prot · GZ0985 · 2012-03-20 00:00:00 — Man skulle kunna använda det sista argumentet och vända på det. Finns det inte spelregler som gör det möjligt att bygga ut exempelvis vindkraften kommer en sådan utbyggnad inte att ske. Vindkraften står inte på egna ben. Den är helt beroende av att det finns ett stödsystem, och elcertifikaten är ett sådant. Men jag förstår att det inte är gångbart att se över detta system , vilket jag tycker är synd. Vindkraften är oerhört beroende av att det fortfarande finns och kommer att finnas en reglerkraft, och vattenkraften är den i särklass bästa reglerkraft som vi har, inte minst när kärnkraften står stilla när den inte ska göra det. Om man skriver att man ska bli mindre beroende av vattenkraft måste man också ha en politik som gör det möjligt att man blir det. Bygger man ut vindkraften blir man faktiskt beroende av reglerkraft i någon form. Alternativet är att man har oljekondens eller något annat som reglerkraft, och det tror jag inte att statsrådet vill ha. Jag tycker att det är synd att det verkar som att är hugget i sten. Då ska vi se över detta, även om verkligheten skulle visa att det finns ett behov av att vidta åtgärder tidigare. Men verkligheten har också en tendens att vara det som styr. Jag får därför hoppas att det blir så och att regeringen, om det skulle visa sig att jag har rätt i att det finns begränsningar i elcertifikatssystemet , också kommer att se över detta och ta initiativ och tala med våra norska kamrater. 81 Statsrådet (C): Det stämmer, som säger, att vindkraften till följd av rent naturliga förutsättningar är beroende av reglerkraft för att kunna fungera och även för att den ska kunna fungera i det svenska elsystemet. Den bedömning som jag, och regeringen gör är att det finns gott om utrymme i den svenska vattenkraften som ännu inte är använt och där vattenkraften kan fungera som reglerkraft även för en fortsatt vindkraftsutbyggnad. Jag tycker att det är helt fantastiskt att se att det elcertifikatssystem som har funnits och som är ganska ensamt om det är ganska unikt som modell faktiskt fungerar. Det har lett till en helt fantastisk utveckling. har vindkraftsproduktionen femdubblats i vårt land, och slog den nya rekord. Precis som beskrev tidigare gör Svensk Vindenergi prognoser om att vi kan komma upp i nästan och kanske så mycket som . Detta är fortsatta rekord som övertrumfar det som vi har sett och som pekar på att regeringens energipolitik faktiskt fungerar och att de viktigaste styrmedel som vi har, elcertifikatssystem och olika stöd för att introducera vindkraften lokalt och i den fysiska planeringen, faktiskt leder till konkreta resultat. Överläggningen var härmed avslutad. 17 § Svar på interpellation 2011/12:232 om fossilfria bränslen 2030 82 Statsrådet (C): har frågat mig om min syn på sambandet mellan energianvändning och välfärd, hur det i så fall ser ut och hur det kan komma att utvecklas. har vidare frågat vilka investeringar och kostnader som jag anser kommer att krävas för att uppnå fossilfrihet. Frågorna ställs mot bakgrund av minskande oljetillgångar och risken för bristsituationer. Som jag ser det handlar frågorna i grunden om dagens oljeberoende. ställde ungefär samma fråga till mig i en riksdagsfråga, och jag redogjorde då för några av regeringens åtgärder för att minska oljeberoendet, nämligen: en drivmedelsbeskattning som främjar användningen av biodrivmedel ett flertal ekonomiska incitament som främjar försäljningen av miljövänligare fordon, såsom miljöbilspremien och supermiljöbilspremien stöd för investeringar i biogasanläggningar finansiering av forskning och utveckling av andra generationens biodrivmedel och miljövänligare fordon särskilda satsningar för att främja elfordon. Det här är några av många komponenter i ett långsiktigt arbete där politiken fokuserar på att stegvis öka energieffektiviteten i transportsektorn, bryta fossilberoendet och minska klimatpåverkan. Regeringen har slagit fast att 2030 bör ha en fordonsflotta som är oberoende av fossila bränslen. kan vi se att arbetet ger resultat, där bland annat försäljningen av fordonsgas slår nya rekord och andelen miljöbilar är stor. Vi arbetar just nu med direktiv till en utredning om hur vi går vidare med nästa steg för att nå denna vision. Jag räknar med att denna utredning ska kunna tillsättas . Vad gäller frågorna om investeringsbehov och förhållandet mellan energianvändning och välfärd är det självklart att tillgång på miljövänlig energi till acceptabla priser är en nödvändighet. Problemet är dock inte i första hand den fysiska tillgången på drivmedel. gjorde bedömningen att marknaden kommer att förses med tillräckliga kvantiteter drivmedel. Problemet, skrev IEA, var att den globala omställningen till nya bränslen går för långsamt och att möjligheterna att nå tvågradersmålet minskar förfärande fort. Regeringen kommer därför att fortsätta ha en hög ambitionsnivå i strävan att göra oberoende av fossila bränslen. Vi är övertygade om att det är bra både för miljön och för jobben. 83 (S): Jag tackar för svaret. Som statsrådet mycket riktigt påpekade ställde jag en fråga. Den är inte exakt likadan som interpellationen, utan jag ser interpellationen som en följd av frågan. I den skriftliga frågan undrade jag hur statsrådet och regeringen arbetade för att säkerställa att den svenska ekonomin inte skulle drabbas av en befarad minskning till följd av en minskad global oljeproduktion. Som svar fick jag ett antal punkter på det som regeringen hade vidtagit för att man skulle komma ur den befarade situationen. Man pekade även då på att detta var ett långsiktigt arbete. När jag fick detta svar tyckte jag att det fanns anledning att gå vidare och föra ett samtal om detta svar och denna utveckling. Det var anledningen till att jag ställde denna interpellation. Där förändrade jag frågeställningen lite grann och ville att statsrådet skulle utveckla sin syn på sambandet mellan energianvändning och välfärd och hur det i så fall ser ut och hur det kan komma att utvecklas. Jag ville också ha reda på vilka investeringar och kostnader som statsrådet anser kommer att krävas för att uppnå fossilfrihet. Det tycker jag är en lite annorlunda frågeställning och en vidareutveckling av problematiken. Svaret på interpellationen är dock i princip likadant som svaret på hur man skulle komma åt detta med oljeberoendet. Regeringen har själv satt som mål att man ska bygga upp en fossilfri fordonsflotta till 2030. Om man ska klara av det måste man ha åstadkommit ett antal resultat . Det är nämligen på det sättet att de bilar som planeras och har börjat produceras till viss andel kommer att finnas kvar . Vi behöver alltså redan nu få fram den här typen av resultat. Det långsiktiga innebär att det redan nu skulle ha börjat ge effekt, annars riskerar vi att tiden springer ifrån oss. Jag vill att vi ska komma en bit längre i denna utveckling än vad vi så här långt har lyckats med, även om vi har kommit en bit på vägen. Det är utifrån denna situation jag tycker att vi ska föra samtalet. Då räcker det inte längre med att bara resonera om framtida oljeproduktionsbortfall, utan man måste redan nu kunna peka ut hur kommer att se ut för att just åstadkomma det resultatet. Jag frågar alltså än en gång: Finns det något mer än de saker ministern har redovisat här? 84 Statsrådet (C): Som jag har angett i svaret har regeringen vidtagit flera åtgärder. Faktum är att många av de satsningar som regeringen har genomfört inom energi- och klimatområdet har haft just särskilt fokus på transportsektorn. Vi har gjort omfattande satsningar när det gäller forskning kring energieffektiva fordon, förnybara drivmedel och andra generationens biobränslen. Vi har infört miljöbilspremie, supermiljöbilspremie och demonstrationsprogram för elfordon. Vi har skärpt miljöbilsdefinitionen och utökat skattenedsättningen på biodrivmedel. Varför gör vi detta? Jo, det beror på att vi vet att transportsektorn är den stora utmaningen om vi ska lyckas hålla oss under tvågradersgränsen. Vi har haft en fantastisk utveckling i om man ser till hur samhället som helhet har lyckats minska oljeberoendet. 1970 var av all vår energikonsumtion fossil, och är vi nere i halva det . Det är en fantastisk utveckling. Tittar vi på transportsektorn kan vi dock konstatera att av alla drivmedel i var fossila 1970. är fortfarande fossila nästan hela utmaningen återstår. Det är just därför regeringen har slagit fast den internationellt sett ganska unika ambitionen att ska lyckas se till att vår fordonsflotta är fossiloberoende till 2030. Det är en oerhört ambitiös målsättning; jag tror att få länder kan peka på något motsvarande. Att vi har slagit fast den visionen beror dock på att vi ser precis det pekar på: Om vi inte har rätt målsättningar och gör rätt saker riskerar vi att bygga fast oss i en energiinfrastruktur eller i transporter som kommer att generera fossila utsläpp framöver. Det stämmer att den bil som rullar ut från fabriken kommer att rulla också. Det är väldigt viktigt att vi ser till att vi har incitament och styrmedel som styr så att vi ökar andelen förnybara bränslen och uppmuntrar alla de konsumenter som faktiskt vill välja en miljövänlig bil när de står inför att byta ut den bil de redan har. Men att peka ut alla de åtgärder som kommer att krävas för att vi ska kunna nå visionen skulle jag säga vore ganska oansvarigt. Vi vet att vi har ett antal konkreta styrmedel som fungerar, inte minst de generella med koldioxidskatten och skattebefrielsen för biodrivmedel. Vi vet dock också att nya tekniska genombrott, nya innovationer, ständigt kommer att ske. Vår uppgift från politikens sida är att vara med och driva fram dessa men också att anpassa oss till nya förutsättningar och nyttja de goda lägen som kan komma utmed vägen. Vår roll är att sätta upp ambitiösa målsättningar och ange ramarna. Genom de mål och åtgärder vi har satt för omställningen i till 2050 och när det gäller omställning av fordonsflottan till 2030 har vi redan tagit stora steg för att peka ut i vilken riktning och svensk transportsektor faktiskt behöver gå. 85 (S): Som jag sade har regeringen satt som mål att ska bygga upp en fossilfri fordonsflotta till 2030. Jag tar ett exempel. Om vi säger att våra fordon har en medellivslängd , vilket är ganska nära sanningen, måste alla de fordon som säljs vara fossilfria för att målet ska uppnås för att ska kunna ersättas med fossilfria fordon till 2030. var det av alla fordon som såldes som var fossilfria. Etanolfordon kan knappast räknas eftersom energinettot vid etanolproduktion är lågt. Det krävs i de flesta fall lika mycket eller mer fossila bränslen i jordbruket och för transporter av råvaror och färdigvaror för att producera etanol som den mängd som erhålls i form av etanol. Jag tror inte, och förmodligen ingen annan heller, att det är möjligt att av de fordon som säljs är fossilfria 2015. Det är kvar. Det är inte heller sannolikt att det kommer att vara . Jag använder statsrådets egen beskrivning: från till . har vi kvar. Det verkar inte troligt. Alltså måste vi vidta fler åtgärder. har ministern själv i svaret hänvisat till att hon räknar med att en utredning ska kunna tillsättas . Då blir jag lite nyfiken, naturligtvis. Först skulle jag gärna vilja ha reda på vad den har för tidsaspekter. När ska den vara klar? Och om den nu ska tillsättas , är det för mycket begärt att vara så pass nyfiken att man ställer frågan: Hur ser direktiven ut? Dem måste ju ministern kanske inte ha skrivit färdigt men åtminstone nu verkligen ha funderat på. Då skulle jag på något sätt kunna ställa det i relation till någonting annat. Jag vill gärna ha reda på detta eftersom ministern i sitt svar hänvisar till IEA, det vill säga , och deras information och uträkningar. Då tänker jag så här: Finns det inget material i utan att vi måste gå till dem för att få en redovisning av hur det kommer att se ut ? Om det inte finns om vi inte har brutit ned siffrorna till svensk nivå återstår ju också detta arbete. Det är väl inte det, hoppas jag, som utredningen ska göra. Men det kanske är nödvändigt; det vet inte jag. Ministern har möjlighet att svara . Jag kanske kan få lite information så att jag kan bli lite lugnare. 86 Statsrådet (C): Poängen med interpellationsdebatterna är att vi hjälps åt att ta kunskapen till en högre nivå. Utredningens uppdrag kommer inte att vara att definiera statistik. Vi har god statistik i . Skälet till att jag redogör för vad IEA pekar på är att IEA är den mest välrenommerade internationella organisationen som har hjärnkoll på internationella energiutvecklingar och också i förhållande till den gemensamma klimatutmaningen. är det klokt att titta utanför landets gränser för att se vilken kunskap som finns där. ställer frågan till mig hur välfärd och energianvändning hänger ihop. Det är viktigt i den här diskussionen att konstatera att problemet när det gäller fordonsflottan inte är transporterna. Transporterna är svaret på hur vi kan nå ett ökat välstånd och en ökad välfärd i vårt land. Det är de som gör det möjligt för oss att transportera oss, att ta oss till jobbet . Det är det som möjliggör global handel, gör det möjligt att exportera och att importera. Problemet är alltså inte själva transporterna. Problemet är transporternas negativa bieffekter, det vill säga de utsläpp som transportarbetet genererar så länge som man är beroende av fossila bränslen. Därför är det utsläppen vi ska koncentrera oss på att jaga, inte bilister eller de som väljer att köra bussar eller lastbilar. Målsättningen måste vara att man ska kunna köra bil, buss eller lastbil eller för den delen arbetsmaskiner, oavsett om det är i samhället eller i jordbruket, med gott samvete och kunna tanka sina fordon med gott samvete. Utgångspunkten för regeringens långsiktiga politik på det här området är att utifrån generellt verkande styrmedel å ena sidan se till att sätta pris på de utsläpp som fossila bränslen genererar och å andra sidan, med samma generellt verkande styrmedel, se till att stötta de förnybara drivmedlen så att de får lättare att ta sig in på marknaden. Men vi vet också att de generella styrmedlen kan vi behöva komplettera med mer riktade styrmedel som främjar bland annat teknisk utveckling. Vi kommer att behöva vidta fler åtgärder. Det kommer att behövas nya verktyg i verktygslådan för att vi ska kunna nå visionen till 2030. Det är just därför som jag kommer att tillsätta en utredning om fossiloberoende fordonsflotta. Även om nu är väldigt angelägen om att få tidig information är jag ledsen att jag inte kan ge honom det. Men vi sitter och skriver på direktiven på departementet just , och så snart vi är färdiga med dem kommer vi att fatta ett regeringsbeslut. Då lovar jag att och alla andra som är intresserade av att bidra i den här utvecklingen och den här debatten kommer att veta exakt vad utredningen kommer att ha för uppdrag. 87 (S): Jag ser fram emot att också få reda på tidsaspekten för det uppdraget. Om man ska kunna använda de kunskaper som utredningen ska bidra med gäller det, tycker jag, att den kommer så fort som möjligt, eftersom tiden rinner i väg. Min åsikt är att det är bråttom och att vi ligger efter . Jag har ingenting emot de åtgärder som ministern är förespråkare för. Och som ministern märker av både frågeställningen och interpellationen har jag inte på något sätt ifrågasatt just de delarna. Jag vill veta när det slutgiltiga resultatet kommer och om det kommer att fungera. Energiförsörjningen är en fråga som vi måste behandla både med och vid sidan av de klimatförändringar som sker. Ytterligare en aspekt som måste vägas in är att det finns investeringsbehov. Men såvitt jag vet är de inte kartlagda. Jag vet heller inte att det finns någon plan för hur eller när de ska kartläggas, om det inte kommer i utredningen där jag i så fall får svaret. Annars får jag ställa en ny fråga eller juli, eftersom det står i svaret att den ska komma . Frågan som jag vill ställa är: Vilket ansvar ser regeringen att den har för att reda ut de olika frågeställningarna och möjligheterna och för att leda energiomställningen mot tydliga mål och med tydliga åtgärder? Jag tänker så här: Om regeringen inte ser en tydlig roll för sitt agerande, hur kan då regeringen förutse att energiomställningen ska kunna snabbas upp och drivas på så att de högt uppställda målen nås? Kan regeringen med nuvarande kunskap och information bedöma om fossilfria bränslesystem till 2030 är realistiskt eller inte? 88 Statsrådet (C): Jag är den första att understryka att regeringen har en väldigt viktig roll i att se till att energiomställningen i transportsektorn i hela samhället verkligen kommer till stånd. Det var just därför som Alliansen lade stor energi under förra mandatperioden på att utforma och sedan sluta en av världens mest långtgående och långsiktiga klimat- och energiöverenskommelser, som sedan har ställt sig bakom. Vi tar den uppgiften på allvar och ser till att vi från politikens sida slår fast långsiktiga målsättningar och långsiktiga spelregler som gör det möjligt för de aktörer som ska investera och bidra i omställningen att fatta rätt investeringsbeslut och kunna vara delaktiga. Det är vårt uppdrag att slå fast målen, ange färdriktningen och garantera att det finns långsiktigt verkande styrmedel, både generella och de gånger som vi behöver gå in med mer riktade styrmedel, för att kanske knuffa in en gryende teknik på marknaden. Det finns behov av nya verktyg, och det som utredningen kommer att få i uppdrag är att titta på och analysera hur långt vi kommer med de verktyg som vi redan har och vilken typ av verktyg vi skulle behöva addera för att kunna fullfölja och förverkliga visionen om en fossiloberoende fordonsflotta till 2030. Men det är också viktigt att se att det finns fantastiska möjligheter för i den här utvecklingen. Det är därför som regeringen väljer att storsatsa på forskning kring till exempel andra generationens biodrivmedel. Det är därför som vi väljer att satsa på demonstrationsprogram för elfordon kring förnybara drivmedel, för det här är den typ av teknik som hela världen snart kommer att efterfråga. Om vi kan se till att vi är duktiga på den forskningen och utvecklingen och att vi har svenska företag som har tagit tätpositionen i den utvecklingen kan vi också se till att globala klimatutmaningar kan leda till jobb och företagande här hemma. Då gör vi gott för klimatet som vi gör gott för tillväxten och miljön. Överläggningen var härmed avslutad. 18 § Svar på interpellation 2011/12:253 om avstannande fiberutbyggnad 89 Statsrådet (C): har frågat mig om jag delar oron som Kommuner och Landsting och andra visar över att utbyggnaden av fiber kommer att upphöra i glesbygden som en följd av Post- och () reglering. har även frågat mig vad jag avser att göra så att det återigen blir ekonomiskt möjligt att bygga fibernät i . Den fråga som har ställt rör ett förvaltningsbeslut om bland annat prisreglering av Sonera AB:s fibernät. Beslutet har fattats av PTS enligt lagen om elektronisk kommunikation. Som statsråd får jag inte påverka PTS beslut i frågor om myndighetsutövning mot enskilda företag. Jag kan dock säga att jag hyser fullt förtroende för PTS och myndighetens ledning. Med detta sagt vill jag besvara frågor så här. För att skapa en bra konkurrens på marknaden för elektroniska kommunikationstjänster har EU och bedömt att det finns ett behov av särskild reglering i fråga om tillträde till dominerande operatörers nät. Med hjälp av särskilda skyldigheter vill man komma till rätta med så kallade flaskhalsar i infrastrukturen, det vill säga sådana delar av infrastrukturen som av kostnadsskäl eller annan anledning inte väntas bli konkurrensutsatta inom överskådlig tid. Regleringens syfte är ytterst att vi som konsumenter ska få tillgång till ett brett urval av elektroniska kommunikationstjänster till bra pris. Denna möjlighet till reglering har funnits i lagen om elektronisk kommunikation alltsedan år 2003. Jag känner till att Kommuner och Landsting (SKL) i en rapport har framfört kritik mot PTS reglering av så kallat nätinfrastrukturtillträde i Soneras AB:s fibernät. PTS generaldirektör har besvarat denna kritik. Jag tycker att det är bra att dessa frågor uppmärksammas och debatteras. Det är inte konstigt att olika aktörer på marknaden privata och offentliga har åsikter om PTS beslut, eftersom de påverkas på olika sätt av besluten. Men det är PTS uppgift att fatta de här besluten. PTS regleringsbeslut får överklagas till allmän förvaltningsdomstol. Beslutet om reglering av nätinfrastrukturtillträde har inte överklagats i här aktuella delar. Enligt de ändringar i lagen om elektronisk kommunikation som trädde i kraft ska PTS ompröva sina regleringsbeslut minst . PTS arbetar redan med nästa omgång regleringsbeslut. De synpunkter som SKL och andra aktörer har framfört kan tas till vara i detta arbete. Vad gäller fråga om utbyggnaden av fibernät visar statistik att efterfrågan på och utbyggnad av riktigt snabba bredbandsanslutningar, till exempel via optisk fiber, ökar kraftigt i . Antalet abonnemang på fiberanslutningar har ökat . Enligt de senaste uppgifterna har dessutom andelen hushåll som har möjlighet att få bredband med eller snabbare ökat från till på bara . Att det skulle ha skett något stopp i utbyggnaden av fibernät på grund av PTS reglering går inte att utläsa. I regeringens bredbandsstrategi som antogs 2009 anges bredbandsmålen: bör av alla hushåll och företag ha tillgång till bredband om minst . Delmålet att av alla hushåll och företag bör ha tillgång till bredband om minst är redan uppnått. För att stimulera utbyggnaden av bredband i lands- och glesbygder har regeringen i budgetpropositionen avsatt för perioden 20122014. Vi har i en mycket livaktig marknad där både stora privata företag, kommunalt ägda bolag och små byalag bygger ut snabba bredbandsanslutningar. De kommunägda stadsnäten spelar en viktig roll för bredbandsutbyggnaden. Jag är övertygad om att stadsnäten även i fortsättningen kommer att vara livskraftiga aktörer på marknaden. 90 (S): Ja, det är precis som säger, att jag har skrivit den här interpellationen just för att jag känner en stor oro över hur det kommer att gå framöver. och regeringen har kopierat EU:s vision om hur vi ska ha bredband i EU och även i . Det handlar om hur vi ska se till att befolkningen får höga hastigheter. Det är bra att vi har ambitiösa mål. Men problemet är att är ett glesbebyggt land. Det är stora avstånd mellan städerna. Många människor bor i glesbygd, i samhällen och i förorter där det inte är lika kommersiellt gångbart att bygga bredband för de privata marknadsaktörerna. Det är jättebra att regeringen redan har uppnått sitt delmål, men det är inte så konstigt. Där det är byggt med höga hastigheter är ju just där det är tätt befolkat. Det är i de stora städerna, och det är runt omkring de stora städerna, där marknadens aktörer ser att de snabbt får hem sina investeringar med det utbud av olika tjänster som de levererar. Det är nu det svåra börjar. Stadsnäten har visserligen redan tidigare gjort ett fantastiskt jobb och byggt i många delar av landet, men har de en gigantisk uppgift framför sig. Det handlar om att se till att hela hänger ihop och att hela får möjligheter till de höga hastigheterna. Det kan ju inte vara så att vi gör stora skillnader, att bara de i tätt befolkade områden får möjlighet till rörliga bilder i båda riktningarna och att det är de som får möjlighet att ta kontakt med läkaren eller att det är de som har möjlighet att göra en skoluppgift och lämna in den till skolan och så vidare. Den möjligheten måste finnas i hela landet. säger att hon inte är orolig för framtiden. Hon är nöjd. Hon säger att det här kommer att gå bra. Jag känner en lite större oro än ministern, för jag ser att stadsnäten nu får det betydligt svårare i och med att PTS har gått in och sagt ett pris, gått in och lagt en död hand över detta, kan man säga.