prot · H00923 · 2012-11-13 00:00:00 — Jag tycker att det är jättebra med sammanslagen lagstiftning, för jag inser att kvinnor kan bli diskriminerade både som kvinnor och ännu mer som kvinnor som har en annan etnisk bakgrund. Det är viktigt att det finns en myndighet som kan hjälpa till med den rättshjälp som behövs i sådana fall. Jag håller med dig, , om att på samma sätt som män och kvinnor utan funktionshinder inte får liknande frågor drabbar det också dem som har funktionshinder. Det kan man se när man till exempel ska ge hjälp till en kvinna som ska ta hand om sin gamle man. Hon får inte alls samma typ av hjälp som en man som ska ta hand om sin kvinna får. Detta drabbar alla kvinnor, också kvinnor med funktionshinder, och det blir ännu jobbigare att det drabbar dem eftersom de redan har annat som de måste få hjälp med att hantera. Jag förstår din upprördhet kring denna fråga, och jag menar att det finns anledning att jobba mycket mer på detta område. När myndigheter får ett uppdrag har de skyldighet att rapportera tillbaka till statsrådet, och delvis beskrivs uppdragen i regleringsbrev, delvis redovisas de i de myndighetsdialoger som man har mellan statsråd och myndighetschefer. Detta utgår från att samtliga dessa 20 myndigheter har i sina regleringsbrev att de ska jobba på detta systematiska vis och att de ska återrapportera till sina departement och statsråd hur de har jobbat. Sedan behövs alltid en större utvärdering att utgå från för att se vilka förbättringar man kan göra, men det är inte så att vi inte ska ha information om hur myndigheterna jobbar, vad de gör och vad de lyckas med ända fram till den slutliga utvärderingen . Så är det inte. Här utgår jag från att varje statsråd efterfrågar information om hur deras myndighet jobbar för att se till att kvinnor med funktionshinder får den service de har rätt till. 63 (S): Tack, statsrådet! Jag har några korta frågor kvar. Ser vi tendenser till någon förbättring redan nu? Vad kommer att hända på området framöver, och finns det någon plan förutom det som redan är på gång? 64 Statsrådet (FP): Jag uppfattade inte den sista frågan utan bara den första. Jag kan inte på stående fot svara på om det finns någon tendens till förändring. Men en förändring som jag välkomnar är det faktum att myndigheterna själva uppmärksammar, via den statistik som de för, att vi behandlar kvinnor och män olika och att vi behandlar kvinnor med funktionshinder och män med funktionshinder väldigt olika. Att ha den vetskapen, att känna till att dessa orättvisor förekommer och att man själv medverkar till dem är ett viktigt första steg att ta. Sedan hur det exakta arbetet går till och vilka resultat som eventuellt kan finnas, eftersom det här var 2011, kan jag tyvärr inte på stående fot svara på. Men jag återkommer gärna i frågan. Överläggningen var härmed avslutad. 15 § Svar på interpellation 2012/13:72 om den ojämlika vuxenutbildningen 65 Statsrådet (FP): har frågat mig om jag har några planer på att förändra inriktningen på vuxenutbildningen och tillskjuta mer medel till vuxenutbildningen i form av riktat statsbidrag, möjligt att söka för de orter där utbildningsnivån är låg och där arbetslösheten är hög. Låt mig först konstatera att har ett omfattande kommunalt utjämningssystem. Kommuner med svag skattekraft bör i första hand stöttas genom detta. vuxenutbildning är en skolform som huvudsakligen bedrivs och finansieras av kommunerna. Kommunerna är skyldiga att erbjuda vuxenutbildning till alla som har rätt till sådan utbildning. Utöver detta ska kommunerna även sträva efter att erbjuda vuxenutbildning på gymnasial nivå som motsvarar den efterfrågan och de behov som finns. Jag delar uppfattning att den kommunala vuxenutbildningen är viktig. För att möta den svaga konjunkturutvecklingen föreslår regeringen i budgetpropositionen (prop. 2012/13:1) en satsning på hela vuxenutbildningen på ca för åren 20132016. Därutöver tillkommer kostnaderna för studiemedel. Satsningen motsvarar ca 35 000 årsplatser inom bland annat yrkesinriktad gymnasial vuxenutbildning, lärlingsutbildning för vuxna, utbildning för arbetslösa ungdomar, folkbildning och yrkeshögskola. Min förhoppning är att denna historiskt sett mycket stora satsning innebär en betydande höjning av ambitionsnivån inom vuxenutbildningen, både vad gäller antalet platser och kvaliteten på vuxenutbildningen. 66 (S): Jag vill börja med att tacka för svaret. Det gläder mig att vi har samma syn på hur viktig den här utbildningsformen är, men självklart är jag inte riktigt nöjd med allt som står i svaret. Statsrådet hänvisar till det kommunala utjämningssystemet som om det vore någonting jättebra. Jag tror inte att det är en hemlighet vare sig för mig, för statsrådet eller för dem som lyssnar att en parlamentarisk utredning har utrett detta . lämnade den sitt förslag på hur man kan förändra ett orättvist system, vilket det faktiskt är, där man ser att vissa kommuner är överkompenserade medan andra är underkompenserade och att det alltså finns en orättvisa i detta. lämnade man ett förslag på hur det här kan förändras, men det har inte hänt någonting över huvud taget. I mitt hemlän skulle man, om man ändrar enligt utredningens förslag, få mer till länet. Det är mycket pengar att använda till exempel till vuxenutbildning eller välfärd, men ingenting händer. Jag ställer mig frågande till att statsrådet hänvisar till att vi har ett jättebra utjämningssystem när alla partier uppenbarligen inte tycker så. För mig är vuxenutbildning livslångt lärande. Det ska finnas möjlighet att lära nytt, lära om och bygga på den kunskap man har. Efter valet gick man åt helt fel håll. har vi sett klyftorna öka. Vi har sett att ojämställdheten ökar. Det har vi debatterat , och vi ska inte fortsätta att göra det, men det ser inte bra ut. Att lappa och laga tycker jag utmärker vuxenutbildningen. Det första man gjorde efter valet var att ta bort i riktat statsbidrag till vuxenutbildningen. Då försvann 40 000 platser . Det motsvarar i många kommuner ungefär en fjärdedel av den vuxenutbildning som då fanns. inträffade finanskrisen runt om i världen. Möjligheterna för människor att ställa om, att lära nytt, att kunna få ett jobb försvann. var knappt 100 000 i vuxenutbildning. var det 88 000, omräknat till heltidsplatser, som gick i vuxenutbildning. valde regeringen att minska stödet till vuxenutbildningen med . kommer man att öka med 400 miljoner. Det innebär att som jag nu talar om försvinner 700 miljoner. Den historiska satsningen förstår jag därför inte. Det skulle jag vilja att statsrådet utvecklade. Jag skulle också vilja ha en liten diskussion från statsrådet om vad livslångt lärande egentligen är för statsrådet. 67 Statsrådet (FP): Det är inte första gången en regering säger att vuxenutbildning alltid hänger ihop med hur konjunkturen i arbetslivet ser ut. Också framtida regeringar kommer att säga det. När det finns många jobb ska människor vara i arbete. Då ska vi inte låsa in dem i vuxenutbildning. När människor varslas och blir arbetslösa måste det finnas en vuxenutbildning som fångar upp dem i fortbildning, ombildning eller komplettering av tidigare utbildningar för att de ska kunna gå vidare till en högre utbildning. Det är precis så regeringen har jobbat. Med tanke på hur konjunkturen ser ut satsar regeringen mer pengar än när vi tog över 2006. Då var det förmodligen bättre tider ekonomiskt, innan finanskrisen slog till 2008, och därför behöver man höja det anslaget. Det har legat på 2 miljarder mer än 2006. kan jag inte säga exakt hur mycket det är, men också är summan högre än när vi tog över 2006. Det beror på att konjunkturen ser ut som den gör. Därför måste det finnas tillgång till vuxenutbildning för dem som behöver det. Livslångt lärande innebär att människor ska kunna förkovra sig när de vill och när de behöver. Vissa utbildningar kan man göra det hur som helst, andra utbildningar kräver att man har ett behov av det, till exempel om man inte har gymnasiebetyg. Den som inte har gymnasiebetyg har helt andra rättigheter än den som till exempel via folkhögskola eller för den delen folkbildning inom våra bildningsorgan bara vill förkovra sig i det man är intresserad av att förkovra sig i. Rättare sagt har kommunen helt andra skyldigheter att se till att människor har tillgång till en plats för att kunna läsa in en gymnasieutbildning. Den möjligheten måste finnas. Det är mycket viktigt. När jag hänvisar till kommunalt utjämningssystem är det för att det är det system som finns. Det kanske har tjänat ut sin tid, och det är dags att förändra det. Jag hoppas verkligen att det snart ska presenteras en proposition för denna riksdag för att göra det mer rättvist. Vuxenutbildning är ett kommunalt ansvar. när vi står och debatterar i denna kammare verkar det som om vi ska frånta kommunerna deras ansvar, att det kommunala självstyret helt plötsligt inte ska gälla. Vi måste tänka på hur vi finansierar, hur vi kompletterar, kommunernas satsningar på vuxenutbildning. Jag vill nämligen inte se att de pengar som staten avsätter till kommunerna för att stödja och komplettera kommunernas utbildningar ska leda till att kommunerna drar ned på sina egna resurser och i stället lägger dem någon annanstans. Om kommunerna lever upp till sina uppdrag och uppfattar regeringens pengar, de pengar som fattar beslut om, som ett komplement är jag övertygad om att det inte kommer att finnas någon som vill ha utbildning, någon som behöver utbildning, som inte får det. Tanken är att statens pengar är ett komplement, inte det som finansierar den stora delen av vuxenutbildningen. 68 (S): Det var ett mycket spännande och intressant svar. Kommunerna är, precis som statsrådet säger, självklart huvudansvariga för vuxenutbildningen, men den regering vi har pekar ut områden som man tycker är viktiga och vill satsa pengar på. Men det gör man inte. I stället lägger man pengar, 5,4 miljarder , på en sänkning av krogmomsen. Det tycker man är viktigare än att utbilda människor i jobb. Många som vill gå i vuxenutbildning får inte göra det eftersom de kanske gått ett program och har en färdig gymnasieutbildning. Då får de inte gå eftersom de inte tillhör den prioriterade målgruppen. Men de har inget jobb! Arbetsmarknadsutbildningarna har skurits ned. Om jag kommer ihåg rätt fanns det 11 500 platser . är det 4 500, om ens det. Jobblinjen, som statsrådet talar så mycket om, ger jag inte mycket för. Med dagens skolpolitik måste man göra valen mycket tidigare. Så tidigt som i fyran, femman, sexan bestämmer man hur livet ska se ut framöver. Väljer man inte rätt från början blir det betydligt svårare att ta sig vidare i livet. Det är någonting som vi kan förändra med politiska beslut. Man ska därför inte förneka att vi i denna kammare har makt att besluta hur livet ska bli. Det är inte bara kommunala beslut som påverkar hur ett liv blir. Vilka möjligheter man har till utbildning beror på var man bor. Det är helt orimligt. Kommuner som har låg skattekraft kan bara erbjuda det mest nödvändiga, det mest basala, eftersom mer och mer uppgifter läggs på dem. Däremot får de inte mer pengar. Låt oss ta ett exempel, försörjningsbördan, alltså antal människor som behöver försörjningsstöd. De uppgår till en kvarts miljon. 248 000 människor i behöver försörjningsstöd. De allra flesta av dem är arbetslösa, och regeringen sätter inte in några åtgärder för att vidareutbilda dem så att de kan få ett jobb. Så visst har vi betydelse. Det är inte bara kommunpolitikerna som har betydelse för att skaffa jobb. kan man inte komplettera gamla betyg om man gått en gymnasieutbildning. Det är en fråga som jag önskar att vi kunde ha en blocköverskridande diskussion om. Vi kommer att få se fler och fler människor som gått igenom gymnasiet, som har betyg, men betygen är för dåliga för att de ska kunna ta sig vidare. är dörren stängd för dem. De kan genom prövning få läsa upp sina betyg, men det kostar pengar. Varje sådan kurs kostar , och man får läsa helt själv, utan stöd. Alla fixar inte det. Man har stängt dörren för dem. Jag skulle önska att vi hade en blocköverskridande diskussion om de viktiga reformer som vi behöver diskutera. Men det finns inget intresse över huvud taget för det. Historiskt hög satsning talade statsrådet om; jag måste återkomma till det. Under kunskapslyftsåren satsade den socialdemokratiska regeringen på att människor skulle kunna vidareutbilda sig. 800 000 deltog i den satsningen. Det var en historiskt hög satsning. Det som statsrådet talar om är inte riktigt i samma nivå. 69 Statsrådet (FP): Man kan jämföra den finanskris som genomgick , med 500-procentiga räntor, med den som vi sett 2008. Den var stor, den var kraftfull, men den går inte att jämföra med den som drabbade oss internt . Det är väl självklart att vuxenutbildningen skulle motsvara de problem som då skapades. Jag ska erkänna att Socialdemokraterna gjorde ett delvis mycket bra jobb både när man såg till att man fick finansiella ramar på plats och ordning och reda i finanserna. Vi har fortsatt och ska fortsätta det arbetet. Det är bara med ordning och reda i finanserna man har pengar att kunna satsa på det som vi satsar på. Det är då man kan satsa på infrastruktur och forskning, göra framtidsinriktade investeringar, men också på utbildning. Det är jätteviktigt, och det gör vi. Återigen: Vuxenutbildning följer konjunkturen. Vi följer konjunkturen , och därför ökas utbildningen ibland kraftigt och minskas ibland, allt beroende på hur det ser ut i arbetslivet. Det är ett kommunalt ansvar, och vi ser till att finansiera med så många miljarder som vi anser behövs för att kunna möta den konjunktur som vi ser framför oss. I tider när man inte har hur mycket pengar som helst får man lära sig att prioritera. Har man godkända betyg och vill läsa upp dem kanske man ska ta sig och göra det på egen hand medan de som inte har betyg får chansen att sitta på skolbänken inom ramen för vuxenutbildningen. Skolan har sett ut som den gjort , och många barn lämnar både grundskola och gymnasium utan att ha uppnått kunskapsmålen. Därför måste de få nya chanser. Man måste få både två och tre chanser, det håller jag med om, men då måste man också lära sig att prioritera. Om de som redan har betygen ska uppta platser kan jag säga att varken kommunen eller staten har de pengarna. Därför är det viktigt att prioritera i svåra tider. 70 (S): Det hjälper inte med ett betyg om man inte får jobb. Det är viktigare att man sätter in åtgärder som ger jobb. Det vore önskvärt att man lärde sig att prioritera innan man lade så många miljarder på åtgärder varom ingen vet om de ger några resultat, som statsrådet och hennes regering har valt att göra. 5,4 miljarder har lagts på en krogmomssänkning; ingen vet om den ger några jobb. Det kommer olika uppgifter varenda dag. Sänkta arbetsgivaravgifter för unga har kostat 11 miljarder, om jag kommer ihåg rätt. Ingen vet om det ger några jobb. Det är klart att man behöver fundera på vad man egentligen lägger pengarna på. Det är mycket bättre att lägga dem på utbildning, som är det som leder framåt och gör att människor kan få jobb. Jag skrev interpellationen för att det är viktigt att de som fått minst ska få mest. hade vi ett beslut som sade att de kommuner där invånarna hade lägst utbildningsnivå också skulle få mest pengar. Detta tog ni bort 2007. Tänker ni införa något sådant igen? Jag har förstått av svaret att det inte är aktuellt. Men om man säger att vuxenutbildningen och folkbildningen ska ge mest till dem som fått minst, varför inför man då inte regler som gör att det blir verklighet? är det precis tvärtom. 71 Statsrådet (FP): Jag tror att det är viktigt i kristider att testa reformer som man anar och hoppas ska kunna ge resultat. Det återstår att utvärdera hur till exempel restaurangmomsen fungerar. Men jag blir lika orolig när ni tycker att ska avskaffas därför att det är kvinnogöra som det inte är värt att betala för. vill ni dock gärna behålla. Det är männens jobb och männens företag. De ska kunna både subventioneras och få skattereduktion för att driva sina företag, jobba och tjäna pengar. Också detta är politik som gör skillnad. Om ni avskaffar kommer det att betyda att framför allt fler kvinnor blir arbetslösa. Vill man satsa på en politik för arbete måste man väl ändå se till att behålla det som visar goda resultat, vilket gjort. Låt oss också följa upp vad momssänkningen för restauranger visar för resultat. Varför i förväg avfärda åtgärder när vi vet att det är många människor som behöver denna hjälp och detta stöd? Vi behöver sänka trösklar in till arbetsmarknaden för att fler ska kunna ta sig in. De kriterier man använder för att fördela pengar till kommuner tas fram tillsammans med Kommuner och Landsting. Den här debatten ska kanske föras med dem. Jag utgår från att de försvarar sina medlemmars rättigheter och ser till att alla kommuner på ett rättvist sätt får del av fördelade statsanslag, till exempel anslagen till vuxenutbildning. Om det nu är någonting som inte fungerar kanske du och jag ska ta den debatten med våra kolleger i SKL, så att vi får till ett bättre system. Men just nu är det så att de får statsanslag och anslag för vuxenutbildning. Jag hoppas att det ses som komplement till det kommunen är skyldig att göra och att de inte drar undan sina medel för att regeringen avsätter andra medel. Då kommer vi inte till rätta med den arbetslöshet vi har och alla dem som behöver utbildning för att omskola sig för nya jobb. Överläggningen var härmed avslutad. Anmäldes och bordlades Propositioner 2012/13:37 Kompletterande bestämmelser till EU-förordningen om internationell roaming 2012/13:40 Genomförande av ändringsdirektiv /62/EU Skydd mot förfalskade läkemedel i den lagliga försörjningskedjan (2012) 373 Rapport från kommissionen om subsidiaritet och proportionalitet (19:e rapporten om bättre lagstiftning avseende 2011) KOM(2012) 375 Rapport från kommissionen Årsrapport om förbindelserna mellan Europeiska kommissionen och de nationella parlamenten Motioner med anledning av prop. 2012/13:12 Åtgärder inom arbetslöshetsförsäkringen m.m. 2012/13:A13 av och (SD) 2012/13:A14 av m.fl. (MP) med anledning av prop. 2012/13:25 Investeringar för ett starkt och hållbart transportsystem 2012/13:T6 av och (SD) 2012/13:T7 av m.fl. (V) 2012/13:T8 av m.fl. (S) 2012/13:T9 av m.fl. (S) 2012/13:T10 av (S) 2012/13:T11 av m.fl. (MP) 17 § Anmälan om interpellationer Anmäldes att följande interpellationer framställts 2012/13:108 utvecklingssamarbete med av (V) till statsrådet (M) 2012/13:109 Lagförändring med anledning av terrorresor av (SD) till justitieminister (M) 2012/13:110 Jobbkrisen i av (S) till arbetsmarknadsminister (M) 2012/13:111 Kränkningarna på av (V) till utbildningsminister (FP) 2012/13:112 Folkrättsliga institutioners rätt att utfärda examina av (S) till utbildningsminister (FP) 2012/13:113 Möjligheterna till effektiv arbetspendling samt av (S) till statsrådet (M) 2012/13:114 Likvärdiga förutsättningar att driva verksamhet av (S) till statsrådet (M) 2012/13:115 Fattigdomsbekämpning genom ett tilläggsprotokoll till av (MP) till statsrådet (M) 2012/13:116 Ekologisk begravning av (MP) till statsrådet (KD) 2012/13:117 Tortyrbrottets ställning i svensk lag av (MP) till justitieminister (M) 2012/13:118 Tömningscentraler i taxibranschen av (S) till finansminister (M) 2012/13:119 Månadsvisa kontrolluppgifter av (S) till finansminister (M) 2012/13:120 Tillgång till mobil telefoni med hög kapacitet av (S) till statsrådet (C) 2012/13:121 Klimatpolitiken inför av (V) till miljöminister (C) Interpellationerna redovisas i bilaga som fogats till snabbprotokoll . 18 § Anmälan om frågor för skriftliga svar Anmäldes att följande frågor för skriftliga svar framställts 2012/13:104 Möjlighet att ta körkort i hela landet av (S) till statsrådet (M) 2012/13:105 Katastrofmedicinska insatser utomlands av (S) till utrikesminister (M) 2012/13:106 Lärarlegitimation för danspedagoger av (S) till utbildningsminister (FP) 2012/13:107 Överhoppningsbar tid i arbetslöshetsförsäkringen av (V) till arbetsmarknadsminister (M) 2012/13:108 Ej använda arbetsmarknadspolitiska medel i av (S) till arbetsmarknadsminister (M) 2012/13:109 Flyget och utsläppshandelssystemet av (V) till miljöminister (C) 2012/13:110 Ersättning till kommuner för flyktingar av (S) till statsrådet (M) Frågorna redovisas i bilaga som fogats till snabbprotokoll . 19 § Anmälan om skriftliga svar på frågor Anmäldes att skriftliga svar på följande frågor inkommit 2012/13:86 Situationen för mänskliga rättigheter i av (S) till utrikesminister (M) 2012/13:88 och mänskliga rättigheter av (S) till utrikesminister (M) 2012/13:91 Kurdernas svåra situation i av Arhe Hamednaca (S) till utrikesminister (M) 2012/13:96 Statens ambitioner för Dalabanan av (S) till statsrådet (M) Svaren redovisas i bilaga som fogats till snabbprotokoll . 20 § Kammaren åtskildes . Förhandlingarna leddes av tredje vice talmannen från sammanträdets början till ajourneringen och av andre vice talmannen därefter till sammanträdets slut.