prot · GZ0985 · 2012-03-20 00:00:00 — Det blir väldigt svårt för stadsnäten att investera och på det sättet också få tillbaka sina investeringar. vet mycket väl att många av stadsnäten inte säljer tjänster högre upp i värdekedjan, utan man levererar svart fiber och låter sedan andra aktörer på den privata marknaden använda sig av fibern. Då är det svårt att få hem investeringarna, om man inte får ta ut det pris som det kostar. Stadsnäten har det också svårare eftersom de oftast inte kan gå över kommungränserna, som elbolagen. De får det, men det får inte stadsnäten. Därför har de ett större hinder när det gäller att bygga ut i hela landet än vad kommersiella aktörer har. Kommersiella aktörer gör det inte eftersom de inte får hem sina investeringar. Stadsnäten skulle vilja göra det, eftersom kommunerna vill att alla kommuninvånare ska ha de här tjänsterna. Men de kommer inte att ha råd att göra det. Det är där min oro ligger, att det kommer att bli ett stopp i bredbandsutbyggnaden. 91 Statsrådet (C): säger att fiberutbyggnaden riskerar att stanna av i . PTS beslut har varit känt , det vill säga . Om vi bortser från att det kan finnas intressenter som av olika skäl kanske är missnöjda med PTS regleringsbeslut undrar jag om kan peka på någon statistik som skulle ge henne rätt. I själva verket tyder den officiella statistiken på att fiberutbyggnaden nu fortsätter i mycket snabb takt. har nästan hälften av alla hushåll och företag möjlighet till eller snabbare hastigheter än så. Det är en ökning på bara . Det är en fantastisk utveckling. Då försöker säga: Ja, men det är nog ändå bara i storstadsområdena som vi ser den här utvecklingen. Visst är andelen som högst i , men det är inte hela sanningen. placerar sig på andra plats i . Där har av alla hushåll den här möjligheten. I eget hemlän, , är ökningen bara . Det här är en utveckling som går oerhört snabbt. Att fiberutbyggnaden skulle stanna av ser jag inga som helst tendenser till, snarare tvärtom. , , skrev branschtidningen om fiberfrossan, som råder i . Läser man den artikeln kan man konstatera att de beskriver hur det nu görs tunga investeringar i fiberoptiska nät. Bara Sonera kommer att investera i . De beskriver också hur den nya fibersatsningen tar vid där den förra slutade och att man även i många villaområden kommer att få tillgång till fibernätet. pekar man ut att även om Sonera är en av de största investerarna kommer även flera stadsnät att fortsätta bygga fiber när de själva får beskriva sina investeringsplaner. Alla regleringsbeslut kan överklagas i allmän domstol. Om det hade funnits ett sådant missnöje med PTS beslut hade det gått att få det rättsligt prövat. De delar av beslutet som är relevanta för debatten här har inte överklagats och har därmed vunnit laga kraft. Jag kan tycka att det kanske hade varit lite mer konstruktivt att få det beslutet prövat rättsligt än att vi här i lagstiftande församling ska diskutera ett förvaltningsärende som redan har vunnit laga kraft. Därför är jag något överraskad, milt sagt, över den här interpellationen. Jag skulle i sammanhanget vilja lägga till att regeringen gör mycket för att se till att hela kan få tillgång till bra bredband, både fysiska och mobila. Ta auktionen när det gäller 800-bandet, till exempel! Där har en av operatörerna blivit ålagd att använda för att koppla upp de 800 hushåll runt om i landet som helt och hållet saknar möjligheter till grundläggande bredband med en hastighet om . Men med förlov sagt stämmer det inte att fiberinvesteringarna i skulle ha stannat av. PTS bredbandskartläggning visar inte på det. Och när jag reser runt i landet möter jag dem konkret, byalagen, de enskilda eldsjälarna, stadsnätsföreningarna och operatörerna, som plöjer ned stora pengar på att bygga ut ett bra fungerande fibernät i hela vårt land. 92 (S): Det är märkligt att bara möter dem som är positiva. Men det är ju jättebra att du möter dem också. Det gör jag med. Jag möter många som vill investera och som har gjort det . Men jag möter också en stor oro, bland annat oron över det som också beskrev, nämligen att det nu sker en återmonopolisering, det vill säga att det blir en aktör som kommer att bygga i hela landet. Och den aktören kommer att bygga där de tycker att det är mest lämpligt och där de tror att de får hem pengarna. Tycker att det är lämpligt att vi nu får en återmonopolisering? Är det så vi ska se till att det blir bredbrand i stora delar av landet och då inte ens alla delar? Blir det bara en aktör kvar kommer ju den aktören att själv bedöma när det räcker. Det stämmer att vi har en aktör som bygger för fullt och som lägger ned fiber. Det är jättebra. Om vi har öppna nät och ser till att tjänsterna kan fungera där och att man inte låser in kunderna utan att de har möjlighet att hyra in sig på de bredbandsaktörer som bygger är det jättebra att det byggs. Men det är inte bra att det bara blir en enda aktör kvar. Vi har stadsnäten, och de bygger. Det är som säger. Jag möter också de stadsnät som fortfarande bygger, men jag möter även dem som känner en stor oro över att de inte kommer att få tillbaka sina investeringar, medan marknadens aktörer kommer att bygga där de känner att här kommer de att få tillbaka pengarna, så här är det lämpligt för dem. Och så ska en marknadsaktör göra. Det är inte så konstigt. Jag har mött IT människor som jobbar febrilt med att se till så att det ska fungera i . De gör det på ett fantastiskt sätt, men de ser en stor oro för hur det kommer att gå framöver om det ska bli återmonopolisering i landet. Jag har även mött andra; nämner mitt eget hemlän som har ökat dramatiskt . Ja, men det är väldigt stor skillnad fortfarande. Jag tror att vi måste återgå till att se till att varje kommun gör sina it-infrastrukturplaner. Man kan ta fram de gamla planerna som gjordes vi hade bredbandspengar från staten, även kallade Rosengrenspengarna, och hotta upp dem igen. Man måste se över sina nät och se var marknaden bygger och inte bygger och var stadsnäten skulle kunna samarbeta. kan det till och med vara så att kommunerna bygger från var sitt håll fast man inte har koll på det, eftersom det i dagens läge inte är full kontroll på var det läggs ned nät. Även om det görs en bredbandskontroll från PTS görs det inte genom att man tittar på var fibern har lagts ned, utan det är genom att man ringer upp och frågar: Har ni bredband? Då svarar konsumenten ja på det, och så får man en kartläggning på det sättet. Det skulle behövas en annan typ av kartläggning som till exempel länsstyrelserna skulle kunna ta hand om. Jag ser en oro. Men jag märker att är nöjd, och vi får väl se vem som får rätt framöver. Jag hoppas att det blir som beskriver och att det inte stannar av, men jag har en oro för framtiden. 93 Statsrådet (C): Återmonopolisering, , är så långt ifrån den här regeringens politik som man över huvud taget kan komma, och det är inte heller det som händer på marknaden. Jag redogjorde för de investeringsplaner som Sonera har beskrivit i artikeln i , men olika operatörer gör nu stora investeringar i framtidssäkrad fiber. Vi har byalag som bokstavligt talat står beredda att sätta spaden i backen för att dra fiber hem till gården eller hem till byn, så det stämmer inte att det finns en återmonopolisering på den svenska marknaden. Tvärtom är det vi ser nu en fiberfrossa och en utveckling där allt fler delar av landet inser att framtidens kommunikationer alltmer kommer att handla om att se till att vi har bra elektroniska kommunikationer, för det behövs för att hela ska kunna växa och utvecklas. När det gäller den aktuella frågan från kan man konstatera att Post- och regleringsbeslut är en direkt följd av lagen om elektronisk kommunikation som antogs 2003, en lagstiftning framtagen av en socialdemokratisk regering. Vad vet jag kanske till och med arbetade med frågorna då. Den lagstiftningen säger att PTS regelbundet ska göra marknadsanalyser, däribland av marknad 4 som är det vi diskuterar just . Den analys PTS gjorde kom fram till att Sonera behövde prisregleras. Enligt EU-direktiv är det den så kallade LRIC-modellen som i det fallet ska användas för att räkna fram priset. Om nu tycker att PTS regleringsbeslut är fel kan det bara bero på att det är något av det som jag precis nämnde som hon tycker är fel. Då skulle jag hemskt gärna vilja att hon svarade på vilket. Är det lagstiftningen om elektronisk kommunikation som det är fel på? Är det PTS marknadsanalys som menar är felaktigt gjord? Är det LRIC-modellen som inte bör användas, och har hon i så fall något eget alternativ till den? Jag tycker att den utveckling vi ser i är fantastisk. På bara har vi sett en ökning där nästan varannan människa som bor i vårt land nu har tillgång till höghastighetsbredband med . Det är en fantastisk utveckling. Jag tycker att vi i den här kammaren, gemensamt från höger till vänster, borde kunna glädjas åt dessa fantastiska resultat. Framför allt ska vi glädjas åt att resultaten i , och eget hemlän visar att om man har ett långsiktigt och målmedvetet arbete, om man bestämmer sig för att sätta upp långsiktiga mål och hålla fast vid dem, är det möjligt att faktiskt åstadkomma en helt fantastisk utveckling när det gäller bredbandsutbyggnad också i våra glesare delar av landet. 94 (S): Det är fantastiskt att är så nöjd. Det är bra. Jag tycker också att det är bra att ligger i framkant, och det var ju tack vare att vi gjorde de satsningar som vi gjorde. Vi hade hem-PC-reformen som den borgerliga regeringen avskaffade med en gång när de kom till makten. Vi hade bredbandspengarna som vi också kallade Rosengrenspengarna, och vi hade IT i skolan. Detta har gjort att vi har legat i framkant under en väldigt , men som har påpekat i många andra debatter kommer andra länder nu i kapp. Då gäller det att se till att vi hanterar saker och ting rätt och att vi faktiskt också ser till att det inte blir en återmonopolisering. Även om statsrådet påstår att det inte är så hör jag helt andra signaler från andra som påstår att med sänkningen av marknadspriset säger en majoritet av stadsnäten att de måste se över sin verksamhet, för då kommer de inte att ha råd att bygga i samma takt längre och kommer de inte att kunna bygga i alla delar av respektive kommun. Det är mycket allvarligt. Jag är lika glad som över att vi har haft en sådan fantastisk utbyggnad och att vi har byggt i storstäder, tätorter och så vidare, men vi får inte lämna gles- och landsbygd bakom oss. Det är jättebra med byalagen och så vidare, men de är med förlov sagt väldigt små aktörer om man jämför med till exempel den som nämnde här förut, det vill säga Sonera. De små byalagen gör ett jättejobb, och de ska ha allt stöd, men det finns en stor risk att satsningen som görs kommer att stanna av, eftersom stadsnäten själva säger att de inte kan bygga om de inte får tillbaka sina investerade pengar och kan ta ut det pris som de behöver för att bygga. 95 Statsrådet (C): brukar ju parkera sig i täten internationellt sett när det gäller många av de här utvecklingsområdena, och det är väldigt positivt. Det finns många faktorer bakom att det ser ut så, bland annat beslut fattade av den här regeringen, men också beslut fattade av föregående socialdemokratiska regeringar. Lyssnar man på kan det nästan låta som att inga beslut som är fattade efter att alliansregeringen tillträdde 2006 har spelat någon roll för it-utvecklingen i det här landet. Det är lite trist att man ska behöva ha den typen av ideologiska skygglappar och inte kan erkänna att beslut fattade även av denna regering har bidragit till viktiga it-politiska framsteg. Det bredbandsstöd som refererar till och som fanns under den tidigare socialdemokratiska regeringen gjorde nytta i många delar i landet. Att ligger så pass bra till beror till ganska stora delar på att man då valde en framtidssäker teknik. På många andra håll i landet slösades de pengarna bort. Av tidningsuppgifter att döma satsades många i misslyckade satsningar eller i områden där marknaden ändå hade klarat av att bygga ut bredband. En borgerlig regering väljer att inte hantera skattebetalarnas pengar på det sättet. Vi ser en väldigt positiv utveckling. Men mer kommer att behöva göras. Jag beundrar engagemang och välkomnar det. Men jag beklagar att när Socialdemokraterna presenterade sin skuggbudget lade ni inte en enda krona mer till it-utbyggnad. När däremot regeringen presenterade sin budget för valde vi att avsätta de kommande tre åren för att bygga ut bredband i de delar av landet där marknadens krafter över huvud taget inte räcker till. Överläggningen var härmed avslutad. 19 § Svar på interpellation 2011/12:254 om direktverkande el 96 Statsrådet (C): har frågat mig om jag avser att vidta några åtgärder för att sätta upp mål för att avskaffa direktverkande el i åretruntboenden i . Det stämmer att elförbrukningen i är beroende av väderförhållanden i och med att el används för uppvärmningsändamål. Det stämmer också att vid hög förbrukning kan reservkraftverk behöva igångsättas, och dessa använder fossila bränslen. Det är därför viktigt att alla i samhället bidrar till att använda el på ett effektivt sätt. Vi i regeringen genomför därför en rad insatser för att ge människor möjlighet att spara på el. Däremot vill vi inte detaljstyra hur människor väljer att värma upp sina hus. Användning av el för uppvärmning och varmvatten i småhus har haft en avtagande trend från drygt till knappt 2010. Den avtagande trenden beror bland annat på konvertering från direktverkande el till andra uppvärmningsformer. Andelen småhus med enbart direktverkande el eller vattenburen elvärme var . I dessa siffror ingår också småhus med värmepumpar, dock inte berg-, jord- eller sjövärmepumpar. Regeringen beslutade om propositionen Timmätning för aktivaelkonsumenter. Förslaget i propositionen innebär att det ska bli möjligt för alla kunder som har mätning, cirka 5 miljoner personer, att ingå nya former av avtal som förutsätter att elförbrukningen timmäts. Timmätning är ett samhällsekonomiskt viktigt verktyg för kunder att själva eller via applikationer kunna ta kommando över sin egen förbrukning och sänka sin elkostnad. Timmätning innebär en möjlighet till ökad hushållning med värdefull el. Ett annat sätt att ge möjlighet för människor att spara på el är att sprida kunskap om energieffektiva val. Regeringen satsar ca på den kommunala energi- och klimatrådgivningen, som bland annat ger råd om olika uppvärmningsalternativ. Jag vill också påminna om att vi har energieffektiviseringsmål. Det finns ett sektorsövergripande mål om minskad energiintensitet till 2020 jämfört med . Det finns dessutom mål för bebyggelsen om minskad energianvändning per uppvärmd areaenhet till till 2050. 97 (S): Jag tackar statsrådet för svaret. Jag kan hålla med statsrådet om det mesta i svaret. Det är jätteviktigt att elkonsumenter måste vara medvetna om sin elförbrukning. De måste ta kommandot över sin elförbrukning för att sänka elkostnaden hemma. Jag ser den här frågan utifrån ett bredare samhällsperspektiv och inte utifrån elkonsumenten. Vi har ett behov av, som även statsrådet påpekar här, att starta reservkraft när det blir kallt i landet eftersom en del av husen behöver värmas upp med direktverkande el. Statsrådet säger i svaret att konsumtionen har minskat från till . Det är en minskning med en fjärdedel . Vi är medvetna om att det största problemet är de kallaste dagarna . Det är inga problem med direktverkande el mitt när det är varmt och skönt. Då har vi inga problem med direktverkande el. Det är de dagar som vi behöver mest elenergi som problemet uppstår. Det är viktigt ur ett samhällsperspektiv att se till att vi kan få bort detta. Jag håller med statsrådet. Inte heller jag vill detaljstyra hur människor ska värma upp sina hus. Men det finns alternativ till direktverkande el som ur både ett miljöperspektiv och ett samhällsperspektiv är mycket bättre än direktverkande el. Därför borde och i det här fallet regeringen ta initiativ och sätta upp mål. I den förra debatten om bredband sade ministern: Om man bestämmer sig för långsiktiga mål kan man lyckas med att uppnå dem. I debatten om direktverkande el vore det bra ur ett samhällsperspektiv om man sätter upp en del mål för att minska elförbrukningen just de stunder när behovet av el är som störst. Det är viktigt för mig. Jag har haft en motion om detta och kommer att fortsätta att driva frågan. Det är en viktig fråga. Det är inte så att vi löser alla problem. Jag är medveten om det. Men vi löser en del av problemen med att avskaffa direktverkande el. Jag hoppas därför att statsrådet i sitt svar utvecklar lite mer: Varför är det så främmande att ha mål för att avskaffa direktverkande el? 98 Statsrådet (C): Att ställa om elförsörjningen till ett mer förnybart, hållbart och tryggt energisystem är en av regeringens uttalade ambitioner. Det är en grundläggande del i den energipolitik som har ställt sig bakom och som jag som energiminister arbetar för att förverkliga. tar upp en väldigt viktig aspekt i sin interpellation. Vi har inte minst sett att vi har haft brister i vår elförsörjning. och vissa timmar när behovet har varit särskilt stort har vi varit beroende av att kunna importera el. Men vi har också varit beroende av fossilbaserad reservkraft som har varit nödvändig för att täcka de inhemska behoven. Det har varit motiverat inte i första hand av användandet av direktverkande el. Det beror på att vi har haft omfattande driftstörningar i den svenska kärnkraften. Det har varit en stark orsak till att elförsörjningen den här vintern har varit mycket ansträngd. Det är något som jag som minister har fått följa väldigt noga. För mig är det viktigt att vi lägger resurserna där de gör allra mest nytta. Det handlar framför allt om skattebetalarnas pengar. Just därför väljer regeringen att lägga sina resurser på att stärka elförsörjningen och valfriheten för den enskilde. Vi arbetar med att undanröja hinder för att bygga ut den förnybara energin i form av att vi arbetar bort tröskeleffekter. Vi vill underlätta för enskilda att producera sin egen el eller anpassa elanvändningen efter timpriserna. Det kommer att bidra till ett robustare system för vår elförsörjning. Jag är helt övertygad om att propositionen om timvis mätning som ligger på bord, som jag tror hänvisades till näringsutskottet så sent som , kommer att leda till att prismedvetna konsumenter får möjlighet att styra den del av sin förbrukning som man kan styra till olika tidpunkter på ett sådant sätt att vi får en jämnare förbrukning över dygnet, över veckan och ibland kanske till och med över året. Det kommer att leda till att vi kapar topparna i effektbehovet, vilket kommer att leda till att behovet att dra i gång dyr och ofta miljöskadlig fossilbaserad reservkraft minskar. Men så länge som vi är så beroende av kärnkraften för vår elförsörjning måste den ha en säkerhetsnivå och en driftssäkerhet som gör att den kan leverera när behoven är som allra störst . Att minska andelen direktverkande el i våra bostäder för uppvärmning är väldigt bra. Det är viktigt och riktigt, och det är en del av en önskvärd samhällsomvandling. Det är en bra omställning som i de flesta fall är lönsam för den enskilde . Det som behövs är ofta information, att man som villaägare eller husägare inser att här finns pengar att spara. Det är inte bara miljönytta utan också egna pengar att spara. Genom de kommunala klimat- och energirådgivare som regeringen har satsat på och har förlängt under hela mandatperioden upptäcker allt fler svenskar den möjligheten. Dessutom har vi ROT-avdraget, som ytterligare underlättar omställningen till mer hållbara uppvärmningssystem i våra bostäder. Allt detta är positivt. 99 (S): Det blir inte så mycket till debatt mellan statsrådet och mig. Egentligen är den största skillnaden mellan oss att jag jättegärna skulle vilja ha ett mål, att säga att eller 2025 ska vi avskaffa direktverkande el. Statsrådet säger att det är just när elbehovet är som störst som direktverkande el påverkar och ökar konsumtionen. Men om vi hade ett mål skulle vi få i gång byggandet och få i gång arbetstillfällen, och det skulle definitivt vara bättre för de miljömål som vi har. Det skulle till och med innebära att vi får en friare kapacitet i elnätet. måste varje elbolag ha kapacitet för de svåraste stunderna, när man ska leverera mest el, och garantera leveransen. Därmed måste man bygga upp kapacitet efter det behov som finns under topparna. Om vi fick bort direktverkande el under de tider när det är toppar skulle det också innebära att man får ledig kapacitet i nätet. Jag är som sagt, fru talman, medveten om att det här inte löser alla problem, men det gör att det blir enklare att uppnå miljömålen. Det gör att vi får en säkrare uppvärmning. Det är ungefär som statsrådet berättar om, att hushållen har olika behov av direktverkande el och även utifrån väderförhållandena. Vi kan få en jämnare elförbrukning, och därmed kan samhällsplaneringen kring elförsörjningen bli enklare. Därför tycker jag fortfarande att det är viktigt att försöka jobba aktivt för att avskaffa direktverkande el. 100 Statsrådet (C): Precis som jag sade tror jag att jag och interpellanten kan vara överens om att det är helt rätt att verka för att ta sig ifrån en uppvärmningsform som direktverkande el. Det finns andra typer av uppvärmningssystem som är ekonomiskt mer lönsamma också för småhus. Man kan konvertera till pellets, byta till en bergvärmepump, en luft- eller vattenvärmepump eller fjärrvärme om man har det i närheten, i stället för att ha direktverkande el, en elpanna eller i värsta fall värma upp sitt hus med olja det finns fortfarande de som gör det. Frågan är hur man styr för att komma i den riktningen. Jag tror att det är det som debatten egentligen handlar om. Vi har några olika tydliga styrmedel som vi använder. Ett är byggregler som vi gradvis successivt skärper. Där skärper vi kraven på energieffektivitet i bebyggelsen, både sådant som renoveras och sådant som nyproduceras. Sedan har vi energieffektiviseringsmålen, som har antagit och som jag beskrev i interpellationssvaret. Det är att vi ska minska energianvändningen per uppvärmd areaenhet i bebyggelsen till 2020 och till 2050. Det är långsiktiga mål som pekar i vilken riktning vi vill gå. Sedan vill det till att man uppfyller de målen och lägger fram förslag som styr i den riktningen. Förslaget om timvis mätning av el är ett sådant förslag, som man måste se också i ett systemperspektiv. Det kommer att vara viktigt för den enskilde för att få kontroll på sina elkostnader, men det kommer också att bidra till att vi får ett elsystem som fungerar bättre och en förbrukning som är bättre fördelad över dygnet. Ett annat förslag som regeringen har överlämnat till är propositionen när det gäller obligatoriska energideklarationer som regeringen fattade beslut om . Vi vet att många av de energieffektiviseringsinvesteringar som kan göras i småhus är lönsamma . Då kan man fråga sig varför de inte görs om de är lönsamma. Svaret är ofta brist på information. Genom att vi framöver ställer krav på att det ska vara obligatoriskt för en säljare av ett hus att energideklarera huset, att ha någon på plats i huset som går igenom energieffektiviteten och pekar ut vad det finns för energibesparingspotential som är lönsam, kan den nye husägaren få en bra överblick över vilka investeringsmöjligheter och rationaliseringsmöjligheter som finns, men också vad man kan göra för att se till att ha en hög energieffektivitet i den egna bostaden. Förslaget i den delen innehåller att en säljare redan i bostadsannonsen ska energideklarera sin fastighet med något slags märkning där det tydligt framgår för en tilltänkt köpare hur energieffektiviteten ser ut i den aktuella fastigheten.