prot · H00921 · 2012-11-08 00:00:00 — Detta är mycket oroande, inte minst för de människor som varslas. Jag och de varslade skulle välkomna om regeringen tog initiativ till korttidsjobb som behåller fler människor i arbete och ger utbildning. Eller varför satsar man inte på ett klimatinnovationsprogram för de nya hållbara jobben? Miljöministern borde ju vara intresserad av hur vi skapar de nya hållbara jobben och styr i en mer utsläppssnål riktning. Mina frågor till miljöministern blir därför: När kommer de nya hållbara jobben? Blir det några korttidsjobb och klimatinnovationsprogram? 50 Miljöminister (C): Vi lider alla med de människor som blir varslade. Det är ingen lätt situation för den enskilde, för familjen och för bygden. är ett litet exportberoende land som påverkas väldigt mycket av det som händer i omvärlden. Tittar vi på den europeiska nivån är det tur att vi har en stabil ekonomi i vårt land. För att stabilisera situationen kan man göra åtgärder på olika plan: långsiktiga budgetsatsningar som skapar jobb och konkurrenskraft, arbetsmarknadsåtgärder för att hjälpa den enskilde och åtgärder för att stabilisera och hjälpa företagen. Den stora infrastruktursatsningen, främst på järnväg, betyder mycket. Den historiska satsningen på forskning och energiforskning ger framtida jobb. De stora satsningarna, över 8 miljarder först och sedan 2 miljarder, till Arbetsförmedlingen ska hjälpa den enskilda. 51 (S): Av ministerns svar kan jag konstatera att det finns en tydlig skillnad mellan regeringens politik och den politik som vi socialdemokrater företräder. Vi tror nämligen på lokal utvecklingskraft. Inte minst i det här läget med varsel som drar över landet vill vi understödja lokala klimatinnovationer för att skapa de nya jobben och den nya framtidstron för människor. Det vill inte regeringen. Det tycker jag är synd. Det ges inte heller några besked om korttidsjobb, vilket faktiskt skulle rädda en del människor kvar i arbete och utbildning. Alldeles sade en annan minister att alla arbeten är viktiga. Det är synd att miljöministern inte kan ge dessa besked. Jag formulerar om min fråga: När menar ministern att detta, med regeringens politik som har gett oss massarbetslöshet och som toppas av varsel, kommer att brytas och bli nya jobb och sänkt arbetslöshet? 52 Miljöminister (C): Det finns några väldigt tydliga skillnader mellan regeringens politik och Socialdemokraternas budgetförslag. I vår budget har vi gigantiska satsningar på infrastruktur och forskning som bygger framtidens konkurrenskraft. En annan stor skillnad är att vi satsade mer än 8 miljarder på att förstärka möjligheten att skapa jobb och på arbetsförmedlingsinsatser och program. lägger vi ytterligare 2 miljarder där. Vi har satsat enorma pengar och gjort stora reformer för att hjälpa ungdomar, som är en särskilt känslig grupp, in på arbetsmarknaden. Det syftar naturligtvis till att stabilisera situationen. Om vi tittar på EU ska vi nog vara glada över regeringens politik. Vi har stabilare ekonomi och lägre arbetslöshet än övriga . Vi satsar på företag, konkurrenskraft och ungdomar. Socialdemokraterna föreslår att det ska bli dubbelt så dyrt att anställa unga, man vill fördubbla momsen för restauranger där många invandrare jobbar och man vill försämra och där man kan göra väsentliga klimatinsatser lokalt. Det är stora skillnader. 53 HANS (M): Jag vänder mig till utrikesminister . kom den så kallade Stoltenbergrapporten som jag tror att utrikesministern var med och initierade tillsammans med sina kolleger i de övriga nordiska länderna. Stoltenbergrapporten var en provkarta på hur man kunde fördjupa det nordiska samarbetet. Bland annat föreslogs att man kunde fördjupa det inom ambassadområdet och när det gäller luftövervakning av . hölls sejour i . Vad jag förstår var det ett framgångsrikt möte både på den parlamentariska sidan och på ministersidan. Man har tagit ytterligare steg när det gäller ambassadsamarbetet mellan de nordiska länderna, precis i enlighet med Stoltenbergrapporten, och man har gett en signal om att luftövervakning av skulle kunna vara möjlig i ett nordiskt koncept. Det kanske inte finns någon direkt hotbild mot , men det är ett sätt att synliggöra och manifestera nordisk vilja till ett fördjupat samarbete på det försvarspolitiska och säkerhetspolitiska området. Jag skulle önska att utrikesministern för kammaren kunde kasta lite mer ljus över frågan om luftövervakning av . 54 Utrikesminister (M): Det är alldeles riktigt som frågeställaren säger att vi hade ett mycket bra möte i mellan de nordiska utrikesministrarna och mellan parlamentarikerna. Det handlade om att fördjupa samarbetet i på det utrikespolitiska och säkerhetspolitiska området. fick vi en begäran från om att medverka i luftövervakning tillsammans med och , även om ju har en Natofunktion som vi inte har. Vi gav en positiv signal till detta tillsammans med . Det gjorde vi efter att ha diskuterat frågan bland annat i utrikesnämnden här i . Vi kommer att återkomma till mer i detalj med en riksdagsskrivelse om det nordiska försvarssamarbetet i stort och vad vi vill göra där. I det sammanhanget ska vi också på lämpligt sätt bereda möjlighet att mer konkret ta ställning till detta. Det omfattas av en mycket bred parlamentarisk enighet i såväl som och de övriga nordiska länderna. 55 HANS (M): Det är glädjande och bra att utrikesministern berättar hur vi i kommer att bli involverade i processen. Jag tror att det vore välkommet för att också diskutera försvars- och säkerhetspolitik utifrån en regeringsskrivelse. Jag välkomnar det. Jag tycker att det är en bra och tydlig signal i enlighet med Stoltenbergrapporten. Jag tycker också att det är utmärkt att utrikesministern tillsammans med sina nordiska kolleger bockar av en del av de övriga förslag som kom från tidigare utrikesminister bland annat när det gäller ett fördjupat ambassadsamarbete. 56 Utrikesminister (M): Här föreligger, som sagt, en lång rad andra förslag. Just på försvarsområdet har det skett en del. Därför tycker vi att det är angeläget att informera mer i detalj och ge möjlighet att ta ställning. Det sker parallellt med det arbete som sker inom Försvarsberedningen. Jag vet från mer informella samtal med olika ledamöter att den nordiska aspekten är väldigt betydelsefull för dem också. 57 (SD): Jag har en fråga som jag tror får betraktas som allmänpolitisk så jag vänder mig till miljöministern. betalar en EU-avgift . Vi betalar alltså mest per capita netto i hela unionen. Det är medel som går till att EU ska få muskler att förvalta den demokrati som vi har valt att outsourca från till EU. Trots att vi redan betalar mest i föreslås att avgiften ska höjas med ytterligare 10 miljarder ; vi ska alltså komma upp i 40 miljarder . Regeringen har uttalat sig kritiskt. EU-ministern talade om budgeten i ord som helt åt skogen. Statsministern sade att den är orealistisk. Det är en linje som jag hoppas inte bara stannar vid prat utan att man kommer att omsätta den i praktiken. Därför är min fråga till miljöministern: regeringen redan nu garantera att man inte kommer att gå med på några avgiftshöjningar för del? 58 Miljöminister (C): Tack för frågan. Det är väldigt länge sedan var ett isolerat land där man fattade politiska beslut inom landets gränser och inte behövde bry sig om omvärlden. Jag kan nämna ett antal områden där har enorm nytta av och sparar pengar på EU-samarbetet. Det största och första är naturligtvis fred i . Vi har haft av fred i en världsdel som har varit krigshärjad nästan så länge någon kan minnas och det finns uppteckningar. Jag kan nämna demokratiarbetet. I de nya medlemsländerna, , , och hela , har människor lidit fruktansvärt av att inte kunna förverkliga sina livsdrömmar. Jag kan nämna miljöfrågor. Vi förhandlar tufft när det gäller EU:s budget. EU hjälper och stärker varje medborgare i . 59 (SD): Jag vet inte om miljöministern missförstod min fråga. Min fråga gällde alltså inte huruvida miljöministern anser att EU har en bra eller dålig verksamhet eller huruvida vi ska vara kvar i unionen. Min fråga gällde om regeringen kan garantera att man inte kommer att gå med på de aviserade avgiftshöjningarna från EU. Utgångspunkten är att man ska försöka förhandla bort dem. Om man vill ha högre avgift förstår jag miljöministerns argumentation, att man försvarar vad pengarna används till. Om det är som statsministern och EU-ministern säger, nämligen att man inte vill ha någon höjning, bör man kunna ge en sådan garanti. Både och , som inte vill ha några avgiftshöjningar, har varit tydliga och sagt att om man inte får igenom sina krav kommer man att använda sin vetorätt. Det är en möjlighet som också har. Vi har all möjlighet i världen att ge garantier. Det är helt upp till oss om vi ska gå med på en avgiftshöjning. Eftersom man talar om att man inte vill ha det, kan man då garantera att man kommer att stå för det i slutändan eller kommer det att stanna vid att vara ett spel för gallerierna i svenska medier? 60 Miljöminister (C): Det var mycket länge sedan var ett isolerat land som kunde fatta beslut inom sina egna gränser. Vi lever i en global värld; det tror jag att de flesta vet. Vi är beroende av våra grannar. Vi är beroende av fred och demokratiutveckling i våra grannländer. Vi är beroende av att kunna ta gemensamma tag när det gäller gränsöverskridande miljöföroreningar. Vi är beroende av att kunna ta gemensamma tag när det gäller konflikthärdar både nära och långt från vår egen hembygd. Det samarbetet är värdefullt. Det sparar tid och pengar och ger livskvalitet åt människor i hela . Icke desto mindre är den svenska förhandlingsståndpunkten när det gäller den långtidsbudget som förhandlas i EU att vi ska ha så låg avgiftsökning som möjligt, helst ett nollalternativ, och att det ska vara så effektivt som möjligt. Det finns mycket att göra där. Men jag tycker att det vore på sin plats att ni i redogjorde för var ni ska ta pengarna för att klara av de uppgifter som EU gör och som inte vi gör. De politiska alternativen är viktiga att redovisa. 61 (MP): Min fråga riktar jag till utrikesminister . Enligt uppgift sitter det över 8 000 kurdiska politiska fångar i de turkiska fängelserna. Det är journalister, fackliga företrädare, advokater, politiker och flera andra kategorier. Inte ens under militärkuppen greps så många på en gång. hungerstrejkar många av dem, bland annat för att de ska kunna försvara sig på sitt eget modersmål. Men det får de inte. Min fråga till utrikesministern är om han avser att agera gentemot för att folk ska kunna försvara sig på sitt eget modersmål, speciellt folk som inte ens kan något annat än sitt modersmål. Det är faktiskt en universell rättighet. 62 Utrikesminister (M): Detta rör förhållanden i turkiska domstolar, och det rör sig om rättegångar som sker under terroristlagar och som vi tycker är alltför omfattande. Men om det är så att man inte behärskar det turkiska språket har man möjlighet att försvara sig på i detta fall huvudsakligen kurdiska . Det är inte det som är problemet. Däremot vill man ha rätten att kunna försvara sig på kurdiska även om man till fullo behärskar turkiska. Det är det som är frågeställningen. Det ligger nu ett förslag på det turkiska parlamentets bord om att detta ska göras, och vi hoppas att detta förslag kommer att behandlas så snabbt som möjligt. Därmed bortfaller i alla fall varje aspekt av just den frågan, och det hoppas jag också kommer att bli fallet. 63 (MP): Jag och flera andra riksdagsledamöter var i och bevittnade en stor rättegång där de inte fick tala på sitt eget modersmål. Det gällde även dem som inte kunde något annat. Det är alltså inte riktigt som utrikesministern säger. Detta handlar om massgripanden av tusentals personer. 8 000 politiska fångar sitter i fängelse i . Jag vill veta om avser att agera gentemot detta. Detta är ett land som ansöker om att bli medlem i EU och har tusentals personer i sina fängelser på grund av dessa personers politiska övertygelse. Anser utrikesministern att det är rimligt? Anser utrikesministern att det är någonting som man ska kritisera den turkiska regeringen för? 64 Utrikesminister (M): Jag är inte säker på att jag håller med om beskrivningen av att dessa personer sitter där på grund av sina politiska övertygelser. De sitter där på grund av terroristlagar. Vi kan diskutera hur pass vida de är i sina definitioner av terrorism. Men det är oftast detta som det handlar om. var situationen annorlunda på de två konkreta punkter som jag nämnde. Det är bland annat det som konflikten just nu handlar om. Men det ligger, som sagt, just nu ett förslag på det turkiska parlamentets bord. Det ingick redan i valmanifestet från det regerande AKP-partiet men har bromsats av olika skäl. ligger det där, och jag hoppas att det blir en snabbehandling så att åtminstone den frågan kan lösas. Vi har från Europeiska unionens sida uttryckt vikten av att så också sker. Energibesparingskrav på nya bostäder 65 (C): Jag vill ställa en fråga till bostadsministern. Jag undrar om ministern anser att byggregler med de föreslagna förändringarna är tillräckliga för att vara styrande mot EU:s mål om att samtliga byggnader inom EU ska vara nära-nollbyggnader till 2020. Med tanke på att fastigheterna står för av energiförbrukningen borde det, precis som för transportsektorn, finnas utrymme för påtagliga besparingar. Jag har besökt och följt byggandet där, och man har tydliga uttalade mål. Dessutom bygger man plushus som ska generera mer energi tillbaka än vad de faktiskt förbrukar. Anser ministern att per kvadratmeter är nära noll, och hur ser han på kommun som vill gå steget längre? 66 Statsrådet (KD): Vi har gått till med en skrivelse om dessa frågor och sagt just att vi har skärpt byggreglerna i när det gäller energikraven. Reglerna innebär krav på en sänkning av energiförbrukningen ned till per kvadratmeter i den region som exempelvis ingår i. Vi har dessutom använt metoden att vi går på de faktiskt uppnådda värdena, medan man i många andra länder jobbar med teoretiska värden. Det innebär att man måste ha en större säkerhetsmarginal för att veta att man inte bara i teorin utan också i praktiken uppnår det som anges i byggnormerna. Sedan vet vi att man med många olika byggtekniker kan bygga energisnålare hus. Då ska man självklart göra det. Vi vet också att om man sätter denna lägstanivå, tröskeln, som detta handlar om och som byggnormer handlar om, ännu lägre kan man skapa problem exempelvis för småhusindustrin som fortfarande har problem. Man måste också titta på hur uppvärmningen av husen ser ut. Man säger att ungefär en tredjedel av energiförbrukningen i sker i våra småhus. Men det är av de klimatpåverkande utsläppen som förbrukas i våra småhus. Vi måste därför titta på uppvärmningsformerna. 67 (C): Jag tackar för svaret. Men hus kommer att stå mycket länge, och flera remissinstanser, bland andra företrädare för byggbranschen och , ansåg att kraven borde skärpas mer än vad som har föreslagits i regeringens skrivelse om nära-nollenergibyggnader. Detta visar, om inte annat, att det finns fler, precis som , som har högre ambitioner vad gäller byggföretag, kommuner och fastighetsägare och som vill gå före och tillämpa högre krav. Därför frågar jag bostadsministern om inte kommuner som , som arbetar för att leva upp till begreppet grönaste stad och som ställer högre miljökrav på all sin kommunala verksamhet, ska få möjlighet att ställa långtgående krav när det gäller byggande av bostäder och andra fastigheter. 68 Statsrådet (KD): De regler som vi har är framräknade av för att vara det samhällsekonomiskt rimliga golvet som ingen får gå under. Sedan får alla bygga mycket mer ambitiöst och energisnålare än så. När det gäller nya hus ser vi ut att kunna uppfylla de energimål som vi har. Den stora utmaningen ligger på de befintliga bestånden som behöver renoveras. Där ligger den svåra utmaningen. Men vi har också sagt att vi ska se över dessa normer 2015. Det innebär att man fortlöpande ska se hur högt golvet ska ligga. Men, som sagt, vi har olika typer av hus. När man bygger punkthus är det lättare att uppfylla normerna än när man bygger exempelvis ett mindre småhus. Vi måste ha ett golv som täcker in alla typer av hus, och det ska vi höja i takt med att tekniken utvecklas och i takt med att man också kan ha samhällsekonomiska beräkningar som visar att det är lönsamt. Men alla är välkomna att bygga energisnålare så långt man kan med tanke på tekniska och ekonomiska möjligheter, och vi har världens högsta koldioxidskatter som ett viktigt ekonomiskt styrmedel i sammanhanget. 69 (S): Jag vill ställa en fråga till statsrådet . Många människor flyr från sina hemländer på grund av krig och förtryck. Många av dem söker skydd här i . Det är bra att vi tar emot dem, och ska det också vara en human mottagning. Men EBO-systemet eget boende innebär att de flesta hamnar på bara ett visst ställe. Då bor de hos anhöriga, och de bor med många barn i bara ett rum. Många sover på madrasser i samma rum. I kan det ibland vara tio personer som sover i samma rum. Detta skapar problem för dessa kommuner. Statsrådet har vetat om problemet, men ingenting har hänt. Min fråga till statsrådet är om han är beredd att vidta några åtgärder för att mottagningen ska bli solidarisk så att alla kommuner tar sitt ansvar. Jag undrar också om han är beredd att kompensera kommuner som som redan har tagit emot för många flyktingar. 70 Statsrådet (FP): Jag tror att det är en överdrift när frågeställaren säger att ingenting händer på integrationsområdet. Om ni läser den budget som ligger på bord finns det där rader av åtgärder som vi vidtar för att se till att fler människor snabbare ska kunna komma i arbete och för att se till att skapa en situation där fler människor snabbare ska lära sig svenska språket. Det är de två nycklarna in i det svenska samhället. Sedan tar frågeställaren upp en fråga som ofta finns med i diskussionen på integrationsområdet, nämligen om det är en bra idé att avskaffa det system som vi har med eget boende. Detta system innebär att om man är asylsökande och kan ordna ett eget boende som man väntar på besked om att få stanna i eller inte har man denna möjlighet. Jag tillhör dem som tror att det är bättre med mer av eget ansvar. Jag tror att det är en dum idé att avskaffa systemet med eget boende. Det skulle skapa sämre integration, och det skulle skapa sämre möjligheter. Om man som exempel tar en kommun som , som frågeställaren utgår från, tror jag att rätt många av de syrier som kommer skulle välja att bosätta sig där även om vi avskaffade EBO. Det som då skulle hända är att kommun inte skulle få några pengar av staten, den enskilde skulle inte få någon ersättning när han eller hon befinner sig i , och det skulle skapa större sociala problem och större integrationsutmaningar. 71 (S): Jag har inte riktigt fått svar på mina frågor från statsrådets sida, eller exempel på konkreta åtgärder. De hamnar fortfarande i , precis som du säger. Ingenting görs, och de blir bara fler och fler. har vi tusen personer som väntar hos anhöriga i . är det tio personer som sover på madrasser. Då blir det problem med integrationen. Det blir problem med barnens hälsa, det blir problem med arbete och det blir problem för kommunen. De kommer nämligen inte heller i gång . Om ni inte vill avskaffa EBO måste ni kompensera dessa kommuner, för det kostar mycket. De kommer inte i gång i arbetslivet , som du påstår. Är du beredd att kompensera dessa kommuner? 72 Statsrådet (FP): Jag kan berätta några saker vi nu gör. Vi har sett till att den som inte har jobb kommer att fortsätta att vara ett statligt ansvar, som i jobb- och utvecklingsgarantin. Det betyder mycket för en kommun som , för det innebär att man inte får försörjningsstöd, det vill säga socialbidrag, som sin huvudsakliga försörjningskälla. Det är en förändring jag tror är väldigt viktig även för individen. Det är nämligen inte bra att hamna i ett socialbidragsberoende. Det är inte ett bra sätt att få kontakt med arbetsmarknaden. Vi kommer att förändra lagstiftningen jag hoppas på Socialdemokraternas stöd i den frågan och tydliggöra arbetslinjen. Är du inne i det som är etableringsreformen ska du vara beredd att flytta till ett lämpligt arbete på annan ort, ifall det finns ett lämpligt arbete, för att avlasta en kommun som . , som är en statlig myndighet, har uppdrag i och ägnar sig åt att försöka få fler Stockholmskommuner att ta ansvar för att det ska bli så att man kanske kan bo någon annanstans och jobba i pendla in ifall det är så att man har jobbet i . Min poäng är dock att man ibland förenklar, och det ligger också i frågeställningen avskaffa bara EBO så löser sig frågan! Vad är det vi kan göra? Vi kan dra in bidraget för folk, men vi kan inte förbjuda människor att bosätta sig på ett visst ställe. Jag är rädd att det skulle öka integrationsproblem om man gjorde som frågeställaren antyder. 73 (S): Min fråga går till kulturminister . Statsministern nämnde i sin regeringsförklaring att Skapande skola är till för alla barn. Man säger också i regeringsförklaringen att Skapande skola är regeringens viktigaste kulturpolitiska reform. Enligt Statens kulturråds senaste rapport framkommer dock att av barnen som är berättigade att nås av Skapande skola faktiskt nås av regeringens reform. Regeringen hävdar alltså att satsningen är viktig och till för alla barn. pekar rapporter på att målgruppen inte nås. Man kan rent av säga att täckningsgraden är väldigt låg. Om man jämför med tågen kan man säga att av tågen inte går. av dem som borde nås av Skapande skola nås nämligen inte . Vad avser kulturministern att göra åt detta? 74 Kultur- och idrottsminister (M): Det är riktigt att Skapande skola är en av våra absolut viktigaste reformer. Det är också en helt ny reform. Den har funnits och går ut på att professionella kulturskapare arbetar tillsammans med lärarna i skolan. Reformen har byggts ut successivt, och det har inte bara inneburit att skolorna nu har fått ett kontaktnät regionalt och lokalt med professionella kulturskapare utan också att de tvingats sätta upp planer för hur skolorna ska arbeta med att integrera kultur i undervisningen. Det var inte självklart i början. Om vi ser till det positiva vi börjar där har i stort sett samtliga av landets kommuner jag tror att det är sökt Skapande skola-pengar hos . Det har blivit en vana. Sedan är det så att skolorna kanske inte alltid, , låter samtliga elever delta i Skapande skola. Det finns dock många andra kulturverksamheter skolorna också har, vid sidan om. 75 (S): Tack, kulturministern! Det kulturministern säger är naturligtvis helt rätt, men kulturministern svarar ändå inte på min fråga: När nås alla barn av reformen? När regeringen skapade Skapande skola tog man dessutom pengar från andra kulturaktörer för att kunna skapa Skapande skola. Det innebar bland annat att Rikskonserter fick lägga ned. Rikskonserter var en kulturaktör som spred kultur runt om i hela landet. Samma rapport från pekar också på att de som inte blir beviljade pengar till väljer att inte satsa andra pengar på kultur i skolan. Det innebär att det blir mindre kultur i skolan och i förlängningen färre arbetstillfällen för dem som jobbar med kultur i skolan. I detta hänseende är alltså Skapande skola ett misslyckande. är det lite grann upp till bevis. När nås alla barn av Skapande skola? 76 Kultur- och idrottsminister (M): får vi hålla isär saker och ting lite grann, . Nedläggningen av Rikskonserter är en helt annan fråga. Rikskonserter har till stor del spelat ut sin roll. De pengarna har gått till att stärka musiklivet. De har inte gått till . Skapande skola är till den största delen helt nya pengar. Med den budget som ligger som förslag till bygger vi också om Skapande skola till att omfatta även förskolan. Håll alltså gärna isär detta. Det är riktigt att alla elever inte nås. Det är ett arbete vi har. Det handlar om att ha en dialog med skolorna för att alla skolor ska söka de pengar som faktiskt finns.