De är ju inte ens . tycker fortfarande att det är otroligt svårt. Det måste man våga lyfta fram. Är nöjd i det fallet? Eller kommer det att ske någonting framöver när det gäller den biten? Kan vi förutsätta att det kommer att bli ännu fler höjningar av bara lånedelen, eller kan studenterna kanske få något slags bidragshöjning? Jag kan berätta om en student jag träffade som sade så här till mig: Tycker du att studier är viktiga? Ja, svarade jag. Då sade han: Varför är det så att jag får mer i socialbidrag än vad jag får i studiebidrag? Det var lite att blanda äpplen och päron, men jag förstod tankesättet. Han ville visa för mig: Vad är det för signal du skickar till mig när du enbart höjer lånedelen, än en gång, men inte bidragsdelen? Är studier viktiga? Ja eller nej! 122 (M) replik: Studier är inte bara viktiga utan helt avgörande för den som går sin utbildning, får sin examen och får mycket mer spännande arbetsuppgifter än man kanske hade kunnat få annars, och dessutom bidrar de till att hela vårt land blir bättre. Det är fantastiskt bra. Men låt oss då diskutera signaler, som vill, och den signal som vi ville sända i ett läge där det var problematiskt. Man kan inte satsa på allt. Man har inte möjligheter att nå upp till allt man vill göra. Sedan tror jag inte att i bidrag skulle vara lösningen heller. Jag tycker att om man utbildar sig till ett yrke eller får en utbildning som också leder till fantastiska karriärmöjligheter och i väldigt många fall högre lön, då är det rimligt att det är en investering från samhällets sida men också en investering som man gör själv. Om man dessutom, som i vårt fall, driver en politik där det blir mer lönsamt att arbeta och man får behålla lite mer av de pengarna, då är det inget gigantiskt problem att det är mer i lån än i bidrag. Man måste hålla ordning på storheterna, vad det handlar om. Icke desto mindre ska vi fortsätta diskutera detta. Jag tycker inte att vi ska gå mot ett system med hundraprocentig lånefinansiering, och det tror jag inte att någon annan tycker. Det vi lyckades med var att vända den situation som vi tog över, med ett studiestöd som hade blivit alltmer urholkat. Vi lyckades vända den situationen. Vi har ökat totalbeloppet. Det är fler personer som upplever att de klarar sig på det. Sedan har vi fortsatt höga ambitioner framöver, och det hoppas jag att även Socialdemokraterna och andra vill fortsätta att arbeta med. 123 (FP): Jag vill börja med att yrka bifall till utskottets förslag och avslag på reservationerna. Det är 26 motionsyrkanden från den allmänna motionstiden. När vi hade debatten redogjorde jag för regeringens satsningar på studiestöd vad gäller . Där kunde vi konstatera att regeringen avsatte sammanlagt till de sju anslagsområdena inom utgiftsområde 15, och ställde sig bakom regeringens förslag. Jag vill lite grann beröra motioner som rör fribeloppet, som har varit uppe till diskussion här tidigare. Det är viktigt i studiestödssystemet att det finns en möjlighet att också ha en inkomst vid sidan av lån. Med de beslut som är gjorda har fribeloppet höjts , det vill säga det är den inkomst man kan ha utan att lånen minskar. Det är något som har efterlysts av många som studerar. Man vill ha möjligheten att också ha arbetsinkomster när man studerar. Det har varit viktigt att värna och utveckla det systemet. Vad gäller de reformer som är gjorda är det höjningarna av studielånet som har debatterats här. Det har skett i flera omgångar. Vi kan också konstatera att studiemedlets allmänna köpkraft var betydligt mycket högre än . Det är viktigt att notera det. Därefter har vi ändå beslutat om ytterligare höjningar, och uppgår studielånet till . Med tanke på att har varit inne och diskuterat frågorna kring lån kontra bidrag kan man konstatera att med Socialdemokraternas förslag hade studenterna haft mindre att röra sig med, eftersom de inte ville höja studielånet. Det är viktigt att notera. Det är betydligt många fler av studenterna som upplever att man har täckning för sina levnadsomkostnader. Det är ja, enligt betänkandet som anser att det helt och hållet täcker levnadsomkostnaderna, medan anser att det täcker . Här har det skett väldiga förbättringar sett till tidigare mätningar. Det har också skett andra reformer. Där har vi den diskussion som var kring de tekniska utbildningarna och studiemedelssystemet. Där gjordes en förändring kring att studiemedel bör kunna lämnas under ett normalstudieår, trots att studier bedrivs under färre antal veckor. Det var en viktig förändring för dessa studenter. Det pågår också andra utredningar för att ytterligare förbättra systemet. har i debatten tagit upp att det är viktigt att se över och förbättra där man kan förbättra. Det är viktigt för att vi har ett bra system och att våra studenter har möjlighet att studera med hjälp av att de har en finansiering för det. En sådan utredning som jag vill nämna är den särskilda utredning som arbetar med att se över studiemedelssystemet för dem som studerar på grundläggande nivå. Där ska det komma en redovisning . Det handlar om att kartlägga den ekonomiska situationen för studerande på grundläggande nivå, att analysera studiemedelssystemets funktion för studerande på grundläggande nivå och att analysera frågan om återbetalning av lån och återkrav. Det är en utredning. En annan utredning som också pågår med en särskild utredare gäller att se över studiehjälpen vad gäller inackorderingstillägget, som det också finns motioner om. Där sägs det i utredningsdirektivet att det är viktigt att villkoren blir lika för elever i kommunala respektive fristående skolor. Uppdraget ska redovisas . En del av motionerna avstyrks på grund av att det pågår ett arbete med att se över frågeställningarna. berörde att han kan bli bekymrad och oroad över vissa av ledamöternas enskilda motioner. Jag vill poängtera att det handlar om enskilda motioner. Ja, det kan man säga. Men det finns också S-märkta motioner, bland annat en motion där det talas om att kunna ha studielån även om man inte studerar. Då blir man lite nyfiken. Socialdemokraterna kommer sannolikt att ställa sig bakom att avslå den motionen.