prot · H00925 · 2012-11-15 00:00:00 — råder det nya förutsättningar för allmännyttan, och ett reformerat hyressättningssystem har införts. Vidare har regeringen i budgetpropositionen bland annat föreslagit en sänkning av fastighetsavgiften för flerbostadshus. Regeringen har även tillsatt utredningar som dels ska se över hyresrättens förutsättningar, dels beskattningen av hyresrätter och vissa andra boendeformer. Dessa åtgärder syftar alla till att skapa en långsiktigt bättre fungerande hyresbostadsmarknad och att öka intresset för att investera i hyresbostäder. Jag delar uppfattning att kommuner och landsting i StockholmMälardalen är starkt integrerade med varandra. Det regionala perspektivet måste lyftas fram när kommunerna planerar bostadsbyggandet. har därför, på uppdrag av regeringen, gjort en översyn av lagen om kommunernas bostadsförsörjningsansvar för att förtydliga det kommunala ansvaret för bostadsförsörjningen och tydliggöra det regionala perspektivet vid planering av bostadsförsörjningen. Av stor betydelse för i vilken utsträckning familjer kan efterfråga småhus är hur villkoren för finansiering ser ut. Bolånetaket, som infördes , syftar till att hålla ned hushållens skuldsättning och därmed skapa bättre skydd för oförutsedda händelser . Fördelarna med en stabil bolånemarknad och en rimlig skuldsättning måste givetvis vägas noga mot negativa konsekvenser på bostadsmarknaden och begränsningar för familjers möjligheter att förverkliga drömmen om att skaffa den bostad de vill ha. Bostadsbristen går inte att bygga bort på kort sikt. Svårigheterna med att snabbt få tag på en hyresbostad i framför allt storstäderna måste lösas. Därför måste också befintliga bostäder utnyttjas på ett mer effektivt sätt. Schablonavdraget för privatpersoner som hyr ut en privatbostad har höjts i flera steg. Regeringen föreslår nu en ytterligare höjning, till , från . föreslår regeringen en rad åtgärder för att underlätta uthyrning av privatbostäder. Bland annat bör en bostadsrättsinnehavare i normalfallet ha rätt att hyra ut sin bostad. Det bör också kunna vara möjligt att ta ut en hyra som även täcker de egna kostnaderna för bostaden. Regeringens bostadspolitik är långsiktig, och steg för steg identifierar regeringen hinder för ökat byggande. Förutsättningarna för att bygga måste avsevärt förbättras och regelverket som fördyrar och försvårar ses över och förenklas. 33 (S): Jag vill börja med att tacka statsrådet för svaret på min interpellation. Jag tror att de flesta förstår att ett ökat bostadsbyggande inte är en enkel fråga, herr talman. Det är en fråga som kräver flera olika åtgärder, och det tror jag att många har väldigt stor respekt för. Men att det i regeringsställning skulle vara så tomt på förslag och initiativ från regeringen har nog överraskat många. Det är inte svårt att hitta företag, organisationer eller myndigheter som uttrycker oro över bostadsbristen. Det är inte heller svårt att hitta kommunala bostadsbolag eller byggherrar som vill bygga mer men tycker att det är svårt att få kalkylen att gå ihop. När regeringen tillträdde 2006 tog den bort alla former av statligt stöd till nybyggnation och nyinvesteringar i hyresbeståndet. Räntebidragen trappades ned och fasades ut, marknaden skulle lösa bostadsbyggandet. Det blev ett tydligt inbromsande, eller kanske mer en tvärnit, i byggandet när stimulanserna togs bort. För att få fart på byggandet igen måste regeringen medverka till att staten tar sitt ansvar för en del av kostnaden detta för att komma i gång med nyproduktionen av bostäder. Ett effektivt sätt är att införa ett investeringsstöd, riktat till studentlägenheter och smålägenheter. Vi föreslår en byggbonus till byggande av studentbostäder, småhus och hyresrätter. Statsrådet säger att regeringen steg för steg identifierar hinder för ökat bostadsbyggande. Min fråga till statsrådet blir då: På vilket sätt är ett riktat investeringsstöd för byggande av smålägenheter och studentlägenheter ett hinder för ökat bostadsbyggande? Från socialdemokratins sida pekar vi på skatten för boendeformen som en faktor. Vi anser att ingen upplåtelseform ska vara diskriminerad i lagstiftningen. Hyresrätten är mer beskattad än andra upplåtelseformer detta i form av fastighetsskatt, bolagsskatt och skatt på utdelning. Jag tror att bostadssektorn är ett område som skulle tjäna mer på samverkan och dialog och mindre på den typ av konfrontationspolitik som regeringen lägger an. Signalerna till oss i oppositionen är klara: Några breda uppgörelser är det inte tal om. Det tycker jag är trist. När jag träffar företrädare för kommunala bostadsbolag, byggherrar och organisationer inom bostadssektorn får jag samma fråga: Går det inte att hitta blocköverskridande lösningar så att vi vet spelreglerna ? Jag ställer den frågan till statsrådet. Är du beredd att medverka till det? Statsrådet skriver i sitt interpellationssvar att han delar den oro som beskrivs i interpellationen. Men var är de åtgärder från statsrådet som ska få i gång ett ökat bostadsbyggande motsvarande behovet? De åtgärder som har redovisats från statsrådet räcker inte, det är uppenbart för väldigt många. Regeringen är ansvarig för situationen, och verkningsfulla förslag måste fram för att vända utvecklingen. behöver reformeras, det tar från idé till färdig bostad. Vi anser att regeringen bör kalla ihop en partssammansatt parlamentarisk kommitté med tydligt uppdrag att snabbt föreslå nödvändiga förändringar. Tänker statsrådet ta initiativ till det? som regeringen har haft ansvar för de här frågorna är det många som tyckt att det finns betydligt mer att göra och som känner en oro för vart de här frågorna är på väg. 34 (S): De är med stor oro som jag ser hur färre och färre svenskar har möjlighet att köpa sig ett eget hus. Färre och färre svenskar har möjlighet att förverkliga drömmen om att få bo i ett eget hus, ett litet hus, en villa, ett radhus. visar alarmerande siffror från SCB att småhusproduktionen i har gått ned bara ! får vi besked om att varsel, uppsägningar och konkurser duggar tätt i den svenska trähusbranschen. Det går inte ihop. Villan och radhuset är en självklar del på den svenska bostadsmarknaden, men minskas möjligheterna för fler och fler att få köpa, bygga och bo i ett eget hus. Detta i sig är oroande. Jag vill ha en bostadsmarknad där var och en av oss kan förverkliga sina bostadsdrömmar. Men det är oroande också därför att det i kombination med att hela bostadsmarknaden går kräftgång hindrar möjligheter till tillväxt. Villan, radhuset och småhuset är en naturlig del både utifrån det egna boendeperspektivet och ur ett samhällsperspektiv. Genom att vi har många olika typer av boenden ökar flyttkedjorna. När vi får fart på flyttkedjorna kan vi också få en rörlig fungerande bostadsmarknad som i sig skapar en dynamisk arbetsmarknad och är förutsättningen för svensk tillväxt och fler jobb. För jobbens skull, för tillväxtens skull och vars och ens egen skull, att få välja sitt boende, behövs en politik som ser till att öka andelen småhus i . I sitt svar säger ministern att han delar den här oron. Han delar min oro, och han delar oro över tillväxthotet i bostadsbristen. Det må vara gott, och det är väl ett steg på vägen. Men ministern är inte bara den som ska dela oron, han är den som har möjligheter att i den här kammaren lägga fram konkreta förslag till förändringar för att få till stånd ett ökat bostadsbyggande, bättre möjligheter för jobb och tillväxt och fler möjligheter för fler att bli ägare av ett eget hus. Vi kanske reagerar lite olika, jag och ministern. Jag ser att bolånetaket har fått önskad effekt. Där må vi vara överens. I den överhettade marknaden med risk för överskuldsättning var bolånetaket ett bra instrument för att hindra risken för en bostadsbubbla. Men när vi ser att det också får effekt på småhusmarknaden kan man välja att säga oj och dela oron, eller så kan man hitta andra vägar för att se till att det byggs fler bostäder. I mitt huvud kommer det inte bara upp ett oj utan möjlighet till en ny egnahemssatsning, ett egnahemsbolag såsom man har i , bosparavdrag för unga, möjligheten att se över exploateringsavtal för att underlätta byggandet av fler småhus, möjligheten att se över byggregler som branschen själv säger till många delar är ett av hindren, hyrköpsmodeller i allmännyttan. Det finns mängder av saker som man, om man vill, skulle kunna göra med politiken. Min fråga till ministern kvarstår: Vad avser ministern att göra för att fler ska kunna förverkliga drömmen om det egna huset? 35 (FP): var det en berömd intervju i tv där dåvarande statsminister fick från en av de tre O:na frågan: Vilket råd skulle statsministern vilja ge ett ungt nygift par som inte har någon bostad i ? Det är en intressant fråga. Frågan kvarstår, åtminstone kvarstår svaret att ge. Det är jättebesvärligt för många unga som söker bostad i , av den anledningen att det sker en oerhörd inflyttning till detta område. Det är det grundläggande problemet. Egentligen är det inget problem, folk är välkomna hit. Till och med statsrådet har en gång varit ledamot för i denna kammare. Jag gläds åt den fråga som ställde: Hur ska vi stimulera småhusbyggnationen? Per hade en egnahemsrörelse bakom sig. Det var fint att bo i eget hus. Tyvärr har vi haft en diskriminerande syn på att ha eget boende. Jag tror att en röd liten stuga nere vid sjön, som det heter i en gammal visa, är en dröm som väldigt många har. Det är viktigt att det förs en politik som gör att de människor som vill bo på det sättet kan förverkliga detta. Jag noterar att i byggs det trots allt väldigt mycket. Den kommun där det kommer att byggas relativt sett allra mest är minsta kommun, . I salen sitter dåvarande kommunstyrelsens ordförande i som kan notera att de planer som man gjorde upp kom att utfalla i att just kan bygga väldigt mycket i Ursvik och i andra områden, och det tycker jag är bra. Den förra regeringen, ministären , var någonting på spåret, vill jag påstå, omkring 2003, när de begärde av dåvarande landshövdingen att få en utredning från alla kommuner i , ungefär 25 stycken, om vad de kunde göra för att öka bostadsbyggandet. Och samtliga kommuner, tro det eller ej, hade en enda sak som de ville ha, och det var inte byggplaner och liknande, utan de sade: Vi måste få mer kollektivtrafik för att kunna bygga. Ett av de största problem som vi har haft i är att det i denna region inte har byggts en meter tunnelbana, inte . Det är sanningen. kan det möjligen bli så, och jag är säker på att vi är överens över alla partigränser om att detta är det som behövs i första hand, för det frigör mark och möjliggör nya stora bostadsplaner. I samband med att regeringen nu har gett klartecken för planering av tunnelbana till ser vi att det kommer att följas av möjligheter att bygga bostäder där. Utöver detta vill jag säga till att jag har noterat när jag åkt till att det är väldigt fina bostäder nere vid hamnen där, alldeles nere vid vattnet. Det är också en notis att det inte bara är i som man kan bygga fina bostäder nära vatten, utan det kan man också göra på andra håll. Allra sist: När det gäller finansieringen har Socialdemokraterna och övriga oppositionspartier ett enda förslag, nämligen olika investeringsbidrag. Jag kan förstå att man tycker att detta är bra, men det finns en nackdel med detta, att det inte sätter någon kostnadspress på byggföretagen. Om man får gratispengar förbrukar man dem. Därför är investeringsbidrag ett väldigt farligt recept. Det ökar kostnaderna, vill jag påstå, för dem som till slut ska betala. 36 (M): Det är med stort intresse som jag har läst oppositionens interpellationer. Men jag saknar en frågeställning när det handlar om hur det ska bli fler bostäder i och i , och det är var det kommunala ansvaret kommer in. Det är helt riktigt att vi stiftar lagarna här i . Men det är kommunerna som verkställer dem, och om inte kommunerna bygger kan vi stifta hur många lagar vi vill. Varför jag säger detta är att den debatt som vi har här nu faktiskt sammanfaller med budgetdebatten i . Då kan jag konstatera att mina partikolleger och övriga allianspartiers kolleger faktiskt tar upp frågan om bostadsbyggande i med stort allvar och många visioner. Jag skulle vilja säga att det är visioner som saknades i . Låt mig till exempel nämna promenadstaden. Det handlar om att bygga ihop , att se till att det byggs mer i anknytning till infrastrukturen, grönområdena med mera. Och det har satts som mål att det ska byggas 100 000 nya bostäder i till och med . Ja, jag vet, det är inte mycket, eftersom det , precis som interpellanten framhåller, saknas ett stort antal bostäder. Men det är ett mål på vägen, och det är visionen och också kraften att verkställa som behövs. Det är därför som jag gläds åt att det kommer att göras uppföljningar i av att det byggs 5 000 bostäder , precis så som målet säger. Utifrån detta perspektiv gläds jag också åt att bostadsminister har tagit upp flera frågor som är viktiga för att kommunerna, i det här fallet , ska kunna verkställa sina planer. Det är till exempel att länsstyrelsernas handläggningstider ses över, därför att där ligger ett stort antal ärenden som inte bereds, att det kommer att tillföras ökade resurser för handläggningen det behövs förstås för besluten och att byggnadsregler kommer att ses över. Det gör mig lite förvånad när säger att det inte är så viktigt, för om inte hindren ses över, hur ska då åtgärder kunna vidtas som verkligen ger effekt? är en fascinerande stad. Det tycker jag själv. Jag flyttade hit . Det som då slog mig var hur svårt det var att få en bostad. Men jag skulle vilja säga att den svårighet som var då är ingenting mot hur det ser ut för ungdomar som väljer att flytta till . Därför är det viktigt att alla de åtgärder som vidtas leder framåt, att det byggs bostäder och att, som var inne på, infrastrukturen byggs ihop så att det är möjligt att bo centralt men också ganska långt ut från stadskärnan och ändå kunna vara verksam i huvudstadsregionen. (forts. 12 §) Kammaren beslutade på förslag av talmannen att ajournera förhandlingarna till då frågestunden skulle börja. Jag vill hälsa statsråden välkomna till dagens frågestund. 38 (S): Min fråga riktar sig till utbildningsminister . har det kommit ny arbetslöshetsstatistik som visar att över 400 000 människor i är arbetslösa. Varslen slår nya rekord igen. En alldeles för hög andel av dessa arbetslösa är ungdomar. Många av dem har naturligtvis en bristfällig utbildning i grunden. Vi har föreslagit att de ska få gymnasiekompetens. Det är också många som har gymnasiekompetens och skulle vilja studera vidare. Just i av hög ungdomsarbetslöshet väljer regeringen att minska på antalet högskoleplatser i , med 10 000 platser och med ytterligare 10 000 platser. försvinner alltså av landets högskoleplatser. Min fråga till utbildningsministern är: Vad har ni för grund för denna besparing, denna inskränkning av unga människors möjligheter att skaffa sig en högskoleutbildning? 39 Utbildningsminister (FP): Tack för frågan, ! Det är riktigt att den här hösten har varit dyster med flera varsel. Det kom ny arbetslöshetsstatistik . Glädjande nog visar det sig att de värsta farhågorna inte besannades, utan siffrorna såg bättre ut än man hade befarat. Det är fortsatt en viss ökning av arbetslösheten, men många hade nog befarat att den skulle vara större. Det är riktigt att , precis som frågeställaren säger, av strukturella skäl har en mycket större ungdomsarbetslöshet än många jämförbara länder. Det är en lång rad åtgärder som behövs. Vi bygger ut med 18 000 fler platser i olika utbildningssystem i höstens budget som snart kommer att anta, hoppas jag, jämfört med vad som annars skulle bli fallet . Vi behöver en lång rad reformer av gymnasieskolan. Många av de ungdomar som tar upp vill alls inte bli akademiker utan vill ha en yrkesutbildning. På många olika sätt försöker vi öppna för detta också. Vi vidtar många åtgärder, men det behövs ännu fler. 40 (S): Tack, statsrådet, för svaret! I tider av hög arbetslöshet, i tider när det är svårt att få jobb, gör många ungdomar det, tycker jag, rationella övervägandet att studera. De tänker: Jag pluggar nu och skaffar mig en bra utbildning, och så kommer arbetsmarknadsläget att se annorlunda ut om tre, fyra eller . Det är positivt. Just nu är det många ungdomar som gör så. Söktrycket på landets högskolor och universitet har aldrig varit så högt som det är just . Just väljer regeringen att spara in motsvarande mellan 20 000 och 30 000 platser på våra högskolor. Det, menar jag, är en ansvarslös politik i ett läge när ungdomsarbetslösheten är alldeles för hög och vi har alldeles för många ungdomar som står utan sysselsättning. Jag återkommer till min fråga: Vilka överväganden har regeringen gjort för att dra in 20 00030 000 högskoleplatser i ett läge när rekordmånga vill skaffa sig en högskoleutbildning? 41 Utbildningsminister (FP): siffror är inte korrekta. Först och främst växte de mellan det första och det andra inlägget, men inte ens i det första inlägget stämde de. 10 000 platser försvinner därför att staten inte längre finansierar utomeuropeiska studenter. Det är inte svenska studenter som får färre platser, utan det är de utomeuropeiska studenterna det handlar om, och de får nu söka platser via stipendier. Det är alltså 10 000 utomeuropeiska studenter vars platser staten inte längre finansierar. Det är en del av den siffran. Resten är en konjunkturåtgärd. Vi byggde ut högskolan ganska kraftigt under den djupaste finanskrisen då man såg framför sig att arbetslösheten skulle vara . Det är den inte. Den är , . Det är fortsatt allvarligt, men det är inte så allvarligt som man trodde att det skulle vara. Fler studenter än någonsin pluggar just nu på svensk högskola. som utbildningsminister har högskolorna haft fler studenter än något enda år med socialdemokratiska utbildningsministrar. Det är all time high i antalet studenter, och det är också all time high i antalet sökande. Vi har en mycket väl utbyggd högskola, och vi tillför ytterligare resurser i höstens budget. 42 (MP): Min fråga är till landsbygdsminister , och den handlar om kadmium. I en rapport från Kemikalieinspektionen visas att ett ökat intag av kadmium via maten ger en merkostnad för benbrott på drygt 4 miljarder . Kadmium tillförs åkermarken framför allt genom luftföroreningar och genom användning av slam och konstgödsel. Regeringen har tagit bort skatten på kadmium i konstgödseln. Min fråga är: EU i all ära, men tänker landsbygdsministern göra någonting konkret för att minska mängden kadmium i konstgödseln de kommande två åren? 43 Landsbygdsminister (C): Svenska företag som i vårt land inför olika handelsgödselmedel har iklätt sig ett frivilligt ansvar att ligga betydligt under de gränsvärden som finns vid användning av den här typen av konstgödselmedel. 44 (MP): En stor del av vår mat och även foder importeras. Soja till foder innehåller relativt höga halter av kadmium som sedan via stallgödseln tillförs våra åkrar. Såvitt jag vet kontrolleras i princip inte innehåll av kadmium i importerad mat. Vad avser landsbygdsministern att vidta för åtgärder med anledning av detta? 45 Landsbygdsminister (C): På det området finns det internationella överenskommelser om vilka gränsvärden som är tillämpbara. Dem har vi att följa, eftersom vi är en del av världssamfundet och den handel som sker mellan olika länder i vår värld. 46 (M): De som var vakna tidigt kunde redan strax efter kl. 6 se och höra bostadsministern prata i tv om hur vi ska skapa fler bostäder för unga i . Mer av det pratas det om i interpellationsdebatter både före och efter den här frågestunden. Även jag vill ställa en fråga till bostadsministern kopplat till detta och kopplat till det förslag som finns om att göra tydligare och enklare regler för dem som vill hyra en privatbostad. Det har förekommit en hel del, tycker jag, märkliga missförstånd, inte minst när det gäller hyressättningen för de lägenheter som skulle kunna frigöras på det här sättet. Exempel har kastats ut i debatten där det inte har funnits så mycket beräkningsunderlag. Det har pratats om höjda hyror, men väldigt lite har kommit fram om var man har fått ett sådant underlag ifrån. Kan bostadsministern reda ut lite grann, enligt det förslag som ligger på bord från regeringen, hur systemet är tänkt att fungera och hur modellen för hyressättning ska se ut för dem som får möjlighet att bo i andra hand? 47 Statsrådet (KD): Tanken är att vi med hjälp av enklare och tydligare regler ska få ut fler bostäder snabbt och använda befintliga bostäder på ett mer effektivt sätt. Vi tror att med det paket som ligger på bord just nu kommer vi att få fler bostadsrätter uthyrda. Vi får många exempel från människor som hör av sig och som har lägenheter som de använder lite eller inte alls men inte får hyra ut av olika skäl. Vi vill också ha enklare och tydligare regler kring hyressättningen. finns en stor osäkerhet kring detta, vilket gör många tveksamma till att hyra ut. Den enkla principen är att när en privatperson hyr ut en bostad det handlar bara om det får man ta ut kostnaden för avgiften plus kapitalkostnaden. Sedan finns det ett tak. Över det taket får man inte gå; då kan stoppa det hela. Vad det handlar om är ett intervall från noll kronor till maximalt det taket. Ju fler lägenheter som kommer ut för uthyrning, desto lägre priser blir det. Så fungerar marknaden. Dessutom vill vi ha en snabb uppsägningstid för den som känner att man har ett kontrakt som man inte vill vara kvar i längre. 48 (M): Jag tackar för det svaret och konstaterar att det ligger ganska långt ifrån en del av de bilder som har målats upp på annat håll. Om det mer tydligt finns ett större utbud som gör att man lättare kan jämföra men man ändå är missnöjd med sin hyra, kan man då inte längre få hyran prövad? Även här verkar det ha funnits en del missförstånd. Hur ska man bete sig om man har fått en viss hyra men känner sig missnöjd och vill få den prövad? 49 Statsrådet (KD): Precis som går man till som prövar om hyran är oskälig. Det som är i det förslag som ligger på bordet är att vi tar bort möjligheten att i efterhand, när man har bott där , gå tillbaka och kräva tillbaka pengar. Men den regeln blir också ganska onödig om vi har ett enklare regelverk kring hyran. Det är så förslaget ser ut, därför att vi ska skapa så enkla regler som möjligt. Vi vet från människor som hör av sig att just osäkerheten kring hur regelverket ska tolkas skapar en återhållsamhet när det gäller att hyra ut de lägenheter som står tomma. Vi ser många exempel på detta, och vi tror att det förslag som finns nu är det snabba sättet att få fler hyresbostäder till stånd. Sedan måste politiken självklart kombineras med långsiktiga åtgärder för att få fram fler nyproducerade lägenheter, och det jobbar också regeringen aktivt med. 50 (SD): Jag tror att landsbygdsministern är högst medveten om att vi producerar allt mindre av våra egna livsmedel i . Inte minst lär han ha blivit påmind om detta i och med demonstrationer på , initierade av mjölkbönder vars medlemmar upplever sin kanske svåraste kris . Sedan landsbygdsministern tillträdde har nästan var tredje mjölkgård lagts ned. Man har dessutom ytterligare inkomstminskning att vänta i och med det förestående avskaffandet av det så kallade tilläggsbeloppet som ges till branschen. Min fråga blir således: Har landsbygdsministern på något vis funderat över vad regeringen skulle kunna göra annorlunda för att mjölkproduktion ska kunna öka? 51 Landsbygdsminister (C): Jag är angelägen om att den svenska primärproduktionen ökar. Jag är det därför att jag vill ha de jobb som blir i och med en ökad svensk primärproduktion de jobb som blir i produktionen men också i den förädlingsverksamhet som oftast kommer efter den primärproduktion som en bonde kan bedriva, inkluderat mjölksektorn. Vi har vidtagit en rad åtgärder för att stärka företagandet på den svenska landsbygden, inkluderande mjölkföretagen.