prot · GZ09105 · 2012-04-27 00:00:00 — Om man tittar på Aktuellt och läser nyhetsmedierna kan man konstatera att världen över i , , , , och görs det drakoniska neddragningar i välfärden. Det finns massarbetslöshet, skenande statsskulder och sänkta pensioner. Det är en ganska tuff omställning för människorna i dessa länder, något som vi så gott som helt varit förskonade från. Vi har snarare haft en situation där vi trots krisen kunnat se en ökad sysselsättning i alla åldersgrupper. Vi har sett hur 200 000 människor som tidigare befann i bidragsförsörjning, i utanförskap, kommit tillbaka till arbetsmarknaden. Det beror inte på att vi gjort tillfälliga satsningar vilket vi i och för sig också gjort för att möta lågkonjunkturen, sådant som man bör göra i form av mer resurser till Arbetsförmedlingen, fler utbildningsplatser och ekonomiska stimulanser av olika slag utan den grundläggande förklaringen, det som en regering verkligen ska bedömas efter, är att vi gjort strukturella reformer som inneburit att vi trots finanskrisen klarat oss mycket bra. Det har dels handlat om att hålla i statsfinanserna, dels och framför allt om att göra arbete lönsamt, att den som går till jobbet faktiskt får någonting för det i kontrast till hur det var tidigare då skillnaderna var små. Vi ser nu hur Socialdemokraterna sakta men säkert börjar svara på vissa frågor om vad deras politik handlar om. Vi fick se en presskonferens där de redogjorde för sin politik med utbildningskontrakt och liknande tillfälliga satsningar. Men vilka grundläggande strukturella satsningar vill Socialdemokraterna genomföra? Jag är beredd att slå vad om att när dagen är slut och presenterat sin politik kommer bidragshöjningar att vara kärnan i den politiken. Det är undertonen när man hör och andra socialdemokratiska företrädare i talarstol. Den stora och intressanta politiska striden står mellan de som vill att det ska löna sig att arbeta och de som vill att det inte ska göra det. 30 Finansminister (M): Som vanligt i debatter med kan det vara viktigt att påpeka att vi behöver ha en koppling till den verklighet och de fakta som gäller för . Det finns alltid en poäng med att redovisa hur det ser ut. har haft en sysselsättningsökning bland ungdomarna på 65 000 personer. Det är en kraftig sysselsättningsökning. säger att han minns hur det såg ut 20022006. Det var högkonjunkturår med mycket stark tillväxt. Då ökade sysselsättningen för samma kategori med 3 000 personer. Det är alldeles tydligt att i vissa avseenden har regeringens politik fungerat. Långtidsarbetslösheten i och är den lägsta bland ungdomar i de europeiska länderna. Vi har långtidsarbetslöshet bland unga. Man ska inte förringa det problemet, men det måste ställas i proportion till övrigt. Vi har en väl fungerande samhällsmodell som klarat krisen bättre än de flesta. Tittar vi på tillväxttermer är nästan alla jämförbara länder i sämre skick än . Det gäller inte bara och utan även , , , , , , och , som alla haft en sämre tillväxt än . De allra flesta av dessa länder har haft en betydligt större ökning av arbetslösheten och en betydligt svagare utveckling av sysselsättningen än vad upplevt. säger också att arbetslösheten ökar kraftigt i . Arbetslösheten låg på . Det är samma siffra som och ungefär samma siffra 2006. har helt enkelt inte upplevt någon kraftig ökning av arbetslösheten. Trots fortsatt oro internationellt har arbetslösheten stått stilla i , och sysselsättningen har fortsatt att öka. har vi en besvärlig tid framför oss, men det är så det ser ut. Det är viktigt att vi inte målar bilden av den svenska ekonomin i alltför mörka nyanser. Ungdomsarbetslösheten är vår akilleshäl. Vi har haft av hög ungdomsarbetslöshet, av olika försök att hantera problemet, försök som uppenbarligen inte varit tillräckliga. frågar i sin interpellation om vi borde överge den svenska modellen och i stället införa låglönejobb som i . Nej, det tycker jag absolut inte. Jag tycker att vi ska titta på de länder som varit framgångsrika. Vi ser tydligt att , , och för den delen även haft en mycket kraftig ökning av ungdomsarbetslösheten under den här krisen. De har, som nämner i sin interpellation, omfattande låglönejobb som trots att ekonomin vuxit inte gett människor en bra plats i tillvaron. Det är klart att det finns andra länder vi kan titta på. , och har klarat av att ha en ungdomsarbetslöshet som legat väsentligt lägre än . Det är inte samhällen som på något avgörande och dramatiskt sätt skiljer sig från . De har fackföreningar, välfärdsstat och kollektivavtal. De har haft en god utveckling av tillväxten i övrigt. pågår ett mycket välkommet samtal mellan fack och arbetsgivare både i avtalsrörelsetermer och mer strukturellt beträffande vad man kan göra för att vidga vägarna för unga människor in på arbetsmarknaden. Vad kan vi göra för att öppna för färdigutbildningar? Både Metall och Handels har tittat på det. Vi måste komma åt akilleshälen. Vi måste få ned trösklarna för att anställa. Vi måste förbättra utbildningssystemet. Vi måste se till att fack och arbetsgivare tillsammans tar ansvar för dessa frågor så att det ute på arbetsplatserna i både kommuner och privata företag finns vägar in för unga människor. Det tycker jag att vi gemensamt i borde arbeta med för att underlätta det hela. Jag tror inte att den politik som står för på något avgörande sätt skulle ändra den bild vi har beträffande problemet med ungdomsarbetslösheten. 31 (S): Debatterna här i kammaren om regeringens politik börjar bli en smula förutsägbara. Man vill inte diskutera vad som händer i vårt land och regeringens misslyckanden, utan man tar sig till eller eller pratar om någonting helt annat, som tidigare årsböcker. Vad det handlar om, , är ditt ansvar här och för att ungdomsarbetslösheten har fördubblats och för att arbetslösheten kraftigt ökat, inte minst långtidsarbetslösheten. Jag konstaterar att du inte har några andra svar på frågorna än de som levereras. Allt handlar om sänkta skatter. Jag vill påstå att det socialdemokratiska förslag som presenterades om ett utbildningskontrakt för ungdomar kommer att bli en politik som lyfter många ungdomars möjligheter anpassat till deras situation. De vill kanske jobba halvtid och studera halvtid, kombinera praktik och utbildning eller få utbildning på heltid. De ska få studiestöd för detta. Vi vet att den grupp som är mest åtkomlig för arbetslöshet är de som inte har fullgjord gymnasieutbildning. Ju mer utbildning man har, desto bättre förutsättningar har man på arbetsmarknaden. Det finns en sak som gör mig mycket upprörd i diskussioner om arbetslöshet: när man försöker skuldbelägga den arbetslösa. Jag känner många ungdomar som är arbetslösa eller har tillfälliga jobb. De får provjobba jobba eller gratis och visa vad de går för. Det är ett brutalt utnyttjande av ungdomars arbetslöshet. Eller också kan de få erbjudande om att jobba . De ska då ha mobilen på och får ett sms när kunderna kommer eller lastbilen ska lossas. Vi håller på att skapa en brutaliserad och söndertrasad arbetsmarknad, särskilt för de unga. Det är massarbetslösheten som tvingar fram denna situation. Det yttras i debatten av frekventa medhjälpare att det ska vara lönsamt att arbeta. Två av ministrarna som ska medverka i den samlade politiken för att skapa jobb, näringsministern och utbildningsministern, är ute och talar om sänkta ungdomslöner rakt av eller sänkta ingångslöner. Det ska löna sig att arbeta. Ni har misslyckats med arbetslösheten. En del av er försöker skuldbelägga de arbetslösa och hävda att det är deras fel, med en undertext: Det är de som inte vill arbeta. Jag har inte den människosynen. Jag tror att det är ytterligt få av dessa människor i vårt land som inte längtar efter att ha samma möjlighet som de flesta andra att ha ett jobb att gå till och en egen lön att leva på. Så blir man både tryggare och friare. Det är detta ni förvägrar en hel ungdomsgeneration, ty den enda politik ni känner är sänkt skatt, och den verkar inte mer än som neddragningar på ungas möjligheter. 32 (FP): Jag frågade om har någon åsikt över huvud taget om huruvida det är den förda socialdemokratiska skolpolitiken som orsakat att så många hoppar av gymnasiet och om han är beredd att eliminera denna orsak till de många avhoppen och därmed arbetslösheten för ungdomar. nämnde ingenting om det i sitt anförande. Han har inget svar på den frågan. Jag tror att kombinationen av kontraktsskrivande, som jag i och för sig har en del sympati för, och att man bibehåller den socialdemokratiska synen på hur ett gymnasium ska vara ensidigt inriktat på högskolebehörighet är en döbelnsmedicin som kommer att höja arbetslösheten bland unga. Det är intressant när säger att partiets egen politik, att man har ansvar för sin egen anställbarhet, som partiledaren och har skrivit i tidningen och haft pressträff om, är att skuldbelägga den enskilde. Det är tydligen det som vi kommer att höra framöver från partivänstern inom Socialdemokraterna: att man skuldbelägger de unga. Det är innebörden av vad säger. Att skriva kontrakt och ställa krav är att skuldbelägga de unga, så att de känner skuld för att de inte är anställbara. Det var intressant, men lite dystert, och en väldigt destruktiv inställning. stora skräck i livet är sänkta skatter. Det gör att jag kan förstå varför ni vill fördubbla arbetsgivaravgiften för unga . Det kommer att öka arbetslösheten bland unga rejält. Men det kanske är det viktigaste att man höjer skatten, snarare än att man tänker på de ungas arbetslöshet. 33 (M): När man debatterar med här i kammaren blir det mer och mer förutsägbart. I nästan varje återkommande debatt låtsas att omgivningen och omvärlden inte finns, att det som händer med finanskris och statsskuldskris inte äger rum eller att vi står opåverkbara. Men sanningen är, precis som framhållits tidigare, att det inte finns någon politik i världen som kan förskona oss helt från omvärldsförutsättningarna. Det man kan göra är att möta krisen med direkta satsningar på fler utbildningsplatser, ge Arbetsförmedlingen mer resurser och på andra sätt stimulera ekonomin. Det har vi gjort. Men det som långsiktigt spelar roll och är den främsta förklaringen till att det går bättre för kontra omvärlden är strukturella reformer, och den här regeringen har kanske gjort de strukturella reformer som påverkat svensk arbetsmarknad allra mest . Det handlar om att det ska bli lönsamt att arbeta. Vi stimulerar en framväxande tjänstesektor med och och senast, , en sänkt restaurangmoms som förhoppningsvis skapar nya jobb i en sektor där väldigt många ungdomar jobbar. Det handlar också om att reformera utbildningsväsendet, som var inne på. Socialdemokraterna arbetade aktivt för att förstöra det och göra så att många ungdomar inte blev anställbara. Vi har fått lite besked nu från Socialdemokraterna väldigt lite, men ändock besked. Det handlar om att införa någonting som vi i princip redan har, något som de kallar utbildningskontrakt. Men den intressanta frågan är de strukturella reformerna. Jag är beredd att sätta mycket pengar på att det när börjar svara på de frågorna kommer att handla om att dubbla skatterna och höja bidragen. Då kommer vi att ta debatten, och då kommer det att bli svårt att ge svaren. Men välkommen till valrörelsen, ! är det att börja svara på frågor, och svenska folket kommer inte att gilla dina svar. 34 Finansminister (M): Åter när får stå i talarstolen är ett land i sönderfall där allt försämras. Låt oss nyansera detta lite grann! Vi fick arbetskraftsundersökningen . Det är senaste uppdaterade statistik. Den säsongsrensade arbetslösheten ligger där på . Det var oförändrat , och det är ungefär den nivån vi upplevde . ser vi hur andra länder har arbetslöshet, och vi behöver verkligen inte gå långt bort. Vi behöver bara åka över och titta på där arbetslösheten har ökat mycket kraftigt. Vi behöver bara titta på de allra flesta europeiska länder där arbetslösheten har ökat mycket kraftigt, där tillväxten varit sämre och sysselsättningen svagare. Vi har 200 000 i ökad sysselsättning . Vi har ett utanförskap som har minskat dramatiskt. Väsentligt färre personer är beroende av sjukbidrag och förtidspensionering och väsentligt fler personer som försörjer sig på eget arbete. Det skulle ju kunna finnas ett mått av erkännande från Socialdemokraterna att har klarat krisen väl, att vi trots en kris som i bnp-termer är lika allvarlig som depressionen står med en arbetslöshet som i början av detta år ligger på i princip samma nivå som 2006. Det vore också klädsamt om Socialdemokraterna kunde göra någon typ av analys av vad ungdomsarbetslösheten beror på. Huvuddelen av den tid då Socialdemokraterna regerade hade vi hög ungdomsarbetslöshet. Man lämnade ifrån sig en ungdomsarbetslöshet som var tvåsiffrig efter ett långt regeringsinnehav. Vi vet vilka problemen är. Det är för mycket lagar, avtal och skatter, som gör att det är dyrt att anställa unga människor. Vi vet att det är dyrt att anställa och att arbetsgivarna därför blir osäkra och känner att de inte vågar pröva nya krafter. Vi har försvagade drivkrafter alltjämt. Kombinationen av inkomstskatter och bidragssystem gör att det knappt lönar sig att arbeta för många människor i detta land. Vi har ett utbildningssystem som i sina överakademiska ambitioner har drivit fram en utslagningsmekanism i stället för att ge människor trygghet för arbetslivet. Det här behöver vi göra någonting åt. Vi behöver tillsammans med kommuner, fack och arbetsgivare se över utbildningssystem, se över avtalsstrukturer, se över skatter och avgifter som gör att vi breddar vägarna in i arbetslivet. Det är den uppgift som borde ta tag i, så att vi kan säkra att vi inte får av hög ungdomsarbetslöshet. Och det recept Socialdemokraterna förespråkar kring ungdomsarbetslösheten, varför vill aldrig tala om det? Det är en fördubbling av arbetsgivaravgifterna, som för en normal Icahandlare eller en restaurang skulle innebära i höjd skatt. Det finns ingen tvekan bland ekonomerna om vad det innebär att man höjer skatterna i arbetsgivaravgifter på ett och . Det är en dramatisk försämring av sysselsättningen. Det är en kostnad som för näringslivet motsvarar ungefär lika mycket som en hel avtalsrörelse, och i detta fall läggs den bara på anställda . Man lägger bördan av vad som motsvarar nära nog en hel avtalsrörelse på unga människor, utan att det på något sätt finns några snabba vägar i den socialdemokratiska politiken att dramatiskt förändra utbildningssystemet. Det har man inte några förslag till, inga åtgärder som på ett dramatiskt sätt skulle ändra situationen för unga människor. Däremot skulle man lägga på en jättekostnad. Det vore klädsamt om Socialdemokraterna åtminstone till unga människor sade: Vi anser att ni ska vara arbetslösa. Vi anser att ni inte behöver några jobb. Vi anser inte att det är viktigt med full sysselsättning. Det är ju det som är kärnan i den socialdemokratiska politiken, och det kunde man väl tala om för väljarna. Det kommer åtminstone vi att försöka bidra till att det sker fram till valrörelsen. 35 (S): Det är med förvåning jag noterar nonchalans och totala brist på idéer. Jag bara noterar att av ungdomarna är arbetslösa, att 400 000 människor i vårt land är arbetslösa, att arbetslösheten har ökat med , när det var er viktigaste fråga att lösa. Jag undrar: Med dina teorier, varför är ungdomsarbetslösheten så extremt hög? När de har en obefintlig arbetslöshetskassa och så dåliga arbetsförhållanden skulle ju rimligen ungdomsarbetslösheten vara mycket mindre med din ekonomiska teori, som också omfattar . När man försöker påstå att socialdemokrater har skilda uppfattningar vill jag säga: Vi har en regering där någon inte vill sänka löner och andra vill sänka löner, där någon vill ha en inriktning på näringspolitiken, men det blir inte någon över huvud taget. Socialdemokraterna håller sig alltid med dugliga ledningar. Jag ser verkligen fram emot att efter 2014 får interpellera finansminister och då försöka få svar på frågor. Det är en missuppfattning att det är mig man ska interpellera. Jag har interpellerat om ungdomsarbetslösheten, och jag har inte fått några svar. Däremot har jag kunnat presentera socialdemokratiska förslag som kommer att omfatta kanske 20 000 ungdomar och ge dem möjlighet till jobb, praktik och utbildning. Det är framför allt det som har försvunnit, för ni fick skära i vuxenutbildning och i arbetsmarknadsutbildning för att finansiera de gigantiska skattesänkningarna. 36 Finansminister (M): står inför en tung och betydelsefull uppgift, och den är att pressa tillbaka ungdomsarbetslösheten. Under två decenniers tid har omkring var femte ung människa varit arbetslös. Det är naturligtvis ett stort problem för . Och vi måste vara ärliga om vad det beror på. Det är en inneboende del i den svenska modellen att kombinationen av höga skatter, kostsamma avtal och omfattande anställningsskydd gör att arbetsgivare drar sig för att anställa människor och att de är osäkra på produktiviteten. Man väljer hellre den kända och prövade arbetskraften än den okända. Vi har ett utbildningssystem som inte har den lärlingsmodell som vi ser i , , och som har fungerat väsentligt bättre för att ge människor en god start i livet. Vad ska vi göra åt det här? Enligt min uppfattning är det ett brett samhällsproblem som ska mötas brett. Vi måste förbättra utbildningssystemet. Vi måste få det lärlingssystem som regeringen har lagt på plats att fungera. Vi måste få kvalitet i praktiken inom de praktiska utbildningarna. Det kan inte vara så att det är bara två tredjedelar som upplever att de får den praktik som alla borde ha. Vi måste få samtal med fack och arbetsgivare där man väger av hur vi ska få bredare vägar in utan att för den skull byta ut den svenska modellen mot amerikanska låglönejobb. Det är de stabila europeiska länderna med väl fungerande utbildning och starka arbetsmarknader, som , och , som klarat av att hantera den här frågan. Det är dem som vi ska lära oss av, och det är dem som vi ska hitta vägar gemensamt med. Den politik står för, med en dramatisk skatteläggning på unga människor, skulle ha tragiska konsekvenser, för den skulle bara göra det ännu dyrare att anställa och göra ännu fler unga människor arbetslösa. Det är inte en politik som är bra för . Överläggningen var härmed avslutad. 11 § Svar på interpellation 2011/12:293 om ny skattereform 37 Finansminister (M): har frågat mig vilka initiativ jag avser att ta för att främja en neutral och likformig beskattning samt om jag avser att ta initiativ till en bred parlamentarisk skatteutredning. Varje skattesystem samspelar med olika politikområden och med målen för den ekonomiska politiken. Ett neutralt skattesystem har naturligtvis ett egenvärde. I alla skattesystem finns dock avvikelser från denna princip. Avvikelserna kan vara motiverade av praktiska eller administrativa skäl. Men de kan också vara motiverade för att främja hög sysselsättning och miljöinvesteringar eller för att begränsa hälsovådlig konsumtion. Därför finns skattelättnader för miljöbilar medan alkohol och tobak beskattas högre än andra konsumtionsvaror. Regeringens främsta mål är att varaktigt öka sysselsättningen och minska utanförskapet. Därför har till exempel jobbskatteavdraget införts och socialavgifterna för unga sänkts. Ökad sysselsättning har i dessa fall fått väga tyngre än principen om neutral beskattning. pågår två stora översyner inom skatteområdet, och kommissionens meddelande om momsens framtid. Resultaten av dessa bör inväntas innan nya, överlappande utredningar tillsätts. En bred översyn av skattesystemet förutsätter dessutom två saker, dels en samsyn kring målen för skattepolitiken och den ekonomiska politiken, dels en gemensam problembeskrivning. Det första steget måste vara en fördjupad diskussion så att en samsyn kring vilka problem det är som behöver lösas kan etableras. Såvitt jag kan bedöma finns ännu inte sådana gemensamma mål- eller problembeskrivningar. För att tillsätta en bred skatteutredning bör de flesta riksdagspartierna vara överens om vissa grundläggande faktorer. Där är vi inte . 38 (S): Jag får först tacka för svaret från . Jag måste säga att jag anar en något annorlunda inställning från finansministern till en bred skatteöversyn än vad vi har hört innan, när jag har fört fram det här kravet. Det är kanske ganska naturligt att inte längre så lättvindigt kan vifta bort vårt förslag. De allra flesta som sysslar med skattefrågor, inte minst forskningen, ser och vet att vi snart är vid vägs ände. Också den artikel som och LO skrev gemensamt inspirerade mig till att ta upp frågan med finansministern. Det som för två decennier sedan var en modern och banbrytande skattereform, framburen av socialdemokrater och folkpartister, har under olika riksdagsmajoriteter urholkats, och speciallösningar har tillkommit. kan vi inte ens skönja konturerna av det som en gång var ett enkelt och undantagsfritt skattesystem. Det är kanske inte så konstigt. är , och omvärlden är en helt annan . Vi har till exempel blivit medlemmar i unionen under den tiden. Väldigt många skäl talar för att det är dags. fögderi har sannerligen inte varit varsamt med principerna i skattesystemet. Jobbskatteavdraget och behandlingen av pensionärerna, olika arbetsgivaravgifter för olika åldrar, avdrag för tjänster och laborerande med momssatser leder till nya gränsdragningsproblem och nya krav på undantag och särlösningar. Det är inte bra för skattesystemets robusthet, även om man i sitt politiska nit kan prestera argument för var och en av åtgärderna styckevis och delt. Vi socialdemokrater menar att det finns ett antal frågeställningar som en sådan parlamentarisk skatteöversyn ska ta itu med. För det första behövs en rejäl genomlysning av demografins påverkan på skatteinkomsterna de kommande decennierna. Vid förra skatteöversynen, den som S och FP stod bakom, hade ståndpunkten att välfärdsstaten skulle minimeras och att privata försäkringslösningar skulle ersätta en solidarisk skattefinansiering. är bilden en annan. säger att man står för en skattefinansierad välfärd. Med det är finansieringen av välfärden långsiktigt med skatteintäkter ett gemensamt projekt. För det andra behövs en rejäl analys av hur den ökade globaliseringen framgent påverkar våra skattebaser. Vi ser många exempel på hur företag numera kan välja var de vill skatta vinsterna. Vilken strategi ska ha på det området? EU signalerar på olika områden en ambition att mer direkt blanda sig i beskattningen FTT är en, och harmoniserade bolagsskatter är en mannan. Vad betyder det för ? För det tredje behövs en analys av de framtida skattebaserna i ljuset av både den demografiska utmaningen, globaliseringen och främjandet av tillväxt. skattebaser och låga skattesatser var ledstjärnan vid förra översynen. Hur kan vi leva upp till detta framgångskoncept i den nya tiden, och vilka skattebaser är stabila ? För det fjärde vill vi söka förenkling och generalisering igen. Skattesystemen ska vara enkla och inte inbjuda till kringgående manövrer. Att branschen skattekonsulter har ökat och att ordet upplägg används alltmer frekvent är ett tecken så gott som något på att det är hög tid att förenkla igen. En skatteöversyn handlar inte om nästa års skatteskalor och inte heller om enskilda regler eller momssatser, utan det handlar om att skapa en bas för kommande skattepolitik. Därför är argument om att partierna har olika syn på dagens konkreta skattepolitik inte adekvat som argument. 39 (M): Sedan valet har Socialdemokraterna återkommande i debatterna talat om behovet av likformig beskattning. Orsaken till att de gör det är att vi har genomfört jobbskatteavdraget, som gör det mer lönsamt att arbeta och som innebär skattelättnader för dem som arbetar och därmed inte lika låga skatter för dem som inte arbetar. Det stör sig Socialdemokraterna på. Detta ska man ha klart för sig, för när Socialdemokraterna säger att de vill ha likformig beskattning menar de egentligen att de vill ha högre beskattning högre beskattning för dem som arbetar.