prot · H00937 · 2012-12-05 00:00:00 — För det första: Det finns 138 000 barn i skolåldern vars föräldrar lever med försörjningsstöd. Kommer deras föräldrar att erhålla subventioner som möjliggör läxhjälp för barnen? Min andra fråga är: Tycker du, som ju ser den här reformen som något viktigt som underlättar vardagen och livspusslet och skapar glädje, att det är önskvärt att alla barn i hela vårt långa land ska få ta del av denna möjlighet till subventionerad läxhjälp när de går i skolan? Är det önskvärt att alla barn i hela landet ska få den möjligheten? Det vill jag gärna ha svar på. 6 (M) replik: Jag svarar hemskt gärna på de frågorna. När det gäller föräldrarna som lever på försörjningsstöd och om de har nytta av den här reformen vill jag säga att den syftar till att skapa arbete och få fler i sysselsättning. Reformen är i princip självfinansierad, det vill säga den drar in pengar till statskassan i form av moms, arbetsgivaravgifter och inkomstskatt för dem som får jobb. De här pengarna som kommer in till statskassan, vad har vi dem till? Jo, vi fördelar dem till dem som behöver. Dessa föräldrar behöver de här pengarna, och därför behövs det fler människor i arbete. Så kan vi se till att det blir. I när varslen haglar och människor ställs utanför stimuleras framväxten av en ny tjänstemarknad som kan skapa nya jobb, varav den här lilla delen som vi diskuterar utgör en del av en stor reform som satsar på nya jobb. Mitt svar på din första fråga är: Ja, alla tjänar på detta. Sedan kommer vi till frågan om alla barn ska ha rätt till läxhjälp och stöd i skolan. Helt klart är det så, verkligen, och det är för att det ska bli en högkvalitativ skola som regeringen gör miljardsatsningar på skolan. Eftersom själv är så konfrontatorisk här vill jag säga att jag tycker att man kan ställa regeringens miljardsatsning mot den läxhjälpssatsning som Socialdemokraterna gör på , vilket motsvarar per elev och dag eller per elev och år. Det imponerar inte jättemycket på mig. Jag tycker att det är bättre att säga ja till alla alternativ som erbjuds, framför allt en bra skola men också möjligheter till läxhjälp utanför skolan. 7 (S) replik: Vad jag förstår tror att avdrag för läxhjälp ska kompensera bristen på näringspolitik och en havererad arbetsmarknadspolitik och få landet på fötter. Det är verkligen att ge frågan stora dimensioner. Du svarade inte på mina frågor, men jag kan ge svar, tydliga och ärliga svar. De barn som kanske har de sämsta förutsättningarna, vars föräldrar lever i knapphet med ekonomiskt försörjningsstöd, förvägras denna möjlighet genom konstruktionen att man kvittar mot inkomst, för försörjningsstöd räknas inte som inkomst. De 138 000 barnen har ingen möjlighet över huvud taget att få denna hjälp. Det visar på den djupaste orättvisa. Det här är bestämt för några få. Om alla barn skulle få denna läxhjälpsmöjlighet, detta ineffektiva och orättvisa sätt att använda resurserna, skulle det kosta 12 ½ miljard i skattebortfall. Ställ detta mot att i sin helhet kostar 70 miljarder. Då förstår man att hela reformen är ämnad för några få som redan har en god situation. Däri ligger den djupaste orättvisa. 8 (M) replik: Jag funderar lite på barnen som talar om. Vi vill ju alla att de ska få en bra skola. Förtydligandet i skattelagstiftningen innebär att även föräldrar med barn som går i gymnasiet ska få rätt till skattereduktion, alltså skattelättnad. Det är ingen subvention utan en skattereduktion i den bemärkelsen att pengarna i stor utsträckning går tillbaka till staten. De barnen har även gått i , . I hade det varit rätt för föräldrarna att ansöka om och få reduktion för kostnaden, detta inom ramen för barnpassningen. Det har Socialdemokraterna inte haft särskilt mycket emot, närmare bestämt ingenting. Jag har därför lite svårt att känna mig riktigt träffad av den indignation som strålar mot mig. Den känns rätt konstlad och för dagen skapad, om jag ska vara ärlig. Jag förstod att var uppe tidigt och lyssnade på radiodebatten mellan skatteutskottets ordförande och nationalekonomen med ungefär samma politiska hemhörighet som . Det är klart att man kan tala om vad en reform kostar, men det handlar också om att i den intellektuella hederlighetens namn se vad den drar in i form av intäkter till statskassan, till exempel inkomstskatt och moms. Det bortser från, vilket är tråkigt. Jag tycker att det är alldeles för tidigt att döma ut reformen. och går i princip ihop med statskassan. 9 (V) replik: Det är ett skattebetänkande som skatteutskottet debatterar. Vi har ett särskilt ansvar för skattesystemet som helhet. Vi brukar tala om att skattesystemet ska vara enhetligt och robust. Vi ska ha breda skattebaser. Vi ska ha få undantag. Jag menar att förslaget är ett steg åt andra hållet. brukar säga att det ska vara lätt för invånarna och företagarna att göra rätt för sig i skattesystemet. Det här är ännu ett exempel på undantag, avdrag. De borgerliga plockar russinen ur kakan, urholkar skattesystemet, inför avdrag som egentligen är något slags bidrag till den väletablerade delen av samhället. Det gäller både och . Man glider genom att ha ytterligare en tillämpning av , som var menad bland annat för barnpassning. Då kunde man tänka sig att, när det gällde mindre barn, ha det som läxhjälp. Sedan gör man om det hela så att läxhjälp blir ett syfte också för . Det anlitas universitetsutbildade och högskolestudenter som antagligen kan hjälpa barnen på ett helt annat sätt än föräldrarna; de är specialiserade på olika sätt. Varför, , för ni en politik som håller på att slå sönder skattesystemet? Varför ska de väletablerade med god ekonomi få skattesubventionerade bidrag? 10 (M) replik: Till att börja med handlar det inte om några subventioner. Det är en skattereduktion på tjänster i syfte att få i gång en tjänstemarknad på ett område som varit tyngt av svartjobb. Det finns många bekräftelser på att det varit en lyckad reform. Inte minst har varit mycket tydligt med det. och har till och med bidragit till att höja skattemoralen i landet, något som borde välkomnas av . Jag har därför svårt att ta den argumentationen riktigt på allvar. Det helt överordnade i resonemang är att och ska bort. Han och hans parti ogillar dessa reformer. De vill inte ha dem, och då hittar de alla möjliga skäl för att sänka dem. parti vill inte heller ha läxor, så jag förstår att detta med läxhjälp är provocerande. Uppriktigt sagt minns jag inte den andra frågan. Jag får be upprepa den. 11 (V) replik: Frågan var varför ni, , successivt håller på att slå sönder vårt skattesystem med dessa olika avdrag. Jag kan svara på några saker som tog upp i sitt inlägg. När det exempelvis gäller använder sig även av det men då som en konjunkturåtgärd. Ni har permanentat det. Vi vet nog alla att dessa skattepengar i första hand används av väletablerade familjer som bygger verandor och bastur, bygger om kök och så vidare och sedan bara behöver betala halva arbetskostnaden. kallar det inte för subvention, men det är ett bidrag som skattekollektivet som helhet står för. Man kan fråga sig om det är effektivt använda pengar. Den nationalekonom som deltog i debatten i P1 Morgon , och som hänvisade till, kunde redovisa att RUT-avdraget totalt kostar , varav i skattesubvention, medan en elevtimme i skolan kostar . Det är alltså mycket dyrare. Dessutom riktar det sig mot fel grupp. Det tycker jag att borde kunna ta till sig. Vill vi ha ett sammanhållet , vill vi ha en skola för alla, ska pengarna satsas där de behövs. De ska inte satsas på dem som har bäst förutsättningar att lära sig regelverket och använda systemet. Det skapar mycket sysselsättning att använda sig av detta system, men det är knappast produktivt arbete, . 12 (M) replik: Det känns måhända som en något överflödig upplysning, men jag känner ett behov att ändå säga till att väletablerade familjer kunnat köpa tjänster. Det gäller såväl städhjälp och trädgårdshjälp som barnflickor och läxläsning. Så har det varit . Det är inte de väletablerade familjerna som är målgruppen för RUT- och ROT-reformerna. De två reformerna syftar till att skapa nya jobb. Det är själva arbetsuppgifterna som utförs i andra människors hem som innebär att jobb skapas. Någon utför arbetsuppgiften, och då skapas jobb. Vi har en situation i där jobben viker. Industrier läggs ned, och vi behöver satsa på en ny marknad. Vi måste skapa nya jobb. Tjänstemarknaden är en sådan. Men det är klart, är man ett parti som ogillar tjänster, att människor fritt ska få välja vad de behöver, då blir det problematiskt. Jag förstår det. Jag tycker att det är fel att sänka en reform med den typen av ideologiska skygglappar nedfällda och bortse från att det finns många människor som har nytta av att statskassan får in mer pengar, inte minst de grupper som ömmar för och som vi alla ömmar för. Jag tycker inte att det är riktigt meningsfullt att fortsätta den diskussion som ni för, , att tala om subventioner när det handlar om jobb som i sin tur genererar inkomster till statskassan. Att ni sedan inte tycker att de jobben är värda något, det är ert problem. 13 (MP) replik: Jag noterade att i sitt anförande sade att oppositionen ser problem som inte finns. Jag ställde åtminstone en fråga i mitt anförande till regeringspartierna, nämligen: Finns det något underlag som visar att det fanns svartarbete inom läxhjälpssektorn innan man tillät läxhjälps-RUT, då menar jag den i , den som vi har haft ett tag? Det talas om att det hela ska bli enklare. säger i sitt remissvar att gränsdragningsproblemen knappast kommer att bli mindre, snarare större, i och med den utvidgning som görs av RUT-begreppet. I mitt anförande frågade jag också om det principiella i och om kvalificerade och okvalificerade tjänster. Jag tycker att det är viktigt att vi som skatteutskott tar ansvar för detta. Annars tror jag att vi befinner oss på ett sluttande plan. Detta skulle jag vilja få svar på från . Problembevisningsbördan ligger snarare på regeringssidan än på oppositionen. 14 (M) replik: Till vill jag upprepa att det stämmer att skattelagstiftning verkligen har gränsdragningsproblem, och det är som är satt att lösa dem. När vi hade vår hearing, som Pertoft hänvisar till, med de olika intressenterna i sammanhanget frågade jag hur man gjort för att lösa dessa gränsdragningsproblem. Svaret var att man hade löst dem. Liksom andra myndigheter kan knappast förutses vilja applådera varje ny arbetsuppgift. Men den här reformen syftar inte i första hand till att tillgodose behov för , utan för människor som vill köpa tjänsterna. De ska veta hur lagen funkar och vad som är förutsägbart och klart. Det är det vi har lagstiftning till. Även jag nämnde den svarta marknaden. Vi har mörkertal när det gäller brottsligheten, och vi har svarta marknader. Vi vet inte riktigt hur de ser ut, eftersom de är svarta därav namnet. Det är bra att få dessa marknader att bli vita, för då kan man gå in med kontrollåtgärder, bevakning och vad ni vill. Jag känner mig ganska bekväm med den här reformen. Jag känner mig också bekväm med att de företag som säljer den här typen av tjänster kan redovisa en ökning av vita jobb. Jag tycker att Pertoft ska vara nöjd, om det är läxhjälp han är ute efter och om han vill ha mer läxhjälp till fler. 15 (MP) replik: Vad jag nu efterlyste var en verifiering av påståendet att det fanns en svart sektor på läxhjälpsområdet innan infördes. pratar om att det finns en svart sektor i största allmänhet. Inom byggande och städning vet vi alla att detta finns. Att brottslighet finns vet alla. Vi måste komma åt detta. Men jag måste medge förlåt min okunskap att jag aldrig hörde talas om en svart sektor för läxhjälp innan infördes. Jag efterlyste någon sorts hänvisning, någon sorts bevis på att det fanns svarta jobb inom läxhjälpssektorn innan denna reform infördes, som Alliansen påstår. Hela argumentationen för bygger på att vi ska göra svarta jobb vita. Men vi kan påstå allt möjligt utan sakkunskap av rent ideologiska skäl. Jag försöker undvika sådan argumentation. Men jag noterar att Alliansen verkar gilla sådan argumentation. Jag ändrar mig gärna om jag kan få ett bevis, men jag har inte kännedom om att det skulle ha funnits en svart sektor för läxhjälp innan RUT-diskussionen satte i gång. Kan leverera ett sådant bevis? 16 (M) replik: Jag får rekommendera att ringa till . De kan säkert ge en lektion i problemet med svarta tjänster och svarta marknader. För att svara på frågan: En stor del av de vita jobb som helt klart växer fram i en bransch som inte fanns utfördes tidigare svart, om Pertoft ursäktar. kan man också säga att många av de jobben inte utfördes alls förut. Det finns nya jobb och tjänster. Människor tycker att det är skönt att det ges en möjlighet att köpa den där avlastningen. Det är jobb som inte utfördes men som utförs och ger inkomster till statskassan. Kan Pertoft förstå det? 17 (FP): Med tanke på dagens väderlek hade det naturliga varit att diskutera RUT-avdrag för snöröjning, men så är inte fallet. gäller det läxhjälp. Detta är en djupt ideologisk fråga, men inte alls på det sätt som och några andra sagt här. Den avgörande frågan är i stället: Hur hög ska skatten vara på utbildning? När det gäller andra saker, till exempel ROT-avdraget, som i huvudsak går till vita hantverksskickliga män, är det aldrig något snack. Det ska vi ha, det vill Socialdemokraterna. Men när det gäller utbildning, då ska skatten vara så hög som möjligt. Då talar man om skattesubvention och så vidare. När talade om skattesubventioner till manliga vita hantverksskickliga jobbare? Jag tillhörde inte när ROT-avdraget infördes, men det kanske fru talmannen gjorde. Finansministern hette antingen eller . Då var det väl aldrig någon diskussion om att det bara gynnade vissa. Men man ska ha ett hus och tjäna massor med pengar för att kunna dra nytta av ROT-avdraget. Det riktade sig bara till de rika. Vad vi nu gör, , är inte att se till att de som har särskilt mycket pengar gynnas. De har säkert råd att ge läxhjälp . Vi sänker skatten på arbete, så att fler som inte har det så gott ställt som de som ni alltid vill gynna med era subventioner, som ni kallar dem, kan dra nytta av detta. Det är det viktiga. Annars är det naturligtvis precis som säger: Alla kan inte dra nytta av detta avdrag. Det är precis som med ROT-avdraget. För att kunna dra nytta av det måste man ha inkomster, ett hus och mer därtill. Det är alldeles riktigt. Men ni var med och införde detta. Jag hade haft respekt för att ni använt detta argument om ni inte själva hade gjort precis tvärtom vid många olika tillfällen när ni skulle gynna hantverksskickliga yrkesarbetare. Att står med på denna reservation går inte in i mitt huvud. är ju emot läxhjälp över huvud taget! Det framgår också av er budget. Inte har ni några pengar till någon läxhjälp. Socialdemokraterna har däremot anslagit till läxhjälp. Det är riktigt. Det är viktigt med bildning på den här punkten. Men enskilda människor ska tydligen inte få använda sina pengar hur som helst. Det är bara de rika som ska få lov att göra detta. Vi ska inte sänka skatten på utbildning, anser ni. Men i mitt lilla parti tycker vi att låg skatt på kunskap och utbildning är en bra reform. Detta är totalt sett en mycket marginell reform. Som sade kostar och gymnasieskolan åtskilliga miljarder. Här handlar det om eller något i den stilen. Jag tycker att detta ska ses som en kompletterande reform för dem som vill satsa på sina ungdomars kunskap och bildning. Där har de en möjlighet. Det gör inte att det som man gör i skolan i övrigt och som ska omfatta alla inte skulle vara viktigt. Vi måste ha katederkompetens ett ord som användes felaktigt i denna kammare i går. Vi måste ha skickliga personer som hjälper till med utbildning och så vidare. 18 (S) replik: inledde med att påminna om snöovädret. Jag tyckte att hans anförande präglades av det. Det yrde åt olika håll. Ena stunden talade han om att skatten på utbildning är för hög. Han glömde och Socialdemokraternas gemensamma uppfattning en gång, som jag hoppas kvarstår, att utbildning ska tilldelas efter behov, längtan och möjlighet och finansieras gemensamt. För det behöver vi ta ut rimliga skatter i vårt land. Det många skolor plågas av är att det är för lite resurser. Jag tror att anförande egentligen präglas av en sak. Innerst inne i en socialliberal själ gör detta ont så det värker. Jag ställde en fråga till efter det att vi hade haft vår offentliga utfrågning. Jag har ännu inte fått svar på min skriftliga fråga. Den handlade om likvärdig skola i anledning av propositionen. Den ger nämligen ingen vägledning i frågan om det är skillnad mellan ren privatundervisning och hjälp med läxor och annat skolarbete. Min fråga till var: Är det rimligt att man ska kunna få hyra hem en lärare och drilla inför examen och prov och skaffa sig bättre fördelar? Ska penningen tjäna till mer kunskap och möjlighet för några? 19 (FP) replik: På den sista frågan vill jag svara på detta sätt. Rent ideologiskt ska , , , och alla få använda sina pengar som de vill. Om de vill köpa billig utbildning till sina barn så är det fullständigt deras eget val. Man får göra vad man vill där. Vi är överens i huvudfrågan. Skolan upp till en viss ålder ska vara avgiftsfri och lika för alla. Vi ska till och med satsa väldigt mycket mer på de barn som har stora svårigheter, handikapp av olika slag, och så vidare. Om detta är vi fullständigt överens. Det är en del av den svenska modellen. Det är alla partier här i kammaren överens om. Däremot vänder jag mig med bestämdhet mot att allting som har låg skatt kallas subventioner. Jag tycker inte att ROT-avdraget är en subvention även om ni har infört det. Jag tycker att det var en bra reform. Om jag liknar snöovädret är det snöstorm i den socialdemokratiska argumentationen när ni bara vill gynna det som ni kallar subventioner till skickliga yrkesmän med ROT-avdrag men inte ha låg skatt på utbildning och kunskap. Det tycker jag inte är någon bra argumentation. Det är bra med låg skatt på utbildning. 20 (S) replik: Det var mycket klargörande. säger: Alla som har resurser ska få använda dem till att köpa det bästa och köpa sig förbi med stöd från alla oss andra. Det som en gång var en socialliberal planta dog just i den djupa frosten. 21 (FP) replik: I så fall ligger den väldigt djupt begraven också hos er. Vad ni vill ha är hög skatt på utbildning så att bara de rika kan hjälpa sina barn. De kan det nog i varje fall. Jag bor i kommun. Det är säkert jättemånga som kan det. Men kan alla göra detta i ? Jag tror att inkomstskillnaderna är sådana att det finns flera som har nytta av detta i än i min hemkommun. Jag är glad för att de kommer att kunna köpa en del utbildning om de så vill till sina barn med läxhjälp. Jag tycker att det är jättebra att vi har låg skatt på utbildningen. Det är den avgörande frågan. Man kan lita på . Ni vill alltid ha hög skatt på allting annat än manliga yrkesarbetare. Det vill ni ha låg skatt på. Men när det gäller utbildning ska skatten vara jättehög. Det tycker jag är fel. 22 (MP) replik: Jag fortsätter min forskning om var svartarbeten inom läxhjälpssektorn egentligen fanns tidigare. Det är de ni vill få bort. Vi vill alla få bort svartarbeten. Jag har en fråga till . Mig påminner detta påstående om svartarbete inom läxhjälpsbranschen om följande. är tillräckligt gammal för att komma ihåg debatten när det var en bostadsrättsförening i som själv städade sina trappor. Det påstods att det var svartarbete. Är det så myten om svartarbete om läxhjälp kom fram? Det är när bekantas bekanta hjälper varandra med läxor. Det är när grannar hjälper varandra, och så vidare. Jag tycker att det är en ganska fin bit av den ideella sektorn. Jag skulle snarare vilja kalla det den familjära sektorn. Var fanns denna svarta sektor? Jag passade på att googla på Brottsförebyggande rådets sida, efter ett tips från . Men inte heller där stod det. Den enda läxhjälp som fanns där var den som använde i förebyggande syfte för att förhindra kriminalitet. Min fråga är: Vad ligger bakom talet från regeringen att man gör en svart sektor vit när det gäller läxhjälp? Jag vill påstå att det helt enkelt är struntprat. 23 (FP) replik: Vi hade en debatt om gödselskatten . har förmågan att göra en bisak till en huvudsak. Frågan om hur stort det eventuella svartarbetet är inom den sektor som vi nu diskuterar kan jag inte svara på. Jag tror som att detta inte är så särskilt stort. Jag vet inte, och det vet tydligen inte heller BRÅ. Det finns väl ingen riktig statistik på detta. Detta är i grund och botten en bisak. Huvudsaken, , är en annan. Här vill jag ställa en fråga tillbaka till dig. Varför ska skatten på utbildning vara så hög? Ni tycker att det är bra att ha väldigt hög skatt på utbildning. Jag tycker att skatten ska vara låg på utbildning så att fler kan ta del av detta och ha den möjligheten i till exempel . Jag är övertygad om att detta är en väldigt bra reform i . Fler av de ambitiösa föräldrarna som finns i och både och jag känner många kommer att ha möjlighet att utnyttja det. Jag säger inte att de kommer att göra detta. Det är precis som säger: Alla kommer inte att kunna ha möjlighet till detta. Alla i kan inte heller utnyttja ROT-avdraget. Tyvärr är det på det sättet. Men en del kan göra det. Genom att vi sänker skatten på arbete kommer fler även i att kunna köpa läxhjälp till sina barn som de tidigare inte haft råd med. är det förbehållet bara de rika. Det tycker Socialdemokraterna är bra. Det tror jag inte att ni tycker i grund och botten. Jag tror att ni tycker att det är bra att många har råd att köpa lite läxhjälp. 24 (MP) replik: Jag ska svara på fråga. Det handlar om den dag regeringen föreslår läxhjälp för alla elever även i . Det gäller även för dem som bor i miljonprogramsområden, de många i som tvingas leva på försörjningsstöd för att det inte finns jobb och de som inte kan använda ROT-avdrag för att de bor i hyresfastigheter. Den dagen regeringen föreslår det kommer jag gärna att applådera. Så är tyvärr inte fallet. Jag gör inte bisaken till huvudsak. Det är som gör bisaken till huvudsak. Vi tillhör skatteutskottet. Vi diskuterar skattefrågor när det gäller RUT-avdrag för läxhjälp. Ett av huvudargumenten för att utvidga är att man ska göra svarta jobb vita. Det är ett av huvudargumenten från regeringens sida. Jag vill be att hålla sig till sakfrågan, till skattefrågan, nämligen att göra svarta jobb till vita. Jag undrar: Vilka svarta jobb var det? Det är ingen som har kunnat svara på den frågan från regeringens sida. Jag är gärna med på att göra utbildning tillgänglig för alla. Tur nog har vi inte så mycket avgifter i svenska skolor, så det är inte så mycket skatt att sänka. Den dag lägger ett förslag på bord om läxhjälp till alla, då är jag med jag lovar! 25 (FP) replik: Vi tackar för detta löfte, som vi inkasserar. Det är naturligtvis jättebra att vi har det. Men det blir svårt att få med på just den linjen, eftersom de vill avskaffa alla läxor. Nej, jag håller absolut inte med om att detta är en bisak. Och jag svarade väldigt noggrant i mitt förra inlägg till att jag inte vet hur stort svartarbetet är. Men det är inte heller huvudfrågan i betänkandet, om hade läst det noggrant. Anledningen till att denna fråga kommer upp över huvud taget är att har ställt en fråga som gällde något som inte fanns i förarbetena, vilket redogjorde för. Det är ett förtydligande, och regeringen tycker tydligen att ska ta ställning till detta förtydligande, om läxhjälp ska omfatta också gymnasieelever, eftersom det inte ingår i barnpassning, vilket jag tror att vi kan vara överens om. Låt mig allra sist återkomma till att det är en djupt ideologisk fråga om man ska ha hög skatt eller låg skatt på utbildning. Här skiljer sig våra partier. Vi tycker att det är bra att fler har möjlighet att köpa utbildning. Det kan vara en kurs i engelska eller något annat.