prot · H00914 · 2012-10-23 00:00:00 — Lösningen kan inte vara att våra ungdomar ska flytta utomlands för att få arbete eller att företagen läggs ned. Det är med kunskap och arbete vi bygger starkt. 87 (S): Men gör hon politik? Vill hon göra politik? På fråga 1 vill jag säga att när jag sist studerade hennes göranden hade hon åstadkommit en proposition, Några frågor om patentbesvärsrätten. På fråga 2, om hon vill göra politik, är jag djupt tveksam. Jag tror att hon har denna syn: Låt marknaden lösa allt. Minska samhällets omfattning, och marknaden löser allt. Jag hörde henne inte svara på någon av mina frågor om oron i , det ökade antalet varsel, arbetslöshet, de motorer som skapar full sysselsättning och infrastruktur i . Det är bortglömt i allmänna tal. ska stanna i respektive . Det ligger ingenting i de centrala logistiska funktioner som företrädare för kommuner och regioner har drivit i . Hon berör inte forsknings- och utvecklingsarbete och berör inte den djupa oron i nyckelbranscher i vårt län, som trähus, sågverk och den mångfasetterade tillverkningsindustrin inom fackförbundet verksamhetsområde. Det som är motorer för att skapa full sysselsättning känner tvekan inför eller är emot, nämligen satsningar på näringspolitik i branschprogram i samordnade insatser. Hon sitter i en regering som har dragit ned kraftfullt på all utbildning. Man puttar in lite grann , men i förhållande till utgångsläget är det en kraftfull demontering av all utbildningspolitik, och inte minst av det som är nyckeln i omställningen, nämligen trygghet för enskilda människor. De 1 807 som har varslats i hoppas jag inte kommer att göra sällskap med de 12 297 som är arbetslösa. Förutom arbetslöshetens sociala plåga kommer de snart nog att få erfara den ekonomiska oron och plågan i en förstörd arbetslöshetsförsäkring. När de oförskyllt blir arbetslösa när industrier minskar eller läggs ned kommer de med vokabulär att omvandlas till bidragstagare, fast de inte önskar någonting annat än att arbeta. Det hade funnits en möjlighet att ge dem chansen att arbeta med en annan, en aktivare näringspolitik och ett större intresse för politik där samhället måste ha ett större utrymme och där full sysselsättning kräver handling, inte bara slagord. 88 (S): Det är mycket i svar som gör en förvånad, om man ska uttrycka sig milt. När det gäller utredningen om korttidsarbete var det så att de samordningsmän som föregångare tillsatte föreslog detta tillsammans med näringsliv och fackliga organisationer. Sedan har haft på sig att titta på förslaget. Man har stuckit huvudet i sanden och hoppats att det nog aldrig mer kommer någon kris. när varslen och krisen börjar komma stoppar man in det här väl kända förslaget i en ny utredning, i stället för att aktivt agera. Det är bara fakta. Sedan blir det riktigt surrealistisk teater, herr talman, när vi diskuterar vad som är sänkt och höjd bolagsskatt. säger att bolagsskatten är . Jämfört med det skulle en skattesats på vara en höjning. När de olika partier som ingår i denna kammare lägger fram sina olika budgetförslag utgår man naturligtvis från dagens verklighet, och inte någon eventuell verklighet som finns längre fram. De beslut som tas i de olika budgetarna utgår från den skattesats som gäller . Det finns partier som föreslår höjningar utifrån dagens . Det finns partier som föreslår sänkningar utifrån . Vårt förslag är då en bolagsskattesats på . Hur man än räknar, herr talman, är det en sänkning av skatten jämfört . Att försöka påstå någonting annat utan att bli ifrågasatt är inte möjligt. Om näringsministern inte ser det och inte förstår det har hon en resa att göra. Bortsett från det där siffertricksandet finns det verksamma medel att ta itu med för att hantera den pågående krisen de behöver inte utredas. 89 (S): Näringsminister står här i kammaren och påstår att vi socialdemokrater levt i en bubbla. Man kan fundera över vem det är som lever i en bubbla i förhållande till att vi tyvärr inte har innehaft makten i denna kammare eller i . Det är faktiskt näringsministern och tillsammans med de andra borgerliga partierna som har ansvaret. Det är ni som har ansvaret nu i när vi har en strukturomvandling som vi inte har sett kanske på flera årtionden. Och det är verkligen skarpt läge. Det näringsministern då håller på med här i kammaren är ett räknetricksande om vår socialdemokratiska politik. Tyvärr är den inte verklighet i landet, för om den vore det skulle vi ha helt andra förslag och skulle det se helt annorlunda ut. Om vi nu tar det fantastiska förslaget om sänkning av bolagsskatten vågar jag påstå att i och , eller i där jag bor, har inte de varslade företagen den minsta nytta av en sänkning av bolagsskatten. Det finns i så fall en hel del andra saker som skulle vara betydligt viktigare. I debatten med mig sade ministern att det var bara lite som vi satsade angående exportfrämjande i vårt budgetalternativ. När vi säger att vi gör en satsning mer än regeringen på exportfrämjande åtgärder på 25 miljoner tycker näringsministern här i kammaren att det är alldeles för lite det är ingenting. Det skulle i alla fall räcka minst till att anställa 25 personer på som skulle kunna jobba mot olika marknader, delvis kanske några i men inte minst de som finns i ett nationellt och globalt perspektiv. Det skulle kanske kunna gynna våra små och medelstora företag, inte minst de småföretag som har möjlighet att växa men kanske inte riktigt vågar ta steget. Att då kalla 25 miljoner ingenting tycker jag är att vara lite nonchalant, utifrån vad det kostar att anställa en människa och vilken betydelse de insatser har som gör här i på plats i varje län. Det skulle för övrigt räcka till att anställa en person till i varje län. Det tycker jag inte heller att man kan säga är ingenting. Att stå här och påstå detta om oss socialdemokrater, som inte har någon makt eller majoritet här i kammaren, är lite väl magstarkt. Det vore betydligt bättre att näringsministern tillsammans med sina kolleger i regeringen satte sig ned och presenterade konkreta förslag: Det här, det här och det här ska vi göra för att fler företag ska kunna växa och kanske för att fler företag inte ska behöva lägga varsel. Det skulle vara betydligt mer smakligt. Sedan säger ministern att man satsar på regionala kompetensplattformar och att de är kopplade till utbildning. Det låter jättebra. Det ministern inte säger är att de också är kopplade till projekt, att man ska samarbeta för att få ökade medel. Då kan det tänkas att man får avslag i vissa fall. 90 (C): Jag har suttit och lyssnat på debatten och blir lite beklämd, speciellt när går upp och gör en kort odyssé över Socialdemokraternas drömvärld, som jag uppfattar det. Jag tycker inte att den beskrivning han ger är riktigt rättvis. Precis som någon var inne på anklagas Alliansen ständigt för att vi, när vi kom till makten , kom till dukat bord och att det sedan bara blivit värre och gått utför med allting. Däremot nämner man sällan att vi haft en global finanskris som kommit emellan. Det förtäljs inte i Socialdemokraternas historiebeskrivning, i alla fall inte särskilt ofta, och det tycker jag är synd. Det finns en orsak till skattesänkningarna, . Regeringens och hantering av ekonomin har hyllats och hyllas över hela , men inte av Socialdemokraterna. Vad gör regeringen åt alla varsel? Ja, har ett otal gånger kommit med konkreta förslag i kammaren. Det är synd att jag ska behöva stå och upprepa dem ytterligare en gång, men eftersom det inte är tydligt kanske jag ändå får lov att göra det. säger: Lägg förslag så det inte behöver läggas varsel. Hur ska vi kunna komma ifrån att inte lägga varsel? Ska vi starta en ny fabrik eller vad är det menar? Som sade tidigare påverkar sänkt bolagsskatt både mindre företag och storföretag, som på grund av sänkt bolagsskatt förhoppningsvis stannar kvar i . Vi storsatsar på vägar och järnvägar. Det ger jobb. Regionala medel för kompetenssatsningar delas ut. Vi satsar även fortsättningsvis på sänkt restaurangmoms, sänkta arbetsgivaravgifter för ungdomar, fler platser på yrkeshögskolor, lärlingsvux ja, listan på satsningar som regeringen nu gör kan göras lång. Jag kommer från , och vi är besvikna över att inte heller vi fick de infrastrukturpengar som vi hade hoppats få, precis som och en del andra ställen, trots att regeringen har storsatsat. Det görs en historiskt stor satsning på vägar och järnvägar i den kommande infrastrukturbudgeten. Vi behöver mer pengar. Hur får vi det om vi ska bygga i med omnejd? föreslår att vi kanske ska sälja en del statliga företag och på det sättet få in mer pengar. Det vore konkreta pengar, inga lån, utan pengar som vi kanske kunde investera också i . Möjligen skulle Socialdemokraterna kunna haka på där. Det vore intressant. Socialdemokraterna vill i stället höja och fördubbla arbetsgivaravgiften för unga. Många har redan nämnt det, men jag kan inte låta bli att upprepa det, nämligen att Socialdemokraterna enbart ska kompensera offentlig sektor, inte näringsliv. Ändå försöker göra stort nummer av att Socialdemokraterna är det nya näringslivspartiet. Hur går det ihop? Socialdemokraterna säger också att regeringen är för vidlyftig i sina satsningar i kommande budget, men är det alldeles för lite! Jag förstår faktiskt inte hur det går ihop. 91 Näringsminister (C): Det känns ibland när man lyssnar på Socialdemokraterna i interpellationsdebatter som att de har kvar det gamla argumentationsunderlaget från Juholts tid medan deras partiledare har en argumentation som är mer näringslivsvänlig och mer jobbvänlig. tycker de att regeringens satsningar är alltför vidlyftiga och oansvariga. Är det några som spretar i kommunikationen så är det socialdemokrater. Den argumentation man har är att när det passar ska man gasa, men när regeringen gasar då ska man bromsa. Det är inte lätt att göra Socialdemokraterna nöjda. Viktigt för regeringen är att konstatera att utan företag, utan tillverkningsindustri, som är så viktig i mitt hemlän, utan besöksnäring, utan tjänstesektor stannar . skapas inga jobb. och jobb skapas inga skatteintäkter så att vi kan ha en bra välfärd. Därför är näringspolitiken A och O när det gäller att skapa jobb och tillväxt i . är det att dra ut hörselpropparna, för har jag tagit upp konkreta förslag som regeringen lägger fram och som träder i kraft ifall fattar beslut om det . Det är storsatsningar på utbildning, infrastruktur, forskning, näringsliv och på sänkta kostnader. Utöver det gör vi också andra saker inom näringspolitiken, och där är nyckelordet samverkan. Vi har strategiska innovationsområden. Det innebär att näringslivet och det offentliga jobbar gemensamt med akademin för att stärka olika innovationsområden eller branscher. Vi har infört en modell där vi premierar samverkan mellan akademin och näringslivet, vilket exempelvis och är mycket glada för. Dessutom gör vi stora satsningar vad gäller kompetensplattformarna, främst ute i regionerna. I tittar man nu på ett teknikcollege, tittar på att etablera ett vård- och omsorgscollege. Det är sådant som kan vara viktigt för just . Interpellanten frågade om näringsministern är beredd att föra samtal med sina regeringskolleger. Vi har suttit i budgetförhandlingar . Vi för kontinuerliga samtal för att stärka svensk konkurrenskraft och skapa fler jobb. Vi har samtal om fortsatta satsningar på skola, infrastruktur, forskning och också näringen. En fråga som är relevant oavsett vad Socialdemokraterna i denna kammare säger är: Vad har vi för alternativ? Vi har en tuff investeringsbudget som vi lägger fram. Mot detta står ett ganska handfallet socialdemokratiskt alternativ. 25 miljoner för exportstöd är mycket pengar, men i jämförelse med de 30 miljarder som Socialdemokraterna drar in genom höjda kostnader för det svenska näringslivet är den satsningen tämligen liten. Det är viktigt att presentera helheten i budgetförslagen. I tider av oro och lågkonjunktur och med varsel som duggar tätt, från trähusindustrin i som jag besökte till den viktiga fordonsindustrin, är det inte höjda kostnader med 30 miljarder eller fördubblade arbetsgivaravgifter för unga som är svaret, men det är Socialdemokraternas recept. 92 (S): Man kan naturligtvis räkna som man vill. Det ministern inte säger beträffande infrastrukturen är att vi socialdemokrater satsat lite mer än vad ministern och hennes kamrater gjort. Kompetensplattformar är bra, men precis som sade behövs samverkan, kunskap, behovsanalyser. Man behöver ha översikt. Och i slutändan krävs trots allt en viss ekonomi. Det sades att vi inte bryr oss om näringen. Varför står vi då här med dessa interpellationer? Jo, det är för att vi bryr oss om människorna som jobbar i företagen. Det är mest exportföretagen som tar stryk. I har vi BBI, Business Incubator, och de är väldigt duktiga. De har något som heter Krigskassa, ett initiativ taget av äldre företagare som minns hur det var att vara nyföretagare. Det finns en global finanskris självklart vet vi det. Det är därför vi står här. Det handlar om vad man väljer att lägga resurserna på och hur vi tror att man ska hålla på fötter. Det tycker jag är oerhört viktigt att kunna diskutera. 93 (S): Min interpellation handlade om varselvågen in mot , mitt och hemlän. Jag noterar skrivelser från enskilda kommuner, regionförbund och landsting om önskemål, infrastruktur och utbildning som över huvud taget inte hörsammats av regeringen. Regeringen har inte passat på tillfället när den haft en unik möjlighet att bygga vårt län och landet starkare genom näringspolitik, ity den enda riktningen man har i näringspolitik är skattesänkningar. Vi vet att när det gäller inkomstskattesänkningarna och sänkningen av bolagsskatten där väl jubelkören mest hörs ifrån bankpalatsen är effektiviteten minst sagt diskutabel, vilket visats av ett antal olika utredningsinstitut. Jag tror att det handlar om en annan sak. Bristen på näringspolitik och resurser beror på att och andra i den moderatledda regeringen har en dagordning som man inte alltid låter kammaren få veta. Det handlar om att reducera omfattningen av samhället, att sänka skatterna och minska det offentliga åtagandet. Då skapar man ett systemskifte. Det går också ut över näringspolitiken. när jag går hem till , ett stenkast från Stureplan, tänker jag på detta och det gamla fina . 94 (S): Vi lever i med en global konkurrens som är oerhört tuff. pågår det en strukturomvandling inom industrin. Det är främst de län som har stor industrisysselsättning som drabbas hårdast just . För alla dem behövs det en tydlig näringspolitik på nationell nivå. Precis som jag sade i min interpellationsdebatt är det bra att regionen själv leder sitt arbete med regionalpolitiken och näringspolitiken när det är det normala läget. Men vi är inte i ett normalt läge just . Den globala finanskrisen har vi klarat ut och har bakom oss. Det är något helt annat vi ser . Det är en minskning i orderböckerna som industrin har anat inte bara , men det är nu det börjar falla ut. Det är främst det vi ser i som påverkar. Just därför måste det till mer handlingskraft i näringslivspolitiken än den vi ser . Näringsministern säger: Vi satsar på utbildning. Det är klart att vi behöver utbildning i bristyrken i det här läget. Det gäller inte minst för alla de företag som söker personal så att de kan få rätt personal. Men det som ni bland annat gör, och som näringsministern inte har sagt, är att ni inför RUT-avdrag för läxhjälp. Det kanske startas ett och annat företag av detta. Men det kommer inte att bära landet. Jag kommer till träindustrin. Tänk om vi kunde få en politik för ökat byggande. Då skulle många fler komma i arbete. 95 Näringsminister (C): Först och främst vill jag tacka för de många timmar som vi har stått här i kammaren och diskuterat den stora samhällsutmaning vi ändå har med lågkonjunktur och jobbutmaningen. Varslen duggar tätt inte bara i , och utan även i , och . Därför är det så viktigt med de nationella resurser som vi har fördelat regionalt genom samverkan med olika aktörer och att vi ser till att de används på bästa möjliga sätt. Vi har diskuterat Värmlandsmodellen, som är vida känd för samverkan mellan fack och arbetsgivare, regionförbund, länsstyrelse och utbildningssystem för att se till att matchning och kompetensförsörjning ska skötas på bästa sätt. Jag kan ta exemplet med . I kompetensplattformarna har man pekat ut tre viktiga områden data och it, tillverkning och industri, och vård och omsorg där man ser bristyrken och där man vill matcha. Vi kommer att fortsätta diskussionen och vägen framåt. Det som är viktigt att komma ihåg är att jobben inte skapas genom konstgjord andning, plusjobb eller andra subventioner. Jobb skapas genom att det finns företag som klarar av den globala konkurrensen och kan skapa jobb. Där är sänkta kostnader viktigt för att skapa jobben. Det är också viktigt att ha ett robust infrastruktursystem, utbildningssystem och kompetensförsörjning. Där gör regeringen också stora satsningar. Min förhoppning är att fler jobb ska skapas och att fler företag ska växa fram. Nyföretagandet ökade med 75 000 företag 20102011. Jag vill givetvis att den utvecklingen ska fortsätta. Vi behöver fler företag och fler jobb, eftersom människor behöver jobb och en lön att kunna betala sina räkningar med. Överläggningen var härmed avslutad. 15 § Svar på interpellation 2012/13:22 om Swedec 96 Försvarsminister (M): har frågat mig 1.om jag kommer att verka för att Swedec får bevara sin unika kompetens när det flyttas 2.om jag i annat fall kommer att se till att kompetensen inte försvinner från det svenska försvaret, och 3.om jag är beredd att ompröva beslutet i det fall det visar sig påverka verksamheten negativt. I budgetpropositionen föreslår regeringen att Totalförsvarets ammunitions- och minröjningscentrum, Swedec, läggs ned och att verksamheten inordnas i , 2 (prop. 2012/13:1, utg.omr. 6, s. I budgetpropositionen redovisar regeringen såväl bakgrunden till förslaget som förslagets sakliga innehåll. För att skapa en mer rationell verksamhet inom garnison anser regeringen att organisationsenheten Swedec ska läggas ned och Swedecs verksamhet inordnas i 2. Rationaliseringen gäller dels ledning och administration, dels samordning av förmågeutveckling och vidmakthållande av kompetens inom ammunitions- och minröjningen. Regeringen framhåller att omstruktureringen inte kommer att innebära några förändringar vad avser 2:s och Swedecs kärnverksamhet. Swedec-verksamheten har varit och är en totalförsvarsresurs. Verksamheten ska oförändrat fortsätta att vara en resurs även för det civila samhället. Budgetpropositionen behandlas i . 97 (V): Jag vill tacka för svaret från ministern. Tyvärr är svaret väldigt kort. Det är egentligen inga raka svar och inget svar på de frågor jag ställer. Jag ställer frågorna utifrån ett slags konsekvensanalys av vad som kan hända om det inte går bra. Det som jag vill ha ett svar på när det gäller dessa bitar i Swedec-frågan handlar om att Försvarsmakten under en väldigt har fått kämpa med en underfinansierad verksamhet. Man har fått hitta pengar någonstans och dra ned på olika verksamheter. Swedecs verksamhet är väldigt unik. Det har haft en unik ställning i när det gällt ammunitions- och minröjning. Frågan handlar om huruvida man ser till att kompetensen finns kvar i Swedec. Om det visar sig att den försvinner i väg, och det ser ju ut så eftersom människor försvinner, vad gör man då? Skulle man se att det går åt skogen, kan man ta tillbaka det då? Går det att ta ett beslut som återställer det? Det handlar om att man ska skapa något slags rationalisering av verksamheten. I förslaget finns siffror på att ungefär tio personer i personalen är berörda på båda ställena. Det kan tyckas vara ett litet antal, men det är tio personer som kanske har en kompetens som är viktig för verksamheten. I svaret konstateras också att Swedec är betydelsefullt såväl militärt som för civila organisationer och myndigheter. Den analys man gör i budgetpropositionen är både summarisk och dålig. Det är inte ovanligt att en regering gör kortfattade analyser, men måste man kanske börja tänka till. Arbetstagarnas organisationer har beskrivit i sina dokument som har skickats ut till oss ledamöter sin syn på de konsekvenser som kan komma av detta. Dessutom menar de att det finns sakfel i förslaget, vilket är allvarligt. Swedec har från inrättandet 1997 i budgetpropositioner och andra dokument alltid beskrivits som en viktig samhällsresurs. Det innebär att det inte bara är en militär organisation, utan den fyller också en funktion för civila organisationer och myndigheter eftersom denna kompetens bara finns på Swedec. Har detta ändrats ? Vad är bakgrunden till beslutet om Swedec? Har det ändrats eller är det något annat som ligger bakom? Dessutom sker det redan nu organisationsändringar på Swedec som kommer att träda i kraft , vilket gör att man kanske ändå inte får den rationaliseringsvinst man vill göra gällande ska komma ut av detta. En sammanslagning tar inte bort något dubbelarbete, säger man. finns det inget dubbelarbete, så var hittar man de bitar som ska ge rationaliseringsvinsten? Framför allt är farhågorna att den specifika kompetensen försvinner det stora frågetecknet. slutar personal för att de känner att de inte vill vara kvar när detta händer. Även om 2 försöker ta över kontakten med den här delen av samhället vet vi av erfarenhet att det är svårt med en annan organisation och en annan huvudman som har andra prioriteringar i sin verksamhet än vad Swedec har. Det kommer naturligtvis att påverka. Frågan är: Vad gör man för att påverka detta om man tappar Swedecs kompetens, som inte minst efterfrågas utomlands? 98 Försvarsminister (M): Det känns lite märkligt att en riksdagsledamot ställer en interpellation i en fråga som just nu behandlas i . Vi har lagt fram vår budgetproposition, och frågan kommer att behandlas i försvarsutskott där är ledamot. Jag ska ändå försöka svara på frågorna. I interpellationen och i inlägget oroar sig för kompetensförluster när Swedec flyttas, som han uttrycker det. Jag vill slå fast att Swedec inte ska flytta. Det har alltid varit lokaliserat till och kommer att vara det i fortsättningen också. garnison består av 2 och Swedec. 2 rekryterar och utbildar officerare och soldater till ingenjörsförband med specialkompetens att utföra kvalificerade fältarbeten för nationella och internationella behov. Swedec är för nationella och internationella uppgifter inom ammunitions- och minröjning inom både militär och civil humanitär verksamhet. Swedecs verksamhet är inriktad på utbildning, utveckling och operativt stöd. För att effektivisera verksamheten inom garnison föreslår regeringen att själva organisationsenheten Swedec läggs ned och att denna verksamhet inordnas i organisationsenheten 2. Jo, omstruktureringens syfte är att få ett effektivare nyttjande av ledning och administration inom garnisonen. Omstruktureringen innebär också att samordning av förmågeutveckling och vidmakthållande av kompetens inom ammunitions- och minröjningen kan upprätthållas. Vid 2 finns ungefär 500 yrkesofficerare, gruppbefäl, soldater, sjömän och civilanställda. Vid Swedec finns ett åttiotal yrkesofficerare och civilanställda. Försvarsmakten bedömer att mellan fem och tio personer vid 2 respektive Swedec kommer att beröras av omstruktureringen. Omstruktureringen kommer dock inte att innebära några förändringar i vare sig 2:s eller Swedecs kärnverksamheter. Precis som framhåller bedriver Swedec en viktig verksamhet inom ammunitions- och minröjningen, och denna viktiga verksamhet kommer alltså att fortsätta som men under ledning av chefen för 2. Bakgrunden till förslaget är det som Försvarsmakten föreslog i sitt budgetunderlag . 99 (V): Jag blir lite förvånad att försvarsministern står och läser i princip det som står i budgetpropositionen när jag är ute efter att få svar på frågorna om oron som finns för om kompetensen ska finnas kvar eller inte.