prot · H00932 · 2012-11-28 00:00:00 — 1 § Justering av protokoll Justerades protokollet för . 2 § Meddelande om aktuell debatt Talmannen meddelade att på begäran av riksdagsgrupp skulle en aktuell debatt om blockad av anordnas . Från regeringen skulle utrikesminister (M) delta. Den inkomna skrivelsen hade följande lydelse: Till talmannen om aktuell debatt med anledning av bordning av Ship to Gazas fartyg och blockad av bordade den israeliska flottan fartyget på internationellt vatten och hindrade därmed segelskutan från att nå med sin last av civila förnödenheter. De ombordvarande tillfångatogs och flottan förde fartyget till hamnstaden . I denna stund är det svenskägda fartyget beslagtaget av . Besättningen, varav ett flertal är svenska medborgare, sitter arresterade. civila last bestående bland annat av barnmorskeutrustning, mediciner och fotbollar har beslagtagits av . UD förklarade före bordningen att man förutsatte att inte skulle bruka våld. Mot bakgrund av detta behöver det klarläggas hur regeringen under resans gång agerat för att garantera besättningens säkerhet och hur den framöver tänker agera för att trygga svenska medborgares säkerhet på internationellt vatten och förhindra att svenska medborgare grips på internationellt vatten. Vi önskar också få svar från regeringen på hur man nu kommer att agera för att last ska föras till och de behövande där samt vad man kommer att göra för att det svenskägda fartyget ska återlämnas till sina ägare. I samband med att bordades meddelade UD:s presschef att och EU hävdar bestämt att det är en allvarlig humanitär situation i och att gränsövergångarna måste öppnas, det är en linje som råkar sammanfalla med Ship to Gazas linje. Det var ett välkommet besked, men frågan är hur regeringen nu kommer att agera för att blockaden av ska hävas. För som upprätthåller sin blockad av den ockuperade förs diskussioner om att fördjupa EU:s förbindelser med genom det så kallade CAA-protokollet, som skulle innebära en uppgradering av handelsrelationerna mellan och . Detta sker trots att EU i sitt associeringsavtal med villkorat avtalet med att respekterar de mänskliga rättigheterna. begär därför att en aktuell debatt ska hållas i för att ska få möjlighet att diskutera dessa aktuella frågeställningar, men också för att ska få svar från regeringen angående deras agerande i samband med bordningen av och deras arbete för att blockad av Gaza-remsan ska hävas. 3 § Hänvisning av ärenden till utskott Föredrogs och hänvisades Proposition 2012/13:36 till civilutskottet Motioner 2012/13:U6 och U7 till utrikesutskottet /13:N10 till näringsutskottet EU-dokument KOM(2012) 697 till miljö- och jordbruksutskottet Åttaveckorsfristen för att avge ett motiverat yttrande skulle gå ut . 4 § Några körkortsfrågor Föredrogs trafikutskottets betänkande 2012/13:TU4 Några körkortsfrågor (prop. 2012/13:23). Kammaren biföll utskottets förslag att ärendet fick avgöras efter endast en bordläggning. Talmannen konstaterade att ingen talare var anmäld. (Beslut fattades under 15 §.) 5 § Utsläppsrätter och geologisk lagring av koldioxid Föredrogs miljö- och jordbruksutskottets betänkande 2012/13:MJU4 Utsläppsrätter och geologisk lagring av koldioxid (prop. 2012/13:17). Talmannen konstaterade att ingen talare var anmäld. (Beslut fattades under 15 §.) 6 § Kunskap i havsfrågor 2020 Föredrogs miljö- och jordbruksutskottets utlåtande /13:MJU7 Kunskap i havsfrågor 2020 (KOM(2012) 473). Talmannen konstaterade att ingen talare var anmäld. (Beslut fattades under 15 §.) 7 § Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande samt konsumentpolitik Föredrogs betänkande 2012/13:CU1 Utgiftsområde 18 Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande samt konsumentpolitik (prop. 2012/13:1 delvis). 1 (S): Jobben är den viktigaste frågan för . Jobben är avgörande för människors möjlighet att styra över sina egna liv. Men jobben är också avgörande för ekonomi, tillväxt och utveckling. När vi är fler som jobbar växer ekonomin, och vi kan höja kvaliteten i skolan och välfärden. Jobb, bostad, tillväxt och välfärd hänger ihop. Därför är förutsättningarna för en god bostadsförsörjning central i en socialdemokratisk jobb- och välfärdspolitik. En fungerande bostadsmarknad är en viktig del för att säkra framtidens tillväxt och för att bygga starkt. En dynamisk arbetsmarknad kräver rörlighet. Människor måste kunna röra sig över olika delar av landet och kunna ta jobb där jobben finns och där de nya jobben kommer. Svenska företag uppger att de har svårt att rekrytera rätt kompetens, och inte sällan beror detta på bostadsbrist. Den strukturella bostadsbristen hämmar näringslivet i och är därmed ett hot mot jobben och mot tillväxten. Rekryteringsgapet måste slutas. Investeringar i bostadsbestånd är viktiga och tillväxtskapande investeringar. Bostadsbristen behöver mötas med ökat bostadsbyggande och med att dagens bostadsbestånd utnyttjas mer effektivt. Vi behöver snabbt sänka trösklarna in på bostadsmarknaden, underlätta flyttkedjor och öka rörligheten. Även här har regeringens politik misslyckats. På den högra sidan här i kammaren påstår man allt oftare när verkligheten kryper sig på att man delar bilden av en havererad bostadsmarknad och av dess effekter på framtid. Bra, säger jag. Men när den statsbudget som vi diskuterar inte leder till några som helst handlingar måste jag ändå ställa frågan: Ser ni inte verkligheten? Märker ni inte behoven? Hör ni inte ropen efter fler hyresrätter? Känner ni inte bristen på studentbostäder? Har ni ingen kontakt med dem som förgäves försöker få råd att köpa sig en egen bostad? Mitt i detta finns bostadsministern, eller inte. Jag reser mycket runt i , och jag möter många människor. Fler och fler ställer frågan: Var finns bostadsministern? Var finns viljan? Var finns förmågan? Var finns regeringens bostadspolitik? Trots den allvarliga situationen, det låga byggandet och den ökande bristen fortsätter bostadsbyggandet att minska ytterligare. påbörjades ungefär 2 350 småhus. Det är en minskning jämfört med . påbörjades 7 550 lägenheter. Det är en minskning . Vi är , och jag tror inte att ens den mest optimistiska spinndoktorn i tror någonting annat än att det också 2012 blir ett ras för bostadsbyggandet och ett ras för regeringens bostadspolitik. Även när det gäller bostadspolitiken måste jag tyvärr konstatera att är på väg åt helt fel håll. När det inte finns någon reell bostadspolitik från regeringens sida kanske det ändå skulle kunna finnas någon form av mål, vilja, inriktning, tanke. Det kunde i alla fall vara en början. Men även här står regeringen tomhänt. Vi Socialdemokraterna, och har föreslagit ett nytt bostadspolitiskt mål, ett mål som ger uttryck för ett samhällsansvar och har sociala ambitioner. Om man nu skulle vilja ha en aktiv bostadspolitik skulle en början kunna vara att ställa sig bakom detta mål och ansluta sig till det i stället för att bara sitta och titta på när bristen på bostäder ökar. behöver en aktiv bostadspolitik, en bostadspolitik som utgår från verklighetens fakta, nämligen att det byggs för få bostäder, en bostadspolitik som motsvarar de behov och de förväntningar som finns, en politik som gör att unga kan komma in på bostadsmarknaden, en politik som kommer till rätta med bristen på studentbostäder, en politik som gör att vanliga familjer har råd med en bostad som passar hushållets behov och hushållets storlek. Mot regeringens tomma budget står en socialdemokratisk skuggbudget med en lång räcka av idéer, nya tankar, omprövningar, konkreta förslag, lagförändringar och resurser för att öka bostadsbyggandet. Låt mig ge några exempel. Vi föreslår en byggmiljard för byggande av bostäder där bristen och efterfrågan är allra störst bland unga och studenter. Så har med framgång arbetat tidigare med riktade stöd för att öka bostadsbyggandet. Det gjorde vi . Då ökade bostadsproduktionen, och då hade en socialdemokratisk regering. Men det är inte bara unga och studenter som har problem på dagens bostadsmarknad. Många familjer drömmer om ett eget hus och en egen trädgård. För många förblir detta bara just en dröm. har nyproduktionen av småhus fallit kraftigt, inte bara i vissa områden utan i hela landet. Jag tycker att det är dags att initiera en egnahemsrörelse för 2000-talet. Vi föreslår också att staten ställer ut kreditgarantier för upprustning av miljonprogrammen. Det skulle bidra till en nödvändig fysisk och social upprustning samt en omställning till ett hållbart . Dessa områden byggdes . Då såg de ut som en del av den generella välfärden vi var stolta. är de snarare en symbol för en tilltagande segregation. Här behövs omfattande omställningar, och det är ett gemensamt ansvar för att bygga starkare. Det är dock inte bara i storstadsområdena vi behöver bygga och ställa om bostäder. Även i glesbygden finns det en efterfrågan. Problemet är att kreditinstituten inte är villiga att låna ut pengar till villkor som människor med normala inkomster kan uppfylla. Även på detta område ser vi hur regeringens åtgärder är otillräckliga. Det behövs en mer genomtänkt politik för hela landet om hela landet ska kunna leva. Det måste gå att bo också utanför de större städerna. Det är kommunerna som har ansvar för bostadsförsörjningen i det här landet. Det blir ett problem när vissa kommuner vältrar över detta ansvar på grannkommunerna. Vi menar att det finns behov av att skärpa bostadsförsörjningslagen. Vi menar också att det finns behov av bostadsförmedlingar och behov av förmedlingar för andrahandsbostäder. Politik handlar om att se verkligheten och att vilja axla det ansvar för förändring och förbättring som verkligheten kräver. I det ansvaret brister regeringen. Vi socialdemokrater är dock redo att axla ansvaret för att bygga starkare . Sammantaget är det en dyster bild som tonar fram när man betraktar regeringens bostadspolitik. Bostadsbristen ökar, nyproduktionen fortsätter att minska och nio av tio kommuner har otillräckligt med hyresrätter. Hälften av landets kommuner saknar bostäder som unga efterfrågar. Bostadsbyggandet minskar trots rekordstor efterfrågan. Dagens nyproduktionstakt riskerar att allvarligt undergräva förutsättningar för jobb och tillväxt. För att öka takten krävs såväl nationell politik som politik, och då krävs det politiker som inte bara lovar och ser verkligheten utan också har konkreta förslag och levererar resultat. Mot regeringens handlingslösa misslyckande står en tydlig socialdemokrati med siktet inställt på en bättre framtid för . Jag får ofta frågan: Vad är den enskilt viktigaste åtgärden som behövs för att få i gång bostadsbyggandet i ? Jag ska avsluta med att ge svaret på den frågan. Jag har nämligen tänkt mycket, och jag har presenterat en hel del konkreta förslag för en ökad bostadsproduktion. Svaret är dock enkelt: För att få i gång bostadsbyggandet i , för att rusta vårt land starkt för framtiden, behöver en ny regering. Med hänvisning till detta yrkar jag bifall till reservationerna 2 och 22. I detta anförande instämde (S). 2 (MP): betänkande 1, som omfattar samhällsplaneringsfrågor med bostadsförsörjning och byggande samt konsumentpolitik, visar tydligt på de skiljelinjer som finns i svensk politik. De går mellan oss i opposition, som värnar medborgarintresset, och regeringen, vars politik enbart handlar om hur man kan få största möjliga avkastning på investerat kapital. Ska man vara snäll mot regeringen skulle man kunna formulera det så att skiljelinjen går mellan en politik för människor och en politik för the economic man, för tyvärr är det nog så att många gärna vill se sig själva mer som en economic man än som en människa. Jag menar alltså, herr talman, att på detta utgiftsområde som utgör stora delar av de grundläggande komponenterna i det vi brukar kalla välfärdsstaten blir de stora ideologiska skiljelinjerna väldigt tydliga. har i sin budgetmotion presenterat ett alternativ till regeringens budgetförslag. I vårt arbete med budgeten har vi utgått från de grundläggande villkoren för ekonomin, nämligen de förutsättningar som naturen ger oss. När ett snabbt föränderligt klimat bland annat slår ut livsmedelsproduktion på många håll i världen och bidrar till att öka försäkringsomkostnaderna och när en växande andel av den byggda miljön, inte bara i utan på hela vår planet, drabbas av ökande skador genom orkaner, översvämningar och bränder påverkas även verkligheten för våra medborgare här i . Att allt fattigare fyndigheter av mineraler exploateras, att företag numera dammsuger världen på skrot och att kyrktak och stuprör av koppar, precis som elförsörjningen till tågtrafiken, allt oftare stjäls är tydliga tecken på att det blir allt mer ont om råvaror. Detta leder till en osäkrare värld och inte minst till en allt mer orolig och instabil ekonomi. Företagen vågar inte satsa, och enskilda blir allt försiktigare med att lätta på plånboken. Det leder till en negativ spiral. Detta sker regeringspolitik som uppmuntrat familjerna att skuldsätta sig till en i internationellt perspektiv helt katastrofalt hög nivå. Varslen ökade från 7 329 till 10 260 , vilket är nästan en fördubbling mot siffran för . Mot den verkligheten lägger regeringen fram sin optimistiska men ack så verklighetsfrämmande budget. När EU-området som helhet räknar med en årlig recession på framöver räknar regeringen med växande export. Det är väldigt svårt att hitta några som delar regeringens bedömning . För att slippa en debatt om vem som är bäst på att göra prognoser om den ekonomiska utvecklingen har dock som vanligt presenterat ett budgetförslag som utgår från regeringens prognoser. Men vi väljer att ha en större budgetmarginal, eftersom vi tidigt insåg att regeringens prognoser är kraftigt överoptimistiska. Vi i använder budgeten för att skapa jobb i stället för att som regeringen skänka bort skattemiljarder utan krav på motprestation. Inte ens näringslivets egna organisationer ser några egentliga fördelar med de 16 miljarder regeringen ger bort i sänkt företagsbeskattning. Inga bedömare jag har mött kan se hur det skulle skapa några nya jobb. Däremot är alla överens om att det kraftigt ökar vinsterna i banksektorn. Här är prioriteringarna tydliga: Vi värnar människorna, och regeringen värnar till och med ej efterfrågade vinstökningar. Det kraftigt förändrade klimatet och den snabbt växande resursbristen skapar alltså en oro i ekonomin som resulterar i en osäkrare arbetsmarknad med färre och sämre betalda jobb. Därför har lagt 3,2 miljarder mer än regeringen på arbetsmarknadspolitikens område, 5 miljarder mer än regeringen på infrastruktur, 1 miljard mer än regeringen på förnybar energi samt 1 miljard mer än regeringen på upprustning av bostäder i det vi kallar klimat-ROT. Vi har valt att lägga alla dessa pengar i vår budget på det som utgör näringsverksamhet, eftersom vi till och med på bostadspolitikens område gör prioriteringar för en budget för fler jobb. I utgiftsområde 18 gör vi några mindre omfördelningar av de medel regeringen föreslår och tillför ytterligare 160 miljoner i huvudsak för att få fart på byggandet. Vi lägger det mesta av detta på ett utbildningspaket på området fysisk planering, för att underlätta för kommunerna och för att underlätta spridningen av kunskaper för smartare bygglösningar. Vi menar att den här typen av åtgärder är betydligt mer verkningsfulla än regeringens strulande med hyresvillkoren för dem som hyr ut och för dem som hyr, om nu målet är att det ska byggas fler bostäder. ger möjligheter att återuppta arbetet med undermåliga inomhusmiljöer. Regeringen valde att lägga ned den tidigare fonden för fukt- och mögelskador med väldigt tvivelaktiga motiv. av alla skolbarn drabbas av astmaliknande symtom med ständig snuva, rinnande ögon, tryck över bröstet, hudrodnad som kliar, huvudvärk och återkommande andningsbesvär. Orsaken kan ofta vara dåliga skolmiljöer med allvarliga fukt- och mögelproblem. Det är för många elever i klassrummen, dåligt fungerande ventilation, filter som inte rengörs regelbundet och alltför mycket vistelsetid inomhus. Men även dåliga bostäder är ofta en orsak. När jobben uteblir har man inte råd att flytta hemifrån, och ofta bor det för många i en lägenhet. Små barn bor ofta i de minsta rummen med den sämsta ventilationen och av någon underlig anledning oftast vägg i vägg med badrummet, som är det rum där fuktproblemen brukar vara störst. Även kemikalier kan ligga bakom den här typen av problem. Många renoveringar genomförs i strid mot alla regler. Även bostadsföretag som har tydliga regler exempelvis för att en ny matta inte ska få limmas ovanpå en gammal matta gör ofta det, alltså mot sina egna interna regler. Limmet på den nya mattans undersida startar då kemiska reaktioner på den gamla mattans ovansida. Limmen är inte gjorda för att fungera på ovansidan av mattan. Resultatet blir det som sanerarna brukar kalla en cocktail av giftiga ämnen. Vi har alltså mängder av dåligt underhållna bostäder i , och det är inte ovanligt med kraftigt överbefolkade bostäder, tio personer i en fyrarummare är inte ovanligt. Att starta livet i en giftig cocktail är inte så lyckat, och att försöka tillgodogöra sig undervisning i en skollokal som ger ständig huvudvärk och kliande ögon är inte heller lätt. Vi ser att regeringen inte tar dessa problem på allvar. De medel som ger är självklart inte på långa vägar tillräckliga, men det innebär en tydlig skillnad mot regeringens ignorerande hållning. När det gäller produktsäkerhet ser vi tilltagande problem med att introduktionen av framför allt nya leksaker går så fort att säkerheten inte hinner med att granskas. Innan riskerna observeras har ofta nya produkter hunnit ut till hundratusentals hem. Därför ger en utökad ram på 20 miljoner för att de bland annat ska kunna köpa in fler timmar från de kommunala konsumentrådgivarna, som är de främsta experterna när det gäller att tidigt fånga upp nya skadliga produkter ute på marknaden. väljer även att utöka ram för stöd till de frivilliga konsumentorganisationerna. Vi riktar den satsningen bland annat mot ökad konsumentinformation kring läkemedelsbiverkningar. Biverkningar av läkemedel är ett snabbt växande problem som tyvärr går allt längre ned i åldrarna. Det är någonting vi måste ta tag i snabbt. Från sida har vi svårt att se fördelen med regeringens förslag att förlänga presumtionshyran från 10 till . Vi vill se politiska initiativ som bidrar till att sänka kostnaderna för nyproduktion. Vi vill inte se en politik som legitimerar höga produktionskostnader. Det är inte trovärdigt att påstå att man har ambitionen att sänka kostnaderna för nyproduktion av bostäder när alla de förslag regeringen kommer med i verkligheten drar åt helt motsatt håll. Regeringen saknar ambition när det gäller bostadspolitik. Trots i regeringsställning har man inte klarat av att formulera ett bostadspolitiskt mål som på något sätt andas någon form av humanism eller medmänsklighet. Det man kallar ett bostadspolitiskt mål är egentligen en ren, klar och tydlig deklaration om att marknaden överlåts att lösa alla problem. Det är det bostadspolitiska mål regeringen har formulerat. Från oppositionens sida har vi ett förslag på ett bostadspolitiskt mål som vi menar återspeglar de värden och den kultur vi tycker är någonting självklart och borde vara normgivande i en demokrati. Det lyder så här: Alla ska ges förutsättningar att leva i goda bostäder till rimliga kostnader och i en stimulerande och trygg miljö inom långsiktigt hållbara ramar. Boende- och bebyggelsemiljön ska utgå från människors efterfrågan och behov och bidra till jämlika förhållanden och särskilt främja en god uppväxt för barn och ungdomar. Vid planering, byggande och förvaltning ska en ekologiskt, ekonomiskt och socialt hållbar utveckling vara grunden för verksamheten. Vi menar, herr talman, att med bifall till reservation 2 bör ställa sig bakom en sådan målformulering för bostadspolitiken. Det skulle vara att återupprätta bostadspolitiken som ett politikområde här i . Regeringens politik för utgiftsområde 18 är, som jag inledde med att konstatera, mer inriktad på maximal avkastning på satsat kapital än på medborgarnas behov av exempelvis bostäder. Regeringens politik kanske möjligen fungerar för den som har möjlighet att köpa sin bostad på en ort som är i ständig tillväxt och för den som aldrig blir sjuk eller skadad. Men för den som råkat köpa sin bostad på en ort som drabbas av en större nedläggning och där fastighetspriserna rasar liksom för alla dem som av olika skäl exempelvis att man vill vara mer rörlig på arbetsmarknaden väljer att bo i en hyrd bostad saknar regeringen politik. Det är själva sentensen i regeringens politik, den är till för individen som ekonomisk aktör, inte för individen som människa. För oss gröna är det självklart att politik är ett redskap vars uppgift är att korrigera det som marknaden inte förmår att klara av. Behovet av fler hyresrätter, herr talman, är mycket stort, och det växer inte bara i de större kommunerna utan i de flesta kommuner runt om i landet. har lagt fram förslag på åtgärdsprogram för att stimulera nyproduktion och för att sänka produktionskostnaderna, men från regeringen ser vi inga förslag. Slutligen yrkar jag bifall, utöver reservation 2, till reservation 23. Förutom det jag redan nämnt om behovet av ökade resurser för att tidigt kunna upptäcka farliga produkter och om betydelsen av att stärka konsumentrörelsen anser vi i att den kommunala konsumentvägledningen måste förstärkas. Kunniga konsumenter är en grundförutsättning om vi tillsammans ska klara av omställningen till ett långsiktigt hållbart samhälle. Alltså bifall till reservationerna 2 och 23. 3 (SD): Jag har även valt att lägga fokus på just bostadspolitiken trots att civilutskottets område är så mycket mer. Jag kan börja med att instämma i övriga talares oro över bostadspolitiken. mål för området bostadsmarknad är att skapa förutsättningar för välplanerat, energieffektivt och hållbart bostadsbyggande för både ung och gammal. Samhällsplanering förutsätter ett helhetsansvar för att skapa förutsättningar för de värden som vi människor anser vara viktiga. Regeringsförklaringen säger: ska ha en välfungerande bostadsmarknad. Det ökar människors valfrihet i livet och möjligheterna att flytta för studier eller arbete. Därför vill vi öka tillgången på bostäder. Det ska bli enklare att hyra ut i andra hand. Det ökar rörligheten och ger bland annat ungdomar fler chanser att hitta en bostad. Fastighetsavgiften för hyres- och bostadsrätter ska sänkas. Planeringsprocesserna ska effektiviseras. För att få fler studentbostäder vill vi på kort sikt stimulera byggandet av tillfälliga studentbostäder, som vi för ett långsiktigt ökat byggande ser över nuvarande byggregler och stöder nya innovativa lösningar. Så investerar vi i . Det är fagra ord som jag hoppas inte lovar runt och håller tunt, för jag kan inte tänka mig annat än att vi alla kan instämma i intentionerna i just denna del av regeringsförklaringen. Bostadspolitiken är en del av tillväxtarbetet. En fungerande bostadsförsörjning krävs för att vi i ska kunna öka sysselsättningen, tillväxten och vår konkurrenskraft. Att hitta en bra balans mellan efterfrågan och tillgång på olika boendeformer i kombination med arbetstillfällen är en stor och viktig utmaning. Ingången till arbetsmarknaden går ofta via en egen bostad. En bra bostadsmarknad blir därför avgörande för rörligheten på arbetsmarknaden. Finns det inga bostäder ges det inte heller någon möjlighet att flytta dit jobben eller studierna finns. Vår bostad har en central betydelse i våra liv. När det gäller bostadspolitik finns det mycket att säga, och alla partier verkar egentligen vara överens om att någonting måste göras. Men bostadsbyggande och bostadspolitik är en stor och komplex fråga. Naturligtvis tycker jag att det är ytterst vikigt att vi får i gång bostadsbyggandet, att det finns stabila och långsiktiga regler och förutsättningar.