prot · H00931 · 2012-11-27 00:00:00 — Jag måste säga att är den modigaste i regeringen, som vågar tala om det. De andra hukar i buskarna och säger: Nej, det vill inte vi. Men har alltså varit den modigaste, och hon har talat om att det är så ni vill ha det. Ni vill ha lägre löner. har i och för sig väljarna visat att de inte gillar detta. Det kan hända att det inte är så smart. kanske måste tänka om. Det kanske inte är denna typ av väg vi ska gå i . Vi kanske ska göra som vi har gjort tidigare, nämligen konkurrera med kompetens och kunskap. Vi är ett sådant litet land att vi borde ställa oss på tå och se till att vi använder varje människa och se till att använda bra kunskap och kompetens att konkurrera med. I finns Statens , SLU i . är det hotat. Det blir försämrade möjligheter att forska och försämrade möjligheter att driva SLU i nära den areella näringen. Det hade varit bra för om SLU i hade fått fortsätta att utvecklas. är hotad därför att regeringen hellre vill se de stora universiteten. I håller oseriösa långtradartransporter med falska F-skattsedlar på att konkurrera ut seriösa åkare. Jag har tidigare försökt debattera de falska F-skattsedlarna med , men hon har lämnat över interpellationerna till andra. Ni har försämrat arbetsmarknadspolitiken, och jag ser ingen riktig näringspolitik värd namnet. Vi vill satsa på forskning, på utbildning och på att få fram de nya jobben. Då måste man också satsa på trygghet. Jag ser inte att har någon sådan politik. 137 HANS (S): Först vill jag tacka statsrådet för svaret. En bild som avtecknar sig i hennes svar är att den politik som regeringen har utformat för vackert väder var ensam om sin felaktigt positiva prognos ligger fast. De signaler som hopar sig på både nationell och regional nivå om en snabbt försämrad situation verkar inte tränga in i . konstaterar i sin senaste barometer att den svenska ekonomin sjunker inom alla sektorer. Hushållens konfidensindikator minskade betydligt . Ännu svartare är den bild som tecknar i sin senaste rapport. Där konstateras att den svenska ekonomins framgång helt beror på den internationellt konkurrensutsatta sektorns snabba tillväxt under gångna år. Däremot har både den privata tjänstesektorn och den offentliga sektorn utvecklats mediokert redan tidigare. Två tredjedelar av den svenska ekonomin hade således redan tidigare problem. För den konkurrensutsatta sektorn konstateras att den sjunkande kvaliteten i det svenska utbildningssystemet, alltså regeringens misslyckade utbildningspolitik, är ett allvarligt strukturellt hot. har redan tidigare en hög arbetslöshet. har , , och länet totalt . För är därför den varselvåg som kommer mycket allvarlig. hänvisar i sitt svar till de regionala utvecklingsmedlen. För del talar vi om ca . De regionala utvecklingsmedlen är mest fördelade till historiska synd-om-län och inte efter aktuell situation. skickar tillbaka överblivna medel i stället för att få möjlighet att utbilda arbetslösa till framtidens jobb frågar man sig vilken verklighet som har trängt in i laboratorium. Småföretagen i behöver i högsta grad hjälp genom ökade insatser exempelvis via för att klara sin finansiering. Jag läser inte heller någonting om att man tänker sig några sådana åtgärder eller att göra någonting för att Arbetsförmedlingen ska kunna utbilda personal i stället för att de varslas. Kan det då vara så klokt, , att skära ned på antalet utbildningsplatser i högskolan när ungdomsarbetslösheten är skyhög? Kan det vara klokt, , att resurserna för vuxenutbildning inte ökar kraftigt så att människor kan utbilda sig i framtidens jobb i stället för att gå i passiv arbetslöshet? Kan det vara klokt, , att kommuner och landsting inte tillförs ytterligare medel så att nedskärningar förhindras där när skatteintäkterna nu kommer att sjunka? Kan det vara klokt, , att de som tvingas ut i arbetslöshet och inte erbjuds meningsfull utbildning ska ha en ersättning under genomsnittet i ? Kanske är det vision om så kallad grundtrygghet. 138 (S): Jag vill börja med att tacka näringsministern för svaret. Bakgrunden till min interpellation är det varselläge som vi nu befinner oss i och att läget på arbetsmarknaden också i försvagas. Faktum är att enligt den senaste statistiken är den öppna arbetslösheten i , landets huvudstadsregion, detta som varslen nu börjar öka kraftigt också i vår förhållandevis gynnade del av landet. har 12 500 individer varslats i vårt län. Det är bra att näringsministern, som hon uttrycker det i svaret, känner för de drabbade. För de 12 500 stockholmare som är varslade är naturligtvis läget precis lika allvarligt och bekymmersamt inför julen som för alldeles för många andra runt om i landet. Det blir sannolikt inte den jul man hade tänkt sig att fira. Jag är fullt medveten om att varslen i relativt sett är lägre, beroende på befolkningens storlek, än på andra håll i landet, men jag vill ändå med min interpellation visa att det som sker nu på arbetsmarknaden i faktiskt är en tendens för och dess regering att ta på allvar. Den situation vi nu har, med den arbetslöshetsstatistik vi ser i , innebär att vi enligt statsministerns definition 2006 också har massarbetslöshet i landets huvudstadsregion. Här liksom på alla andra håll i landet är det väldigt många unga som drabbas och ställs längre från arbetsmarknaden, och långtidsarbetslösheten ökar. I har det skett en förändring av näringslivet. Det är allt fler industriarbeten som har försvunnit . De har ersatts med jobb i framför allt tjänste- och finanssektorerna liksom i handeln. Den strukturomvandling som började fortsätter också i . Nedläggningen av St. pacemakertillverkning i , varslen på pappersbruk och är därför tecken på att den här strukturomvandlingen fortsätter. I och med detta blir också arbetsmarknad alltmer sammanflätad med den industriproduktion som sker på annat håll i landet. Många konsult-, it- och logistikföretag i vår region är helt beroende av den svenska exportindustrins orderingång. När den nu viker blir effekten att efterfrågan på deras tjänster minskar dramatiskt. Till detta ska läggas, vilket är särskilt allvarligt, att byggkonjunkturen nu också viker dramatiskt i . Mot den här bakgrunden tycker jag att det är tråkigt att näringsministern inte kan ge några konkreta besked eller svar på frågorna i min interpellation utan nöjer sig med att komma med lite svepande formuleringar om vad regeringen gör. Det är satsningar och strategier som i bästa fall kan ge ett visst utfall , men det kommer inte några besked om vad regeringen vill göra i det aktuella läget eller någon djupare analys av den strukturomvandling som också är indraget i. Jag hoppas på bättre besked under debatten. 139 (FP): I en tidigare debatt framförde jag ett citat. Jag vill gärna börja på samma sätt: Hvornaar smager en bedst? Svaret är: Hvergang! Jag ställde också den kompletterande frågan: Var är det besvärligast att bli arbetslös? Var som helst och överallt! Detta är lika problematiskt i som i många andra län. Jag tackar för att vi också har fått en debatt om situationen i . Det är värdefullt som komplement till de svåra situationer som finns på många andra håll i landet. Jag tror att det är mycket viktigt att diskutera arbetsmarknaden på två olika sätt, nämligen dels vilka strukturella nedläggningar som sker, dels vilka som är konjunkturberoende. I finns denna folkspillra på 2 miljoner som har ökat med 175 000 invånare, vilket man måste säga är ganska mycket. Man beräknar att 35 000 flyttar in i det här länet . Vi har fått en mycket stor nedläggning hos i . Det är ett mycket allvarligt slag inte bara för vårt län och utan för hela landet. Man skulle vara glad om man bodde i i den här situationen, där det finns många nya jobb. Vi har också fått en stor nedläggning i , där en pappersmaskin kommer att stängas av . Den här typen av nedläggningar motsvarar Saabs nedläggning i . De kan inte ersättas av någonting annat, utan man måste höja utbildningsnivån och nyföretagandet i hela regionen för att öka sysselsättningen. På det sättet skiljer sig , i och MalmöLund ifrån resten av landet eftersom det finns mycket goda förutsättningar för att man ska öka nyföretagandet på grund av att arbetsmarknaden är så differentierad. Det är den inte på många andra håll. Vi diskuterade tidigare , där man också stänger av en pappersmaskin. Där är det mycket svårt. Vilken annan arbetsmarknad finns i närheten där? Nyinflyttningen i den här regionen är mycket betydande. Som jag sade beräknar att befolkningen ökar med ungefär 35 000 , och det var nästan 40 000 . Det är väldigt många människor. Det intressanta är att det skapar ny efterfrågan i den här regionen. Det skiljer sig mycket från andra delar av landet, vill jag påstå. Utflyttningen är inte något problem. Det är inflyttningen som är problemet i den här regionen. Men det är ett problem för varje enskild som blir friställd. Då måste man hitta nya verksamheter. Det är glädjande att det finns möjligheter i den här regionen. Det har kommit en redovisning av bristyrken från . De är: mjukvaru- och systemutvecklare, civilingenjörer, vvs-ingenjörer, förskollärare, kockar, betongarbetare, lastbilsmekaniker, larmtekniker och drifttekniker. Det är en stor styrka att det finns efterfrågan. Allra sist finns det dock ett jätteproblem som gör att när ekonomi hackar får nästan hela landet lunginflammation, och det gäller kommunikationerna. Jag får återkomma till dem i nästa inlägg, fru talman, för nu är min tid ute. 140 Näringsminister (C): Låt oss först konstatera att står inför en tuff utmaning. Det är en mörk höst, inte minst för alla de enskilda individer som drabbas av varsel som kan leda till uppsägning och arbetslöshet. Låt oss också säga att det är en tuff situation för alla de företagare som försöker att få plus och minus att gå ihop och som ser att orderingången sjunker. Men det finns också ljusglimtar. är ett exempel. Efter Saabs konkurs har hittat ett nytt arbete. Och Småföretagarbarometern som kom pekar på att orderingången är positiv och att fler och fler företag, en majoritet av landets småföretag, tror att man kommer att anställa . Det är också viktigt att peka på ljuspunkterna, för det är inte politiken som skapar jobben utan hårt arbetande företagare som får marginaler över för att kunna anställa en till eller behålla dem som man har anställda. Den komplexitet som står inför är att vi är ett exportberoende land. Vi är ett litet, öppet land där en stark kronkurs, efterfrågan i omvärlden och framför allt skuldkrisen i södra påverkar oss. och till exempel är viktiga marknader för våra svenska företag. Vad ska göra för att klara av den tuffa utmaning som framför allt exportorienterade företag möter? Jo, det handlar om att investera framåt. Därför lade regeringen fram en tung investeringsbudget på 23 miljarder. När vi lade fram den här investeringsbudgeten kallade Socialdemokraterna den för oansvarig. De sade att den var vidlyftig. De sade att det var lite för mycket, att vi inte riktigt har råd att spendera, att vi hade spenderbyxorna på oss och inte tog ansvar. Det man behöver göra i en kris som denna är att satsa på infrastruktur, det vill säga att tågen går , att vi drar sjysta vägar och att vi bygger bredband i hela landet. Det handlar om att satsa på forskning och innovation. Det är därför vi höjer anslaget med 4 miljarder. Det är därför vi lägger 2 miljarder på innovationssatsningar. Det är därför vi satsar på 18 000 nya utbildningsplatser från . Det är därför vi sänker bolagsskatten , inför ett investeraravdrag och gör många andra insatser. Det är därför vi nu tycker att det är helt självklart att man ska få hjälp från dag ett från Arbetsförmedlingen. Vi ökar den möjligheten. På en rad olika områden jobbar vi nu för att se till att de människor som känner oro ska få möjlighet till omställning. Det handlar om infrastruktur, forskning och innovation, en stark konkurrenskraft och ett starkt näringsliv, för det är det som skapar jobben. ska jag till , som har drabbats av att Bussar lägger ned sin produktion och flyttar till . Man gör det på grund av kostnadsläget. I det skedet väljer Socialdemokraterna att från höja bolagsskatten och öka skuldbördan vad gäller bolagsskatten med 7,6 miljarder. Det är de facto det som det innebär när man från , som gäller från , vill höja bolagsskatten till . Jag tycker inte att det är ansvarsfullt. Hur vill Socialdemokraterna egentligen göra? Man säger här att regeringen gör för lite, men säger man att vår investeringsbudget är både vidlyftig och oansvarig. Man vill lägga en kostnadssmäll på ungefär 30 miljarder på de svenska företagen, som är hårt ansatta av lastbilsskatt, bolagsskatt och annat. Jag tycker inte att Socialdemokraternas berättelse håller ihop. 141 (S): Tack så mycket, fru minister! Snacka går ju, men att snacka fram jobben går inte. Ministern påstår dessutom att vi höjer bolagsskatten, men det är ren lögn. Det är tragiskt att ministern tar till sådana grepp. Jag vill först säga att det finns strukturella varsel som kan vara vettiga och som kan vara helt avgörande för att företag ska överleva. Det välkomnar vi. Vi vill inte klamra oss fast vid det gamla. Vi vill se till att människor har möjlighet att ta de nya jobben. Det finns jobb som rationaliseras bort. Så har det alltid varit. har varit ett tryggt och modernt land och legat i framkant för att vi har haft trygga arbetare. Vi har haft det, tidigare. Då har människor känt: Ja, jag är beredd att gå in i något nytt. Ja, jag vet att jag får en chans till, och jag behöver inte klamra mig fast vid det gamla. Tyvärr har den borgerliga regeringen slagit sönder den tryggheten. Ni har slagit sönder möjligheten till omskolning. Ni har slagit sönder möjligheten att få en chans till, en chans till och en chans till. Jag vet, fru minister, att ni har lagt tillbaka en hel del av det som ni från början drog bort i era glädjekalkyler, men ni är inte uppe på den nivå som ni skulle behöva vara på. Det finns matchningsproblem i . Det finns tiotusentals och åter tiotusentals jobb som inte blir tillsatta därför att människor inte har rätt utbildning eller rätt kompetens eller inte kan hittas. Börja med att se till att lösa matchningsproblemen så att vi kan klara kompetensförsörjningen. Sedan påstår att vi har kritiserat regeringen för att den har satsat för mycket. Det var väl snarare så att ni gjorde er bedömning tidigare. Dessutom satsar vi mycket smartare. Vi använder pengarna på ett betydligt vettigare sätt än att slösa bort dem på bolagsskattesänkningar, som ju faktiskt inte ger några jobb utan möjligtvis om åtta , enligt en del bedömare. Det hjälper inte de människor som är varslade. säger att det finns ljusglimtar, och så tar hon som exempel. I är det 16 procents arbetslöshet. Det kallar för en ljusglimt. I är av ungdomarna arbetslösa. Det kallar för en ljusglimt. Jag ser det som mycket mörkt. Och jag ser det som mycket dystert att vi har en näringsminister som tycker att detta är någonting som vi kan lyfta upp för att visa andra delar av och säga: Titta, här är det 16 procents arbetslöshet! Det är någonting som ni kan vänja er vid, eftersom det är så i andra länder också. Så finns det en del i regeringen som säger. Vi socialdemokrater satsar smartare. Vi satsar mer inriktat på forskning, utbildning och investeringar. Vi satsar på många platser på högskolorna runt om i hela landet. Ni har dragit bort möjligheterna men lagt tillbaka lite. Det är bra. vaknar ni kanske och lägger tillbaka allt, men det behövs ännu mer , eftersom vi går in i en mycket dyster period. Jag saknar en näringspolitik värd namnet. 142 HANS (S): Näringsministern säger att det är en tuff situation. Ja, det är det. Jag pratade med småföretagare i , och de berättade att det är en väldigt tuff situation. Man vet vad som hände i förra krisen: Det blir en akut finansieringssituation, och bankerna säger då nej. I sådana lägen måste få instruktioner att hjälpa till. Det kan näringsministern ge och inte bara skälla på Socialdemokraterna som inte har regeringsmakten. Vi säger inte nej till bolagsskattesänkningen, utan vi säger ja till en del av den. Det kan vara långsiktigt viktigt att har en konkurrenskraftig bolagsskattesänkning. Det ifrågasätter vi inte. Att däremot tro att det ska ha en akut efterfrågestimulerande effekt i det här konjunkturläget är att vara helt fel ute. Jag vet inte om har lyssnat på några ekonomer när det gäller vilken ledtid det är på effekten av en bolagsskattesänkning. Vi är i ett akut läge, och det krävs akuta åtgärder. letar i fel låda efter verktyg, verkar det som. säger att vi inte har några resurser och är fega. Nej, vi valde när vi lade vår budget att ha 5 miljarder i torrt krut för att ta till i en sådan här situation. Jag vet inte om och kommer att krypa till korset eller om man av prestigeskäl måste vänta till vårbudgeten innan man plockar fram pengar. Vi har 5 miljarder att sätta in nu i akuta efterfrågestimulanser om det skulle behövas. Det är en tuff situation. Det säger nog de av de utrikes födda i som inte har ett jobb, . De behöver akuta åtgärder och inget skäll på socialdemokrater som inte har regeringsmakten. De behöver inte någonting som kan hända om , utan de behöver regeringspolitik, och den har de inte märkt så mycket av. av 1824-åringarna i har inget jobb. Vad vill du göra för dem, ? Vad är det för åtgärder du vill vidta? Ser man inte att situationen bygger upp en spänning i ett sådant här lokalsamhälle som skapar en grogrund för främlingsfientlighet och rasism? I , som inte har tagit emot några flyktingar, kanske man inte känner av det, men det gör vi i , och . Regeringen sår en draksådd om man inte ser den problematik som den akuta arbetsmarknadssituationen beroende på brist på åtgärder håller på att skapa. Det finns behov. I den här regionen finns det en stor bostadsbrist. Vad gör regeringen för att stimulera bostadsbyggande? Eller finns det inga behov som behöver tillgodoses? Jag vet att har bra information om hur landets kommunalråd agerar. De ser att inkomsterna sjunker. Vore det inte bra att de fick besked om en trygghet för sina intäkter så att vi inte i det här läget dessutom får en dramatisk nedgång av behovet av arbetskraft inom den offentliga sektorn så att de behöver dra ned på sin verksamhet och sparka folk? Det behöver inte svensk ekonomi, det behöver inte ungdomarna i och det behöver inte heller de utrikes födda i . 143 (S): Näringsministern höjer tonläget i debatten och skjuter skuldbördan på socialdemokratin, på oppositionen. Det är ett ganska enkelt knep att försöka dra sig undan sitt eget ansvar. Jag tänker inte låta mig luras in i den fällan, för jag hade förväntat mig att av landets näringsminister få åtminstone någon liten analys av det läge som nu går in i. Därför är det tråkigt att näringsministern väljer att klumpa ihop dessa interpellationer. Det ger inte näringsministern möjlighet att gå djupare in på de skeenden som faktiskt är viktiga att analysera. Jag kan konstatera att det mest konkreta näringsministern anger som svar på mina frågor är att resurserna för näringslivsutveckling finns lokalt. Det är det lokala och regionala perspektivet som är viktigt. Det är där regeringen har skjutit till smörjmedel för att man ska kunna agera i den situationen. Låt mig upplysa näringsministern om att i , enligt uppgifter som jag inhämtat , har för den typen av insatser som näringsministern pekar på. Jag är övertygad om att näringsministern inser att det inte kommer att räcka särskilt långt. Dessutom finns det inte, vilket jag fick bekräftat i en debatt med arbetsmarknadsministern , något samband mellan aktiv arbetsmarknadspolitik å ena sidan och näringspolitik å andra sidan. Det är två helt disparata företeelser i regeringen har jag förstått efter debatten med arbetsmarknadsministern . Även om klarade sig rätt bra ur den förra krisen är utgångsläget mycket värre , vilket jag hoppas att näringsministern inser. har vi den massarbetslöshet i som statsministern definierade 2006, nämligen . Jag hoppas att näringsministern tar tillfället i akt och gör åtminstone en liten utläggning av hur hon analyserar läget. Jag tror att bristen på svar från näringsministern helt enkelt beror på att man inte förstår vidden av de problem som står inför. För att klara strukturomvandling och omställning med ett utgångsläge på 8,6 procents arbetslöshet i landet och därtill en försämrad a-kassa krävs naturligtvis en betydligt mer offensiv politik än den som regeringen orkar eller vill föra. Det krävs en politik som bygger på insikten om att aldrig kommer att kunna konkurrera med låga löner eller försämrade villkor på arbetsmarknaden, utan vi måste ta upp den globala konkurrensen med ökad kompetens. Det som just nu händer på arbetsmarknaden i är djupt oroande. Långtidsarbetslösheten biter sig fast. Varslen duggar tätt, och många människor drabbas. Konjunkturen inom flera branscher bromsar in. Det finns ännu lite tid, , att göra någon sorts analys av hur du ser på det som händer i och vad det kommer att få för konsekvenser för möjligheter att konkurrera. 144 (FP): måste man försöka få perspektiv på hur allvarligt läget är. Jag håller mig nu till . , under ministären Bildt, varslades 28 000 i länet. , också en ministär med Bildt, varslades 20 000. är det, enligt , 12 500; min siffra är lite annorlunda, men i den storleksordningen. Det visar att det är allvarligt när det gäller storleksordningen, men möjligen är vi om vi bortser från all partipolitik något bättre förberedda. Jag tror i motsats till att en mycket viktig anledning till det är jobbskatteavdraget. Folk har lite mer pengar. Vi har kunnat hålla uppe konjunkturen något bättre . Utrikes är det samma elände som förut. Många företag har svårt med exporten. Låt mig avslutningsvis, herr talman, säga att när man ser på olika näringar vi kommer snart till en debatt om besökningsnäringen, som är mycket viktig för hela vårt land måste man, utöver utbildning och forskning, också fundera på finansieringsfrågorna för småföretag och även för stora. När det gäller , liksom andra län, har vi inte vidtagit alla de åtgärder som är möjliga. Man skulle till exempel kunna satsa mer på nyföretagande och infrastruktur. 145 Näringsminister (C): Jag vill tacka för alla inlägg. Jag har lyssnat in dem ordentligt, och jag vill hävda att jag bemötte några av farhågorna och frågorna i det förra inlägget. Jag skulle vilja säga att om man tittar på den statistik som finns över varsel i landet ser man att ligger högst när det gäller antal, men som andel av befolkningen ser vi att , de södra delarna av och , alltså tunga industrilän, drabbas oerhört hårt. När nästan 350 personer drabbas i exempelvis är det ett mycket hårt slag mot orten. Det är svårt att hitta en annan arbetsgivare, och därför är det stor skillnad om stora varsel drabbar dynamiska regioner som eller om de drabbar mindre orter ute i glesbygden. Den respekten tycker jag att vi måste ha i debatten. ska konkurrera med höga löner. ska konkurrera med kvalitet och innovation. Det är av den anledningen jag och min företrädare på jobbat med en innovationsstrategi som vi har lanserat . Det är också av den anledningen vi placerat ett industriforskningsinstitut i , för att svara konkret på fråga. Vi tror att det är viktigt att stärka forskningsinstituten gentemot små och medelstora företag inom processindustrin. Vi ska dock vara noga med att komma ihåg att vi ska konkurrera med höga löner och kvalitet i den globala konkurrensen. är det viktigt att komma ihåg att vi har ett stort utanförskap bland invandrare, bland unga människor, inte minst, och bland människor med funktionsnedsättning. Där krävs lite olika åtgärder. En är de yrkesintroduktionsavtal som har slutit, som har slutit, som Handels har slutit. Det är viktiga delar där man, till en lite lägre lön, kombinerar utbildning och jobb för att människor på det sättet ska komma in på arbetsmarknaden.