prot · GZ09129 · 2012-06-13 00:00:00 — Den enda som egentligen vill ha det system som utbildningsministern har infört är närmaste medarbetare som själv tog fram systemet. Min fråga är: Varför är det nya utvärderingssystemet för de svenska högre lärosätena värt att sätta i sjön när det har så stora brister? När grunden i systemet är att kvaliteten ska utvärderas utifrån studenters självständiga arbeten får det uppenbara konsekvenser. Det finns flera utbildningar där man inte skriver uppsatser särskilt ofta. Men de är kanske mindre värda i ögon. Utbildningar där skolor har tagit på sig ett stort ansvar för elever från studieovana hem kommer att hamna på efterkälken. Är det meningen, ? 70 Utbildningsminister (FP) replik: Det är många som när man ska börja utvärdera deras verksamhet inte vill bli utvärderade. Jag har varit med om det i skolsystemet . När vi ska ha mer betyg, nationella prov och vill man inte ha det, eftersom man inser att man blir granskad. Det är inget konstigt. gör vi samma sak i högskoleväsendet. Man vill inte bli granskad. Det gäller inte alla, men många har den attityden. Att det blir en debatt när man ska införa en utvärdering av kvaliteten i verksamheter är inget konstigt. Jag tycker att det nya system vi nu har infört är mycket bättre än det som fanns förut på den rödgröna tiden. Vi utvärderar nu resultaten. Vad lär sig studenterna? Vad kan studenterna när de går ut den högre utbildningen? utvärderade man input. Vad är det för litteratur som används i utbildningen? Vilka pedagogiska metoder används? Hur är lärarkåren sammansatt? Det var sådant man utvärderade tidigare. Uppriktigt sagt, , tycker jag inte att denna kammare och inte heller centrala myndigheter ska lägga sig i exakt vilka böcker lärare använder i sin undervisning på akademisk nivå. Det får professorer och doktorer avgöra själva. Det är resultaten vi ska utvärdera. Det är det vi har lagt om. Detta väcker naturligtvis kritik. Alltid när man ska genomföra utvärderingar av resultat är det inte alla som gillar det. Men det är den omläggningen vi nu gör. Vi är pionjärer i . Det finns nu ett ganska stort intresse från många europeiska länder att genomgå samma process som har gjort. talar om att vi borde utvärdera resultaten mer. Det är vad som räknas och inte exakt hur man når dit. Det är två olika synsätt. Ni vill styra med metoder och pedagogik. Vi vill utvärdera resultat. Det är två olika synsätt på hur man ska utvärdera högre utbildning. 71 (MP) replik: Det är inte den bild jag har fått från rektorer och andra skolledare på de universitet och högskolor som jag besökt . De är ganska tydliga med att ett utvärderingssystem behövs. Det jobbades också fram ett sådant förslag från . Det var dessutom ett system som var mer anpassat till det europeiska systemet. Det bygger på att utvärdera de utbildningsmål som Bolognaprocessen har satt upp och som universiteten har lagt ned enormt mycket energi på att utforma. vill man utvärdera utifrån studenternas självständiga arbete. Det säger sig självt att ett universitet där merparten av studenterna är från studieovana hem kommer att få ett lägre resultat på de självständiga arbetena. Det är de arbetena där studenterna inte får lika mycket hjälp i de studieovana hemmen som de får på andra ställen. Det går igen. har i sin politik från sitt departement styrt mot att det bara är de stora universiteten och traditionella lärosätena som ska gynnas i systemet. Det blir ytterligare en pålaga för att plocka ned vårt regionala högskolesystem. 72 Utbildningsminister (FP) replik: Vad är det står och säger? Ska vi ha olika krav på olika studenter beroende på social bakgrund? Är det vad står och säger? Här är det några barn som växer upp i ett arbetarhem. De ska vi ställa lite lägre krav på. De kan bli sjuksköterskor fastän de inte når målen. Det är följden av detta. kritiserar vårt system. Det är klart att vi ska ha samma krav på en liten högskola som på ett stort universitet när det gäller kvalitet i utbildningen. Examensmålen måste vara desamma på alla lärosäten. Om det är några som inte når upp till det ska vi väl inte ha sådana utbildningar där. Eller ska vi fortsätta att ha det av sociala skäl fastän de inte når målen och utbildningen har låg kvalitet? Utvärderingen är knivskarp. Den kommer att vara stentuff. Mängder av utbildningar kommer, enligt min bedömning, att underkännas i det svenska högskoleväsendet. Det beror på att högskoleväsendet har expanderat alldeles för snabbt. Kvaliteten har inte alls hängt med. Det är den regering ni har stött som har varit ansvarig för det. bygger vi inte ut högskolan mer. Vi drar inte heller ned på den, utan den är i stort sett så stor som den är. fanns fler studenter än någonsin har haft, men vi ser till att kvaliteten lyfts på högskolan. Det är den centrala utmaningen för framtiden. 73 (SD) replik: lyfter upp integrationsproblemen. Vi kunde notera ett utspel från bland andra i går vad gäller integrationsproblemen. Man nylanserar det gamla förslaget om språktestet för jag vet inte vilken gång i ordningen tredje, fjärde, möjligen femte gången som för fram förslaget. Sedan var det en del andra floskler om hur viktigt det är att invandrare får jobb. Det var utspelet. har vi i det här landet haft en integrationsminister i femton . Under de femton sexton åren har integrationsministern varit folkpartist . Ändå ser det ut som det gör. Vi har sett mycket politik från de olika integrationsministrarna, alltifrån till mer folkpartistiska förslag om subventionerade invandrarjobb. senast uttryckte den nuvarande integrationsministern att den så kallade etableringsreformen är den största integrationspolitiska reformen . Trots det säger att det behövs ännu fler åtgärder för att komma åt integrationsproblemen. Vad menar har fungerat av all denna politik som har kommit från olika integrationsministrar ? Vad har fungerat i all denna integrationspolitik, alla dessa integrationsåtgärder, som har producerats från olika integrationsministrar i det här landet ? Vad har fått avsedd effekt? Kan ge mig tre exempel på integrationsåtgärder som har gett avsedd effekt? 74 Utbildningsminister (FP) replik: Till exempel går 700 000 utrikes födda till jobbet . 70 000 av dem är företagare. De sysselsätter 200 000 personer i sina företag. Trots problem finns mängder av skolor med invandrarelever som når alla mål och går ut med godkända resultat. Det är tack vare att vi har gjort särskilda insatser. Den som kommer hit och inte kan svenska har en större utmaning att hantera än den som är född här och kan svenska. Det är självklart. Jag noterade ordvalet i inlägg, nämligen att vi skulle säga en massa floskler om hur viktigt det är att invandrare kommer i arbete. Det var fråga om floskler om att invandrare kommer i arbete. Det är väl ingen floskel? Det är väl det helt centrala om man inte har syn att invandrarna inte alls borde vara här? Men om man har synen att ska vara ett öppet land där människor ska få komma hit, är detta ingen floskel. Det är helt avgörande för sammanhållningen i vårt samhälle att de som kommer hit får ett jobb, kan försörja sig själva, står på egna ben och att barnen lär sig svenska och blir integrerade i det svenska samhället med hjälp av insatser i skolan. Det är helt avgörande. Vad var det sade? Jo, man kan vara stolt men inte nöjd. Vi har åstadkommit mycket, men när jag säger att det behöver göras mer beror det på att vi inte är färdiga. Det behövs ännu mer. Det är som med skolreformer, företagspolitik eller klimatpolitik; man kan göra en hel del, men man behöver göra ännu mer. Det är väl inte konstigare på det området. Den lösning som har på alla problem, nämligen att kasta ut invandrare, eller åtminstone stänga så att ingen ska få komma hit, är en totalt felaktig lösning som vi aldrig kommer att ställa upp på. 75 (SD) replik: Låt mig förtydliga: Vi vill inte vare sig kasta ut invandrare eller stänga dörren för nya invandrare. Det är inte det vi diskuterar. Vi diskuterar problem med integration. Där finns stora problem, och där är och jag förhållandevis överens. Men medan beskyller allt annat än den förda politiken för problemen gör jag lite tvärtom, nämligen att jag beskyller den ansvarslösa invandringspolitiken för att ha orsakat problemen. säger att man har åstadkommit mycket och att man vill åstadkomma mer. Jag skulle vilja påstå, fru talman, att det enda som , och den här regeringen har åstadkommit i det avseendet är mer problem. Det beror på en ansvarslös invandringspolitik. De integrationspolitiska åtgärderna som har genomförts nu har inte gett någon avsedd effekt över huvud taget. Det svar som ger mig visar det tydligt. Han kan inte tala om vilka av de integrationspolitiska åtgärderna som har gett alla effekterna, att det finns en del invandrare som jobbar etcetera. Kan ge ett exempel på en integrationspolitisk åtgärd som har gett avsedd effekt? 76 Utbildningsminister (FP) replik: Jag gav just exempel, . Till exempel jobbar 700 000 utrikes födda människor. Det finns en lång rad exempel på saker som lyckas, men vi är inte tillräckligt nöjda. Jag tror inte att du och jag någonsin kommer att komma överens om hur problemen ska lösas. Vi kan säkert på vissa punkter vara överens i beskrivningen av problemen. Det finns problem med integration. Det är klart att då kan säga att migrationspolitiken orsakar problemen. Jag kan förstå det resonemanget. Om inga invandrare kommer hit finns inga integrationsproblem. Det förstår jag också. Men det är ingen lösning vi vill se. ska vara ett öppet land. ska vara ett land som välkomnar människor som vill komma hit, för att vi behöver arbetskraft och för att ska vara ett land där människor kan söka . ska vara ett öppet land. Med öppenhet i invandring kommer integrationsutmaningar. De ska vi hantera. utnyttjar problemen som skapas i segregation och integration. Du utnyttjar dem för att späda på fördomar. Du utnyttjar dem för att skilja mellan vi och dem. Du utnyttjar dem för att underblåsa främlingsrädsla. Jag tycker att det är avskyvärt. 77 (V) replik: Jag vill ta upp samma ämne som gjorde i sitt replikskifte med . Det gäller och jämställdheten. Ni har tillsammans med arbetarrörelsen en del traditioner på området, nämligen att hävda jämställdhet mellan kvinnor och män. Det är viktigt att det även finns borgerliga partier som tar frågan på stort allvar. Jag tycker att ni har försvunnit ur debatten. Ni tar nästan aldrig upp dessa frågor. Det är viktigt att analysera vilken effekt politiken faktiskt har. har inkomstskillnaderna ökat till mellan kvinnor och män i . Det är ett oerhört underkännande för varje ambition inom jämställdhetsområdet att det har gått så snett under er regeringsperiod. Det beror bland annat på att skatterna har blivit mer orättvisa och har gynnat välavlönade män. Vi kan se att neddragningarna i sjukersättningarna har missgynnat kvinnor till övervägande del. Kvinnors förvärvsfrekvens minskar, och många kvinnor arbetar deltid, inte heltid, vare sig de vill eller inte. Det går att göra något åt dessa problem med hjälp av ett rättvisare skattesystem och renoverade socialförsäkringar och genom att uppvärdera lönemässigt arbeten där kvinnor dominerar bland de anställda. Detta föreslår vi, men vad föreslår ni? 78 Utbildningsminister (FP) replik: Det är bra att tar upp frågan. Det är precis här den stora skillnaden finns. tar upp arbetsmarknadsproblem relaterade till jämställdhetsutmaningarna. Arbetsmarknadens uppdelning i privat sektor där män dominerar och offentlig sektor där kvinnor dominerar skapar många av dessa problem. I den offentliga sektorn är lönerna lägre, där finns färre karriärmöjligheter, och det lönar sig inte att utbilda sig. De kvinnor som utbildar sig finner att det slår hårt på löner och skatter. Se på läraryrket och sjuksköterskeyrket. Vi kan se hur undersköterskor som vill bli sjuksköterskor räknar ut att de inte tjänar på att utbilda sig. Det här beror på att den offentliga sektorn i stort sett har varit ett monopol. Det luckras upp nu i och med att det finns möjlighet för denna kvinnliga del av arbetsmarknaden att starta företag, att göra karriär, att tjäna mer pengar och att välja mellan olika arbetsgivare. Detta är en helt central strukturförändring för att åstadkomma ökad jämställdhet på arbetsmarknaden. Ni är säkert emot alla vinster. Ni är bara för företag när de går med förlust. När de går med vinst är ni alltid emot dem. Men ni kan acceptera att företag som finns på den manliga delen av arbetsmarknaden, ingenjörsföretag och teknikföretag, går med vinst. Men så fort kvinnor tjänar pengar är det något fult och ska förbjudas, . Det är grundproblemet i er politik. Ni gör en korrekt analys att vi har för lite jämställdhet, men er politik på detta område skulle föra jämställdheten flera årtionden bakåt i tiden. 79 (V) replik: resonemang bygger på förutsättningen att undersköterskan i det privata äldreboendet är bättre betald än undersköterskan i det offentliga äldreboendet. Jag menar att det är fel och att statistiken visar det. Därmed faller resonemang. Däremot är det helt riktigt att till exempel sjuksköterskor förtjänar bättre lön. Jag önskar dem lycka till i arbetet för högre och mer rättvisa löner. Det är inte heller så att det ökar utrymmet för goda löner och god bemanning för de kvinnor som utför det praktiska arbetet när man tar undan gigantiska summor ur välfärden till privata vinster för riskkapitalister. Det är faktiskt tvärtom. Jag skulle vilja höra efter med om en central reform, och det är att dela föräldraförsäkringen mer lika. Vi vet att det har effekt. Kvinnor får en högre förvärvsfrekvens, bättre löner och bättre pensioner. Vad som förväntas av kvinnor och män på arbetsmarknaden hänger ihop med hur vi tar ansvar för hem och barn. Kan vi räkna med ? Kommer ni att stödja en utveckling där vi mer och mer delar ansvaret för föräldraledigheten? Jag tycker att jag hör lite olika bud från er. 80 Utbildningsminister (FP) replik: Jag svarar gärna på den frågan. Det är centralt för löneutveckling och karriärutveckling på arbetsmarknaden också för kvinnor att föräldraledigheten fördelas mer lika. Det skede av livet 25-, 30-, 35-årsåldern då man ska börja göra karriär, satsa, vara ambitiös och allt vad som krävs för att positionera sig på arbetsmarknaden är också det skede då man bildar familj. Det är utan tvekan så att det faktum att föräldraledigheten är så skevt fördelad påverkar kvinnors möjligheter att göra karriär och utvecklas på arbetsmarknaden. Det är därför som alliansregeringen i full enighet har infört en jämställdhetsbonus. Först utformades den alldeles för krångligt, så den har inte gett någon effekt. har vi förenklat den kraftigt , och jag föredrar att använda den här typen av frivilliga metoder. Jag har för min del sagt att om det visar sig att det inte räcker är jag beredd att gå vidare, men i första hand tycker jag att vi ska använda oss av jämställdhetsbonusen och se om den ger de resultat som är avsikten. 81 Näringsminister (C): springer tusentals unga människor ut ur skolorna. Med förväntan i ögonen och med en och annan blombukett runt halsen skrålar de: Den ljusnande framtid är vår! Vi kan nog alla minnas då inga sorger fanns, när framtiden var utstakad och det enda som låg mellan och resten av livet var en rejäl studentfest och ett sista sommarlov. I själva verket blir det inte alltid så. Av dem som tar studenten går alldeles för många ut i arbetslöshet. Det är inte hållbart. Ska vi stå oss i den globala konkurrensen måste klara av att erbjuda en utbildning som förbereder fler för arbetslivet. För alla dem som har avslutat sin utbildning måste det finnas en ljusnande framtid som företagare eller som anställd. Många viktiga och tunga instanser pekar på utmaningar. , och senast har på olika sätt bidragit till att ge en bild av svensk politik och utmaningar. Sammanfattningsvis kan man säga att står starkt, är bra, men en del kan bli bättre. Inte minst gäller det för alla våra unga som vill ta det första klivet ut i vuxenvärlden. De pekar på olika delar av behovet av fortsatt stabila statsfinanser men också på behovet av en starkare koppling mellan näringsliv och skola, att svensk forskningspolitik måste fokusera mer på innovationer och tillväxt, på utmaningen med en stel arbetsmarknad och brist på introduktionslöner och en chans för unga att få in en fot. På dessa områden behöver verkliga och fortsatta reformer, inte för att glädja eller utan för alla de ungdomar som inte har fått något jobb eller som åker som flipperkulor mellan olika åtgärder. I den politiska debatten fokuseras det ständigt på politiska åtgärder dikterade uppifrån. Glöm inte att det är människor som skapar och gör skillnad! Det är människor som steg för steg bygger långsiktighet och skapar hållbarhet. Bevisen på kreativitet och drivkraft syns överallt i vårt samhälle. Det var ingen politiker som hittade ett sätt att kondensera luft till dricksvatten. Det var två unga innovatörer som heter och . Det var inga byråkrater som startade Integration in som handgripligt hjälper människor med invandrarbakgrund in på arbetsmarknaden, utan det var i . Det finns heller inget system som har skapat tiotusentals jobb, men det har elever som har drivit UF-företag på gymnasiet gjort. Initiativkraften finns hos många unga människor. Men initiativkraften riskerar att försvinna om politiker kväver frihet och eget ansvar. Den kan försvinna på grund av politikers vilja att styra exakt var man ska gå i skolan. Kreativiteten kan förstöras på grund av höjda skatter som minskar egenmakten eller regleringar som försvårar för unga människor att hitta sitt första jobb eller starta sitt företag. Det är inte politiker eller system som bygger eller har byggt starkt. Det är vanliga människor. Därför måste politiken ha just det perspektivet, det frihetliga perspektivet. Det perspektivet utgår från att människor kan och vill. Självbestämmandet börjar i det mest grundläggande, nämligen i att kunna starta sitt liv med en lön att leva på. Ändå väljer oppositionen att dra undan mattan för branscher där väldigt många får sin första anställning. De fortsätter att kräva en fördubblad arbetsgivaravgift för att ha unga anställda och en fördubblad egenavgift för alla unga entreprenörer. Trots att jag har hunnit med många resor i landet har jag ännu inte hört en enda ung människa säga: Toppen, det är precis de här förslagen som jag har väntat på! måste Alliansen vara ödmjuk. Ungdomsarbetslösheten är för hög. Det är vår skyldighet att nu också ta steget mot och kampen för att minska utanförskapet än mer. Det är ohållbart med en arbetsmarknad som , och stänger ute ungdomar, utlandsfödda och människor med funktionsnedsättning. Det finns reformer som skulle underlätta för dessa människor och som vi behöver ta tag i i syfte att skapa breda majoriteter i . Grunden för fler jobb och minskat utanförskap är ju utbildningen. I fick jag se ett riktigt traineegymnaisium där nästan alla elever hade jobb direkt efter examen. Där varvades teori på skolan med praktik på en och samma arbetsplats . Några företagare sade att de helst inte hade velat vänta till efter studenten med att anställa eleverna. Det är en ganska härlig kontrast till den problemtyngda diskussion om ungdomsarbetslösheten som förs i andra rum. Svensk skola måste bli bättre på att ge unga människor den kompetens som de behöver. Därför gör vi och har gjort reformer. Det handlar om att fler måste göra som man gjort i med ett enormt tätt samarbete mellan näringsliv och skola. Vi behöver en högre utbildning med kvalitet i hela landet. Vi behöver fortsätta att bygga på den yrkeshögskola som Alliansen var med och införde. Vi behöver ha än mer entreprenörskap i utbildningen. Vi behöver en utbildning där unga människor tillåts att tänka själva entreprenöriellt och kreativt. Jag och formar en politik som inte grundar sig idé om att människor lagom till 50-årsdagen inväntar en guldklocka för sina första på samma arbetsplats. Det är ett imponerande livsverk, men människor, arbetsmarknaden och världen ser annorlunda ut och . Därför måste vi bygga en mer rörlig arbetsmarknad där kompetensen hos varje medarbetare värderas högre än just antalet anställningsår. På så sätt får fler unga chansen på samma villkor, fler vågar byta jobb och rörligheten och dynamiken ökar. Ska vi få en ännu bättre rörlighet på arbetsmarknaden behöver vi också en arbetslöshetsförsäkring med starkare omställningsfokus där taket kanske är högre inledningsvis men trappas av snabbare. Då skapar vi en trygghet i omställning och därmed en större rörlighet på arbetsmarknaden. Den kombinationen av frihet och trygghet är det som har skapat framgång i vårt grannland . måste vi ha en bättre matchning. En bättre matchning kommer genom en riktig jobbpeng som följer den arbetslöse. Och ett första steg mot att införa en jobbpeng är att konkurrensutsätta den enda arbetsförmedling vi har , som uppenbart inte förmedlar alls så många jobb som vi skulle vilja. Med en jobbpeng får var och en större möjlighet att själv välja förmedling utifrån sina egna önskemål och utmaningar, likt den modell man har i . Framtidens arbetslinje måste vara hållbar. Den innehåller förutom utbildning, rörlighet på arbetsmarknaden, matchning och trygghet i omställningen ett stärkt näringslivsklimat med sänkta kostnader, bättre kapitaltillgång och ett starkt innovationsklimat. Det är vanliga människor, inte byråkrater och politiker, som åstadkommer det som gör skillnad i och världen. Det är vanliga människor som har skapat cykeln, solcellerna och vaccin mot världens sjukdomar. Det är vanliga människor som har startat företagen som anställer tusentals andra, inte politiker, och det är för dem politiken ska finnas. Vi behöver fortsatta reformer. Regler och skatter behöver reformeras för att låta människor och företag utvecklas. Murar runt arbetsmarknaden behöver brytas ned för att låta unga vara med och forma framtidens . Vi behöver en offensiv politik för en fortsatt jämställdhet och lika villkor oavsett om man är kille och tjej. Jag har en bestämd övertygelse om vad behöver. Det är ett fortsatt arbete för att få fram fler företag fler företag som ges möjligheten att anställa fler unga så att dessa initiativrika unga människor får börja sitt vuxenliv med en lön att leva på, arbetskamrater att fika med och en erfarenhet att bära med sig. Även om studentsången fortsätter och hoppet är vår vän behöver också vi politiker vara modiga och fortsätta genomföra reformer som skapar just en ljusnande framtid. 82 (MP) replik: Tack för ett inspirerande tal om ungdomar och innovation, ! Du talar mycket om nyföretagande på ett sätt som jag tror väcker hopp hos många vilket man behöver i dessa tider av viss förtvivlan, inte minst hos den unga generationen, när det gäller möjligheterna till jobb. Du nämnde också att det inte är byråkrater utan vanliga människor som uppfinner innovationer, till exempel solcellerna. Det är ju svenska patent som har utvecklat solcellerna, men jag antar att du är medveten om att dessa inte längre utvecklas i utan har sålts vidare till och att det troligen blir ny försäljning till . Du har som centerpartist vurmat för innovation i energipolitiken med ny förnybar energi som ett tredje ben i den svenska elmixen, och ni fick betala ett ganska högt pris med kärnkraftsöverenskommelsen. Men ni gjorde ett smart drag där och sade att ett tydligt villkor var att direkta och indirekta subventioner inte skulle vara med i den nya kärnkraftscykeln som dina allianskolleger planerar för. Men hur ser det egentligen ut med det här? Den situation vi har just nu är att energibolagen planerar för kärnkraftverk. Och det vi ser när det gäller förnybar energi är att företagen, som jag tidigare sade, i bästa fall skjuter på investeringarna och i sämsta fall flyttar utomlands, som vi såg med solföretagen. Det här händer därför att vi har ett energipolitiskt vakuum i och en regering som inte har någon inriktning på energipolitiken utan låter det här ha sin gilla gång.