prot · H00928 · 2012-11-21 00:00:00 — Även flyget ska bära sina kostnader för miljöpåverkan. De är undantagna från beskattning när det gäller flygbränsle. Vår utgångspunkt är att nivån på en koldioxid- och energiskatt på flygfotogen ska motsvara vad som gäller för bilbensin. Vi vill införa en skatt på inrikesflyg från i form av en schabloniserad start- och landningsavgift. Vi har länge efterfrågat en ny miljöbilsdefinition som skärper utsläppskraven för miljöbilar. Vi välkomnar därför regeringens nya utsläppsgräns för femårig befrielse från fordonsskatt, men vi anser att koldioxidutsläppen inte bör vara kopplade till tjänstevikten på bilen, som regeringen föreslår. Vi föreslår i stället en platt gräns för koldioxidutsläpp som kontinuerligt sänks för att uppmuntra köp av mindre och energisnålare bilar. Vi anser att en försäljningsskatt för bilar enligt en så kallad bonus malus-modell kopplad till miljöbilsdefinitionen bör införas. Detta betyder att bilar med mycket låga koldioxidutsläpp får en betydande skattebonus, bilar med genomsnittliga utsläpp beskattas neutralt medan de med höga utsläpp får en hög skatt. Med detta yrkar jag bifall till reservationerna 4, 8 och 12. 87 (M): I regeringens budgetproposition anges att det offentliga, stat, kommuner och landsting, beskattar svenska folket och svenska företag med en bit . Det kan vara på sin plats också i den här debatten att uttrycka tacksamhet för de skatter som svenska folket betalar in och även uttrycka tacksamhet över att vi har ett sådant effektivt skattesystem och en sådan effektivt fungerande skatteadministration i . Det är viktigt att påpeka detta. Inte minst när vi vänder blickarna utåt blir vi påminda om insikten att ett fungerande skattesystem verkligen är grunden och nyckeln till ett fungerande ekonomiskt system. Vi blir påminda om detta. har också fått tillfälle att notera en utveckling där skattefelet som det kallas, skattefusket och skatteundandragandet, i faktiskt minskar. Det är delvis kopplat till reformer, till exempel en avskaffad förmögenhetsskatt och införandet av RUT- och ROT-avdrag. med detta har vi kunnat se markanta attitydförändringar. Det finns tydliga tecken på att svenska folkets skattemoral verkligen ökar. Vi ser det i attitydundersökningar. Vi får en allt bättre och stigande skattemoral i . Acceptansen för skattefusk, svartarbete och undandragande minskar. som skattemoralen ökar lättar också skattebördan i . har skattetrycket sjunkit från av bnp. Den största delen av detta är sänkta skatter för låg- och medelinkomsttagare. Vi har dessutom behållit ambitiösa satsningar på välfärden, på skolan, på omsorgen, på sjukvården och på rättsväsendet. Den som läser budgetpropositionen noggrant kan se att vi , enligt prognosen, går mot ett skattetryck som ligger som välfärden utvecklas och blir mer ambitiös och sammanhållningen i värnas. Vi är lyckligt lottade i den meningen att vi kan genomföra skattereformer som vi gör ökade välfärdssatsningar. Det är den inramning som vi har när skattepolitiken utformas. Det skiljer sig markant från länder omkring oss där skattetrycket nu går i den motsatta riktningen och ökar. Högskatteländer som har utrymme att sänka skatterna. Lågskatteländer med stora statsskulder måste höja. Det ger en konvergens i skattepolitiken som en stark trend runt omkring oss just . Här kan vi göra reformer som stärker långsiktigt, gör attraktivare att investera i, ger fler jobb och håller samman . Vi har på bordet ett förslag om att förbättra de ekonomiska villkoren för pensionärerna genom att sänka inkomstskatten för pensionärer med drygt 1,1 miljarder . Sänkt skatt för pensionärer har skett i flera steg. Tillsammans med de skattesänkningar som genomfördes och 2010 blir skattesänkningen ca . Detta är de största riktade skattelättnader för pensionärer som har genomförts i i modern tid. Regeringen avser också att återkomma med ytterligare förslag om sänkt skatt för pensionärer under förutsättning att ekonomin medger det utrymmet. måste fortsätta att stärka sin konkurrenskraft. Vi ska använda våra starka positioner till framtidsinvesteringar som ger energi till vår ekonomi med långsiktigt riktiga och kloka reformer för en varaktigt högre tillväxt och en varaktigt högre sysselsättning. Vi ska nu ta tillfället att stärka vår långsiktiga potential. Med det betänkande som ligger framför oss föreslås att ställa sig bakom regeringens förslag att nivån på bolagsskatten sänks från till . Under har gått från att ha en av OECD-områdets allra mest konkurrenskraftiga bolagsskatter till att nu ha en skattenivå som ligger över snittet i såväl EU som . Med regeringens förslag får återigen en konkurrenskraftig bolagsskatt. vi har hört det här tidigare, men det tål att påpekas har i sina utvärderingar pekat på att bolagsskattesänkningar har en central roll för reformer som ger tillväxt och ökad produktivitet. Det blir attraktivare för internationella företag att förlägga sin verksamhet här, beskattas här och göra investeringar i . Fler investeringar i blir lönsamma, vilket sammantaget lägger grunden för fler jobb. Fler investeringar ökar också kapitalstocken i den svenska ekonomin. En större kapitalstock och en ökad kapitalintensitet för företagen påverkar produktiviteten, vilket skapar ett utrymme för högre löner. och pragmatiska, ansvarstagande socialdemokrater har stött förslag till sänkningar av bolagsskatten just därför att det är viktigt att föra en politik som möjliggör en gynnsam reallöneutveckling för svenska löntagare och som skyddar den svenska skattebasen. Genom att en stor del av bolagsskattesänkningen finansieras genom skärpta ränteavdragsregler, särskilt för interna räntor, finns det också en tydlig rättviseaspekt i reformförslaget. Bolag som har haft en god skattemoral får sänkt skatt som alliansregeringen tar krafttag mot den aggressiva skatteplaneringen. Vi får sammantaget en rättvisare och en lägre beskattning med det förslag till reform av bolagsskatten och skärpning av ränteavdragsreglerna som ligger på bord. Utöver bolagsskatten ska också villkoren för företagen förbättras genom att ett investeraravdrag införs som stimulerar tillgången på kapital också i nystartade och växande företag. Det finns också i budgetpropositionen initiativ som tar sikte på att utveckla och förbättra rättsmiljön och våra skatteregler. Det aviseras utredningar om förhandsbesked, möjligheten till ett snabbt, bindande besked i skattefrågor som ökar förutsägbarheten, uppdrag till att förbättra servicen till företag, en ökad rättssäkerhet i bemärkelsen ökad enhetlighet och därtill en utredning om att pröva möjligheten att ytterligare stärka rättssäkerheten genom en specialisering av skattemål i domstol. Detta är viktigt och det välkomnas. Det finns flera goda skäl att läsa speciellt skatteutskottets yttrande över budgetpropositionen. I skatteutskottet följer vi förstås noggrant vilka förslag som läggs fram på bord. De blir också noggrant redogjorda för i utskottets yttrande. Utan att förringa något parti vill jag säga att det var med en särskild nyfikenhet som vi den här hösten såg fram emot att ta del av Socialdemokraternas skattepolitik och skatteförslag detta mot bakgrund av att det , också offentligt, har förts diskussioner om en omprövning av skattepolitiken. hade ett stort uppdrag i att leda arbetet med att förnya den socialdemokratiska skattepolitiken. Det fanns en ny partiordförande, och det var dessutom en ny vice ordförande i skatteutskott. kan vi konstatera, uppriktigt något förvånat, att förnyelsen uteblev. Det som skedde var att skattehöjningarna blev fler och högre. Skattehöjningarna från Socialdemokraterna med som partiordförande är nu större än vad de var under både och . Det är vad vi kan se. är det kostnadsökningar som läggs på svenska jobb och svenska företag. Det är genomgående så när vi tittar på förslagen att skatterna är kopplade till att försvåra för nya jobb och att urholka Alliansens arbetslinje. Hur leder ökade kostnader för jobb och företagande på mer än 30 miljarder till att det blir fler jobb? Hur adresserar ni det som kallade för massarbetslösheten genom nya skatteförslag och höjda skatter på mer än 30 miljarder på jobb och företagande? Hur understöder detta full sysselsättning som också pratade om? Det är också anmärkningsvärt att Socialdemokraterna, som i sin affärsplan som lanserades pratat så mycket om nya jobb i växande och kunskapsintensiva företag, nu vill höja det som är nära nog världens högsta marginalskatter ytterligare. Hur ger en höjning av det som är nära nog världens högsta marginalskatter fler jobb? Det första rådet från ekonomerna och analytikerna på till regeringar som är i kris och undrar vilka skattereformer de ska eller inte ska göra är: Höj inte marginalskatterna! Det är det mest skadliga för arbetsutbudet och för antalet arbetade timmar, och det innebär en stor skada för samhällsekonomin. Det föreslår nu Socialdemokraterna i ett läge som är gynnsamt och där vi har utrymme att göra skattereformer som är långsiktigt korrekta och tar ansvar för framtiden. Det är förvånande. Socialdemokraternas förslag om höjd restaurangmoms tillsammans med dubblerade ungdomsarbetsgivaravgifter blir en skattebörda som slår hårt mot ungdomar. Vi reser runt i och träffar unga som är arbetslösa och inte vill annat än att jobba. Förklara för mig och för de här frågorna har vi ställt förut på vilket sätt deras möjligheter till jobb ökar med höjda arbetsgivaravgifter och en restaurangmoms på belopp som går långt . vill, och det förvånar mig också något, göra mindre attraktivt att investera i. En begränsad sänkning av bolagsskatten som föreslår är väsentligt mindre än vad staten faktiskt tar in tack vare skärpta ränteavdragsbegränsningar. Konsekvensen är att det gör mindre attraktivt att investera i. pratar gärna om små företag och om att man reser runt och lyssnar på just företagen. Men observera och notera de förslag som lägger på bord! Hur många små åkerier vill ha kilometerskatt och höjda dieselskatter? Hur många livsmedelsbutiker, campingplatser och andra arbetsgivare vill ha ökade kostnader för att anställa ungdomar? Är det och Företagarna som vill ha ökade kostnader för industrin genom höjda elskatter? Hur många kunskapsintensiva företag har sagt till er att deras anställda vill ha högre marginalskatter? Varifrån kommer förslagen? vill också, precis som , göra mindre attraktivt att investera i. vill försämra svensk konkurrenskraft. Man vill höja bolagsskatten. Det är någonting som i dessa tider borde oroa alla de som är anställda i tung industri där bolagsskatten spelar roll för möjligheten till både anställningar och reallöneökningar. Man föreslår också breda höjningar av inkomstskatten. Förklara för poliser, sjuksköterskor och metallarbetare, som kommer att drabbas av skattehöjningar, varför de ska bära bördan. Förklara också vad som är fortsättningen. Hur långt vill ni gå? Hur många steg vill ni ta bort av jobbskatteavdraget, som just gjort det mer lönsamt för låg- och medelinkomsttagare att arbeta? I vårt betänkande kan vi gå till skatteutskottets yttrande. Där finns verkligen hela listan på skatter som oppositionspartierna vill införa och höja. Det är höjda inkomstskatter. Det är höjd moms. Det är dubblerade arbetsgivaravgifter för unga. Det är försämringar eller rent av avskaffande av RUT- och ROT-avdragen. Det är avskaffande av avdragsrätt för gåvor till ideella organisationer. Det är införande av kilometerskatt, skatt på handelsgödsel, höjd skatt på avfall, på naturgrus och torv, höjda bensin- och dieselskatter, flygskatt, fastighetsskatt, arvsskatt, gåvoskatt, höjd kärnkrafts- och vattenkraftsskatt, högre skatt på andrahandsuthyrning och därtill en illa underbyggd bankskatt. Det här är inte en fullständig lista över vilka skattehöjningar som de olika oppositionspartierna för fram, men det är några av de förslag som antingen Socialdemokraterna, lägger fram på bord. Jag tror att det finns goda skäl att yrka bifall till förslaget i det här betänkandet. Det finns också starka skäl att ställa frågor om och uppmärksamma oppositionspartiernas stora skattehöjningar. Vi vet inte vad som är regeringsalternativet, men vi vet att listan på kostnadsökningar och nya skatteökningar är lång. Ingen kommer att komma undan. Det kommer att drabba alla. Bättre då att rösta ja till alliansregeringens budgetproposition. 88 (S) replik: Åter till arbetslösheten. I den här situationen, när vi har så många arbetslösa och när vi har varsel, är det ganska rimligt att regeringen när den lägger fram en budget har utformat den på ett sådant sätt att den stimulerar arbete och så att säga möter arbetslösheten. Två tredjedelar av det reformutrymme ni har lägger ni på en bolagsskattesänkning som enligt finansministern inte kan anges komma att ge några jobb, i alla fall inte i närtid. Inte på något sätt belägger ni hur en sådan bolagsskattesänkning skulle kunna medverka till att stoppa varsel och annat. Det är bara att gå igenom listan på vilka företag det egentligen är som gör de stora vinsterna. Det är banker, elbolag och annat. Det är klart att man då funderar: Om man, förbjude, skulle vara klädd i allianskläder nog skulle väl övervägandena i alla fall vara lite klokare, för jag måste säga att jag är ganska chockad två tredjedelar på en åtgärd som man själv säger inte kommer att ge några jobb. Vi har ju diskuterat effekterna av jobbskatteavdragen i den här kammaren . Vi har haft utfrågningar i utskottet. Det är verkligen olika uppfattningar om huruvida jobbskatteavdragen har varit jobbskapande. Men ni har ju hävdat att det är många tusentals människor som har fått jobb på grund av dem. Då är min fråga: Varför lägger ni inte fram förslag om ett femte jobbskatteavdrag? Ni har ju lovat väljarna. Ni har majoritet tillsammans med . Varför inför ni inte det femte jobbskatteavdraget i stället för denna bolagsskattesänkning? 89 (M) replik: Det är utmärkt att tar upp bolagsskatten, för jag blev faktiskt konfunderad av tidigare inlägg kring just bolagsskatten. Han gör en stor poäng av att detta leder till stora vinster och beskriver Socialdemokraternas position som pragmatisk i sammanhanget. Jag skulle säga att den är problematisk. De stora vinster som räknar upp är ju ni socialdemokrater med på till hälften. Om skulle jag spela på att ni är med på allt. Jag nämnde att det finns en historik av att pragmatiska socialdemokrater inser vikten av att ha en konkurrenskraftig bolagsskatt. Det gjorde innan han lämnade . De insåg detta just därför att det finns en koppling till industri, till industrifacken, till både sysselsättningstillväxt och stigande reallöner. Här kan vi tvista om vad som är den långsiktiga effekten av detta. Är det stigande reallöneökningar eller är det fler jobb? Båda dessa är gynnsamma. Båda dessa spelar en stor roll. Sedan pratar om att ha en politik som bidrar till att jobben blir fler. Jag tycker att vår politik har ett gott kvitto. Det är verkligheten. Det är faktiskt 200 000 människor fler som har ett jobb än det var 2006, trots tuff finanskris, trots en tuff kris i . Jag har en fråga tillbaka till Socialdemokraterna. Ni lägger nu kostnadssmällar på bord med skattehöjningar på ungdomsjobb, med höjd moms och med ett avtrappat jobbskatteavdrag. Hur ger det bättre förutsättningar för fler jobb om ni lägger skatter på anställningar som driver upp priserna och kostnaderna för företagen? 90 (S) replik: Skillnaden är att vi använder pengarna smartare och effektivare. Det är riktigt att vi tar in mer intäkter, men vi använder dem för att se till att människor kan komma i arbete och att våra barn faktiskt får en rejäl utbildning. Det är inte vi som föreslår att vi som enda civiliserade land ska sänka ambitionerna när det gäller utbildningspolitiken. Vi har massor av sådana förslag. Jag har dragit en hel del av dem. Vad det handlar om är att vi på det sättet rustar oss för att kunna ta jobben. Därutöver lägger vi över 10 miljarder på konsumtionsstimulanser som får fart på den inhemska marknaden och håller sysselsättningen uppe. Det handlar om hur man använder pengarna, om man använder dem till att subventionera stora företags vinster eller om man faktiskt använder dem till att få fart på ekonomin och hålla arbetslösheten nere. Jag får ändå säga att det var ett skickligt inlägg av , för min fråga handlade faktiskt om varför ni inte väljer det femte jobbskatteavdrag som ni har lovat väljarna och som ni numera är överens med om att ni ska införa. Ni påstår ju att det ger jobb. Hade det inte i så fall varit bättre att föreslå det framför bolagsskattesänkning? Ni påstår ju att det ger jobb. Varför lägger ni då inte fram förslaget? 91 (M) replik: Jag pratade om att lättnader på bolagsskatten får resultat som kan komma till uttryck både i högre löner och i fler jobb på lång sikt. Det är de möjliga effekter som det kan bli av en sänkt bolagsskatt. Motsatsen för Socialdemokraterna, som lägger fram skattehöjningsförslag på ungdomsjobben, både med en höjd restaurangmoms och med dubblerade arbetsgivaravgifter för unga, är att välja mellan konsekvensen att jobben blir färre för unga eller att det blir lägre löner för unga. Det är de konsekvenserna som Socialdemokraterna och får fundera över. Man kan säga att det kommer att leda till att det blir färre jobb eller man kan säga att det kommer att pressa ned lönerna för ungdomsjobben. Men att säga att det inte blir någon konsekvens skulle jag hävda är helt orealistiskt. Det är klart att kostnadshöjningar som Socialdemokraterna lägger just på de sektorer där unga människor har sitt första arbete kommer att ha ett pris. Det kommer att ha betydelse. Priset är att jobben blir färre eller att lönen blir lägre. 92 (V) replik: Staten och kapitalet, eller som den kanske egentligen hette, Den ena handen vet vad den andra gör, är en progglåt från min ungdom. Jag har hört att den är populär också vid moderata tillställningar. Den beskriver kanske ganska väl regeringens största reform, alltså de 16 miljarderna i sänkt bolagsskatt. Jag tycker att det verkar vara lite dålig fantasi från regeringen att det är den största reformen. Man anför internationella konkurrensskäl. Tittar man till exempel på tio största handelspartner inklusive BRIC-länderna ser man dock att deras genomsnittliga bolagsskatt är . Det är alltså väsentligt högre än den svenska . För att ta de två handelspartner som är störst och viktigast för , och , ligger på och på . pratar vi om den formella, lagstadgade bolagsskatten. Tittar vi på vad företagen faktiskt betalar in, om vi går in i den skattestatistiska årsboken, ser vi att genomsnittet under det första decenniet har varit . Enligt den senaste siffran är det . Vi vet också att många storbolag nästan inte betalar någon skatt alls. Det är kris i , och inleder en tävling om att sänka bolagsskatten mest. Jag vill mena att det är en osolidarisk politik med tanke på situationen i . De som framför allt vinner är storbankerna, som redan har höga vinstnivåer. Varför, herr ålderspresident, ska ta täten i ett race to the bottom? 93 (M) replik: Det pratades om staten och kapitalet, och banker och andra storföretag gicks igenom. Jag tycker att det vore klokt för representant att lyssna mer på hur industriarbetare och industrifacket traditionellt ser detta. Det är ett sätt att värna den svenska skattebasen. Vi vet om att stora företag i en internationell miljö i allt större och växande utsträckning kan välja var de förlägger sin beskattning. Är det någon insikt skatteutskottet har fått jag har varit ordförande är det just detta: Möjligheterna till upplägg är omfattande. gör vi tuffa insatser när det gäller detta. Vi skärper ränteavdragsmöjligheterna. Vi begränsar möjligheterna för det. Vi skyddar den svenska skattebasen. Vi gör det också genom att göra bolagsskattesatsen mer konkurrenskraftig så att blir ett mer attraktivt land att investera i. Jag förstår dock att motsätter sig detta med tanke på att ni uttryckligen vill göra till ett mindre attraktivt land att investera i. Ni vill inte bara låta bolagsskatten ligga still, utan ni vill höja den ytterligare. Vilka konsekvenser får det för industrijobben? Vad är beskedet till industrifacken på detta område? Hur stärks svensk konkurrenskraft och våra möjligheter att få full sysselsättning av att vi faktiskt höjer den svenska bolagsskatten? Där är svaret skyldig. 94 (V) replik: Bolagsskatten är i . Som jag sade tidigare ligger genomsnittet för våra tio största handelspartner på . ligger på och på . Vi menar att den är konkurrenskraftig i , speciellt med hänsyn tagen till de gynnsamma avdragsmöjligheter vi har varit inne på tidigare. När finansminister påstår att bolagsskatten är den skadligaste av alla skatter får han också mothugg från olika näringslivsföreträdare och företagarna. Till exempel professor vid tycker inte alls att det är den viktigaste skattefrågan för företagen. Hur är det nu med bankerna, som alltså kommer att gynnas mest? Vi har fått rapporter om att de har i vinst före skatt av 2012. De kommer att få ungefär 65 miljarder efter skatt . kommer de att få 68 miljarder efter skatt. Vi har fått rapport om att storbankerna tjänar på bolånen. Vi läser rubriker som Bäddat för bankfest och Bankvinsten står pall i lågkonjunkturen i tidningarna. Det är också en av anledningarna till att vi vill ha en engångsskatt på bankerna på några miljarder kronor. De får enorma vinster, och de får ytterligare vinster med den stora sänkningen av bolagsskatten. Dessutom har värdet av den implicita garanti som den har ställt ut för storbankerna enligt och varit värd i genomsnitt . Det kan jämföras med en stabilitetsavgift på . Varför ska regeringen fortsätta att göda storbankerna? 95 (M) replik: Jag tror att det finns skäl att i många aspekter vara tuff mot storbankerna, att öppna för mer av konsumentmakt och mer av en hårdare och bättre konkurrens som stärker konsumentens ställning på den finansiella marknaden. Det tror jag är jätteviktigt. Att däremot höja bolagsskatten, att skärpa upp den, gör det mindre lönsamt det står nu här och säger att investera i . Att införa engångsskatter som är märkligt beräknade tror jag är fel väg att gå om man just är mån om att få en utveckling i som handlar både om att sysselsättningen och jobben ska bli fler och att det ska finnas förutsättningar för stigande reallöner. Det gäller inte minst för dem som arbetar i industrin. lyssnar möjligen inte på dessa aspekter, utan snarare för man fram fler skatter än bara höjd bolagsskatt och en engångsskatt på banker. Man vill ha en höjd fastighetsskatt igen. Det är förslag om att återinföra förmögenhetsskatten och införa en ny skatt på besparingar. Arvs- och gåvoskatten ska tillbaka. Det är förslag ställer på bordet, möjligen som inspel i samtal och förhandlingar mellan de tre oppositionspartierna. 96 (MP) replik: Jag känner som en väldigt seriös debattör. Jag blir alltid lite illa berörd när han buntar ihop alla olika förslag från oppositionen och låtsas att de är samkörda på något sätt. Det är inte helt seriöst, men jag ska ändå se vad vi kan göra av debatten. säger att ska minska attraktivitet. Det kan man alltid diskutera, bland annat investering. Man kan diskutera det, men vad vi gör är att använda den summa regeringen använder för att sänka bolagsskatten väldigt mycket till att, förutom att sänka bolagsskatten en del, gynna småföretagare. Vi går precis på den önskelista småföretagarna själva har, nämligen att vi ska sänka arbetsgivaravgifterna och andra saker. Vi använder samma summa för att öka attraktivitet, men på ett klokare sätt än alliansregeringen. Problemet är att regeringens förslag om att sänka bolagsskatten är någonting som gynnar de större företagen. Eventuellt skapar det jobb där; det är tveksamt även enligt expertisen. Framför allt satsar vi dock där det finns jobb, nämligen i småföretagen. Sedan går bland annat in på detta med åkerier och att vi ökar deras kostnader.