prot · GZ09109 · 2012-05-04 00:00:00 — Jag tycker att det är fullständigt orimligt att på detta sätt hantera det regeringsansvar som den moderatledda regeringen rimligen inte har för ett antal rika Stockholmskommuner utan har för hela landet och hela landets möjligheter att utvecklas. 12 Statsrådet (M): Grunden för vårt arbete är att det ska leda till ett system som inte hämmar tillväxten. Jag är överens med i beskrivningen av barnomsorgen. Den är inte rättvis , och den ska rättas till. De exempel som redovisar håller jag med om. De är säkert korrekta. Det är inte rimligt. Där är vi helt överens. Sedan må ha konspiratoriska tankar om varför vi inte lägger fram en proposition. Jag kan bara tala om hur arbetet går till hos oss. Vi borrar fortfarande i tillväxtfrågan. Låt mig också ge en liten bild av vilka kommuner som vinner och vilka som förlorar. gör gällande att det är moderatledda kommuner i som vinner. Ja, det finns sådana kommuner. Men tittar man på den lista över tio kommuner som skulle förlora mest på det föreslagna systemet ser man bland dessa tio till exempel , , och . Det är långt från som de kommunerna ligger. Detta är inget Stockholmsfenomen. Vi kan gå till kamrater i i . De skulle förlora väldigt mycket pengar på om det här systemet skulle läggas fram. Där finns ingen eufori för systemet. De som tycker att detta är bra, generellt och grovt sett, är de kommuner som skulle vinna på det, och de som tycker att det är dåligt är de kommuner som skulle förlora på det. Så ser Kommunsverige ut, och så är det säkert rimligt att det är. Vi måste ta ett ytterligare ansvar när vi ska lägga fram ett system. Jag håller med om att det är orättvisor . Men vi måste se till att det system som kommer fram inte är tillväxthämmande, och i bästa fall ska vi också skapa ett system som enklare att förstå och förklara, för det ökar systemets legitimitet. Det arbetet pågår fortfarande. 13 (S): Var sker tillväxten egentligen i vårt land? Det är en liten kommun som under hade stark avfolkning. på grund av ny utvinning av mineralfyndigheter har liksom övriga delar av en enorm expansion. Jag vill påstå att det är en del av hjärtat i tillväxten i vårt land . Det handlar om en kommun som har begränsade ekonomiska förutsättningar och har haft svåra strukturproblem. Man vill bygga bostäder och behöver ha bra standard på äldreomsorg, barnomsorg och skola för att locka till sig alla dessa nya människor som behöver jobba i 800 personer talas det om. Det är en kommun som skulle gynnas av en modernisering av utjämningssystemet. Jag vill påstå att det skapas väsentligt mycket större tillväxt där än i en kommun som bara härbärgerar höginkomsttagare som arbetar på en annan plats. Er vägran att ta fram en modernisering av utjämningssystemet är tillväxtfientlig, ty det skulle gynna tillväxten om de kommuner som finns i centrum för den nya tillväxten hade förutsättningar att klara de angelägenheter man måste klara för att kommunen som helhet, och därmed landet, ska kunna dra nytta av det fantastiska som händer i bland annat . Jag beklagar djupt att inte verkar vara mer engagerad och aktiv. Jag ger honom ändå möjligheten att tala om när propositionen kommer. 14 Statsrådet (M): Jag delar i princip synen i allt det som säger. Jag har själv varit i , i och i och besökt fem gånger jag har varit minister och ansvarig för bolaget. Jag ser den kraft som finns i . Jag håller med om att det finns en tillväxtpotential och ett tillväxtcentrum som vi antagligen inte ens kan överblicka storleken av. Jag håller också med om att dagens system missgynnar vissa kommuner och gynnar andra kommuner. Men det är ändå ett privilegium för oppositionen att inte behöva ta hänsyn till hela och tillväxtmöjligheterna, medan vi i regeringen har oket på våra axlar att försöka lösa ut även denna fråga. Jag kan bara beklaga att detta tar tid. Jag kan garantera att vi jobbar så fort vi kan. Det är möjligt att det kommer en proposition där vi hanterar hela frågan. Det är också möjligt att det kommer en proposition där vi skär ut en bit, till exempel barnomsorgen som är extra illa behandlad . Jag kan inte säga när detta kommer; jag kan bara säga att vi jobbar så fort vi kan och att vi tar tillväxtfrågorna på största allvar. I grund och botten vill jag dock säga att jag ställer upp på beskrivning av problemet. Jag håller med om detta. Däremot är vi inte överens om orsakerna till vår senfärdighet. Jag vill med bestämdhet hävda att det handlar om tillväxtfrågorna och inte om någonting annat. Det tycker jag att jag har förklarat här . Överläggningen var härmed avslutad. 6 § Svar på interpellation 2011/12:297 om behovet av en nationell snöskoterpolitik 15 Miljöminister (C): Fru talman, ärade ledamöter och åhörare! har frågat mig om jag avser att vidta åtgärder för att skapa en nationell snöskoterpolitik för att lösa problem med bland annat trycket på skoterleder, det ökade slitaget på naturen och konflikter mellan olika intressen. Jag håller med om att snöskoterturismen har både positiva och negativa effekter. Den skapar genom till exempel snöskoteruthyrning och snöskotersafarier jobb i samhällen där det kan vara svårt att hitta en anställning. Den ger möjlighet för människor att komma ut i naturen på ett sätt som de kanske inte annars hade kunnat. Användningen av snöskotrar i fjällänen har ökat starkt inom renskötsel, nyttotransporter och turism och i rekreationssyfte. som snöskotrar bidrar till att både renskötsel och turism kan utvecklas har de en negativ påverkan på bland annat friluftslivet. Buller, avgaser och störande körning uppfattas av de flesta som de mest irriterande nackdelarna och skapar relationsproblem mellan olika grupper. Oförstånd och bristande hänsyn hos en del snöskoterförare har bidragit till detta. Buller och möten med snöskotrar stör ibland vildmarksupplevelsen i mer orörda områden. Störningskänsliga naturområden respekteras inte alltid, och det brister emellanåt i hänsynstagande till rennäringen. Förbättrade motorer, ny teknik med mera har dock medfört mindre buller och avgaser samt minskade utsläpp. Genom kanalisering och styrning av snöskotertrafiken samt vid behov genom formella regleringsområden kan konflikterna mellan olika grupper minskas. Man ska inte heller glömma bort att snöskotern är ett värdefullt nyttofordon och att den är av största betydelse för renskötseln och fjällräddningen, men den används också inom jord- och skogsbruk exempelvis för transporter av ved och djurfoder. Snöskotern används för varu- och persontransporter där vägar saknas eller är oframkomliga för andra fordon. Miljömålsberedningen, där varje politiskt parti är representerat, anser i sitt delbetänkande Handlingsplan för att utveckla strategier i miljömålssystemet (SOU 2010:101) att det är angeläget att regeringen ger i uppdrag till att utveckla en strategi för miljökvalitetsmålet Storslagen fjällmiljö. Miljömålsberedningen har vidare i sitt delbetänkande Etappmål i miljömålssystemet (SOU 2011:34), alltså , föreslagit att etappmål för Storslagen fjällmiljö ska tas fram av . Frågor om terrängkörning ingår i miljökvalitetsmålet Storslagen fjällmiljö. Förslaget om att ge i uppdrag att ta fram strategier och etappmål för miljökvalitetsmålet Storslagen fjällmiljö inklusive förslag till åtgärder för att hantera problemen med snöskoterkörning i fjällområdet bereds i . Nationella bildades genom en överenskommelse mellan (tidigare ), , , , i , som representerar länsstyrelser, , som representerar kommuner, , Snöskoterägares (Snofed), Snöskoteråkares centralorganisation (SSCO) och (). Överenskommelsen gäller till . Syftet med Nationella är att utveckla en hållbar snöskotertrafik genom att förena näringsverksamhet och allas naturupplevelser. Detta ska ske utan att skada eller störa människor, djur, miljö eller egendom. Nationella ska vara ett forum för dialog som möjliggör att organisationerna kan få ett gemensamt synsätt så att rådet kan samordna och genomföra aktiviteter som leder mot rådets vision: Snöskotertrafiken bedrivs utan att människor, djur, miljö eller egendom skadas eller störs. Jag tycker att har fungerat bra, och jag avser att se till att kontakter tas med de övriga berörda departementen för att diskutera frågan om hur Nationella verksamhet efter ska kunna fortsätta. 16 (S): Jag tackar för svaret. Tack också för att du kunde flytta lite grann på interpellationssvaret! Det känns inte riktigt som om det är rätt årstid för skoterfrågorna just nu vi borde prata båtar, kanske. Men faktum är att skotersäsongen har avslutats. Jag kommer från ett län där många av skoterklubbarna sammanfattar hur skoteråret har varit. Vi är några socialdemokrater som lyfter skoterfrågorna med ansvariga ministrar. Ni byter ju ministrar lite då och då, så detta är första gången för miljöminister . Det ska bli intressant att se om vi får mer gehör. Dina företrädare har bollat över många av våra frågor till Nationella , som du också nämnde. Rådet anordnar ett seminarium som vi brukar delta i. Där sammanfattar de vad de har gjort, och det stämmer att de har gjort mycket. Men de har som sagt inget generellt uppdrag, så oavsett vad de gör får det inte direkt några effekter på snöskoterpolitiken eftersom det är , kommunerna och snöskoterklubbarna som styr frågorna. Det finns ca 250 000 skotrar i . Det säljs ungefär 8 000 nya skotrar . Det finns totalt skoterleder i . Skoterklubbarna är ungefär 600 stycken. Det finns 145 skoteruthyrare med tillstånd. Det finns också några som saknar tillstånd, men den siffran har inte jag. Det jag vill åstadkomma är inget mer förbud. Man kan kanske uppfatta det så av ditt svar. Tvärtom vill vi försöka utveckla skoteråkningen så att den kan generera mer pengar och skapa arbetstillfällen. I omsätter skotertrafiken 1 miljard. Jag tror att det ligger på 45 miljarder i . De länder man tittar på , där man omsätter väldigt stora summor en del samhällen lever rentutav på skoterkörningen är och . Där handlar det om . Det som ökar mest i och i , som är mitt län, är snöskoterturisterna. Annars är det de du räknade upp som kör snöskoter i jobbet. Det är samerna och folk i skogsnäringen. Jag är fritidssnöskoteråkare. Man kör väl ett par , kör upp lite skidspår, sladdar någon kälkbacke till barnen. En del tar skotern och åker till någon tjärn och fiskar lite. Det som ökar är snöskotertrafiken och snöskoterturisterna. Det här sliter väldigt mycket på de ledsystem som finns där det är många turister. Jag kan nämna Åre. Där är slitaget oerhört hårt. Det ställer högre krav på dem som upprätthåller de här lederna. Det är betalledssystem som man bygger in i de här områdena. De är lite krångliga och tjorviga. Det är svårt att få in pengar. Ledvärdar har egentligen ingen befogenhet att stoppa och kontrollera dem som inte betalar. Min första fråga är om det skulle vara en möjlighet att beordra några som ledvärdar och ge dem en mer bemyndigande uppgift, att kunna ta betalt eller stoppa och bötfälla dem som kanske inte betalar. 17 Miljöminister (C): Jag var faktiskt i och i och hade då förstås möjlighet att titta lite grann praktiskt på detta, igen ska jag säga, för det var inte första gången jag var där när det är vacker vintersäsong i de här områdena. Jag förstår hur viktig snöskotern är för de här bygderna och vad det betyder att kunna bygga ut turismen, men också vad det betyder för de olika näringarna. är det som med biltrafik eller båttrafik att det finns skadeverkningar som vi måste titta närmare på och hålla ögonen på. Jag tror att det bästa sättet att komma framåt och utveckla skoterpolitiken är att göra det i tätt samarbete med Nationella . Där finns alla intressenter med. Där finns en bra diskussion. Den dialog som förs där har fört frågan framåt och förbättrat situationen när det gäller miljöhänsynen, när det gäller tillgänglighet och också när det gäller näringslivets villkor. Alla tre delarna är naturligtvis väldigt viktiga. Jag vet att turismen, besöksnäringen, ökar rejält i och att det självklart betyder väldigt många arbetstillfällen. Sättet att hantera skoterleder tror jag att vi måste diskutera mera. Det är därför som jag vill se en förlängning av Nationella och vill lösa den här frågan i samarbete med Nationella . Det finns lite olika uppfattning om hur de avgiftsbelagda skoterområdena fungerar. Jag tror också att det kan vara en möjlighet. Det är ju någonting som diskuteras inom till exempel fisketurismen, där man har skapat system på olika ställen i som fungerar bra och som också gör att man får en större kunskap och kontroll över de här verksamheterna. Det tror jag är viktigt, utan att man sönderreglerar. Det tjänar ingen på. För mycket byråkrati är aldrig bra. Jag tror därför att det är viktigt att diskuterar just frågan om avgiftsbeläggning och hur man ska göra detta. Jag själv funderar mycket över, och det kan vi diskutera, om man inte ska hämta inspiration från fisketurismen med sina fiskekort. Där har vi på många ställen i fått ett fungerande system. När det däremot handlar om böter och extra avgifter närmar vi oss ett annat område. Det är polisens arbetsområde. Jag är väldigt tveksam till att lägga över just sådana uppgifter på andra än de som enligt vår grundlag har rätten att förelägga ordningsbot eller vidta olika former av mildare tvångsåtgärder, som ju ordningsboten är. Där får man nog vara väldigt försiktig. Sedan är det klart att vi gemensamt får fundera över hur vi ska reagera mot dem som bryter mot de här reglerna och rekommendationerna. Här finns också allemansrätten som en del. Det är viktigt, tycker jag, att man nu söker sig fram mot ett sätt att utveckla skotertrafiken och skoterpolitiken så att inte miljön förstörs, att detta sker i samråd med markägare och att miljöintressen beaktas. 18 (S): Det känns i alla fall lite lugnare om ministern jobbar för att Nationella kommer att fortsätta. Det är väl det de vill också, men de vill ju ha ett uppdrag att jobba med. har de hållit på . Det känns lite grann som om regeringen har duckat när man har ställt de här frågorna och bollat över allt ansvar på . Man vill inte ta tag i de här frågorna. Det är ungefär som att säga: Låt det där hålla på med det här så kanske de blir nöjda. Man går mot en ohållbar utveckling genom att de här skotrarna ju också utvecklas. Det blir starkare maskiner. De blir större. De går mer i lössnöområdena. Man använder de här lederna för att köra till de oreglerade områdena. Det är det som är problemet för markägarna, att man kör på fjällkammar och sådant. Utanför regleringsområdena, på statens mark är det egentligen ingen som har något huvudansvar. Utsatta regleringsområden är det som har ansvar för. Markägarna vill ha fler regleringsområden. Ungdomarna det är väl mest de som köper och kör de här monstermaskinerna vill ha friåkningsområden. Sedan är det mycket norrmän som kommer in, för där får man inte köra skoter på samma sätt som i . De köper allt fler skotrar. De tror att det är fritt fram att åka överallt. De känner inte till och kanske struntar i de regler och lagar vi har. Reglering kombinerat med tillsyn av leder i regleringsområdena är jättebra. Den största och viktigaste frågan som alla tar upp, som man måste lösa, är finansieringen av underhållet av lederna så att man kan sladda upp alla de här 15 000 milen. Det sköts på ideell basis. Det är ändå av skoteråkarna som väljer att hålla sig till leder. Den lilla bråkdel som kör utanför kan man nog komma åt med någon som har det ansvaret, som en fiskevårdskontrollant, som du nämnde, eller något liknande, för polisen hinner inte med att kolla alla skoteråkare, långt därifrån. Sedan är det andra frågor, som tar upp, som man vill ha svar på, för det har man egentligen inte. Det är som jag sade finansieringen av leder och huvudmannaskapet, vilka som har ansvaret utanför statliga och kommunala leder. Det är en fråga. Ansvarsförhållandet mellan myndigheter är också lite oklart när det gäller behovet av reglering och beaktande av andra allmänna och enskilda intressen. Det gäller naturvård, som du har nämnt, friluftsliv, rennäring, turism med flera. Behovet av åtgärder inom trafik- och fordonsområdena tycker med flera också bör utredas. Alla de här sitter ju i Nationella , alltså har de också svaren på många av de här frågorna. Ger du dem ett direktiv, att de får jobba fram en utredning så att det blir klart, eller om man får en förlängning? Helst vill vi att det blir klart innan årsskiftet när överenskommelsen om samarbete går ut. De har ju på sig. Ansvar och resurser för tillsyn och information måste också ut. Det är polisen, , kommunerna, med flera. Frågan om straffnivåer vid lagöverträdelse är också oklar. Men just finansieringen av snöskoterlederna är väl det som är kärnan, så att man både kan utveckla fler snöskoterleder och hålla de som finns öppna. 19 Miljöminister (C): Det är väldigt bra med interpellationsdebatter där man kan ta upp sådana här frågor och diskutera och belysa dem ur olika aspekter. Jag är medveten om att vi behöver arbeta med de här frågorna. Mer exakt hur det ska gå till håller vi nu på och bereder inom . Det jag kan säga nu är att jag önskar att vi förlänger uppdraget till Nationella . Sedan får vi se hur vi ska hitta underlag till att lösa de olika frågorna. Det handlar om regleringen, vilka områden som ska vara reglerade. Det handlar om tillsynen och naturligtvis om finansieringen. Det handlar också om ansvarsfördelningen mellan myndigheterna. Det är inte bra när det finns gråzoner och det inte är klart var ansvaret ligger. Det finns absolut ett behov av att klargöra detta, liksom vad som ska hända med dem som inte följer de regler som finns. Det första man måste bestämma är vilken karaktär de olika reglerna har: Vad är lagar, vad är förordningar, vad är länsstyrelsebeslut, vad är kommunala beslut och vad är ordningsregler inom den frivilliga skoterverksamheten och föreningarna? Detta kan ta lite tid. må kännas som en väldigt när man är otålig, men i är det en väldigt . Det tar normalt att bereda en sådan här fråga. Inte minst handlar det också om respekt för och arbete. Jag tar dock med mig den här diskussionen tillbaka. När vi nu bereder ärendet får vi se till att sätta i gång ett arbete för att kunna lösa de olika gråzonerna och oklarheterna. Liksom tror jag självklart att den här verksamheten kommer att öka, och den kommer också att ändra karaktär . Som sagt utvecklas och förändras skotrarna också och kan ta sig till nya områden som förut inte var tillgängliga. Det gör kanske miljöproblemen svårare. Ju längre in man kommer, desto oftare är det nämligen skyddade områden i fjällvärlden det handlar om. Både det faktum att skoterverksamheten ökar och att det finns oklara områden tycker jag gör att vi ska skynda på beredningen inom . Jag gör gärna det i diskussion med , som ju kan de här frågorna utan och innan. 20 (S): Då vill jag bara överlämna det här materialet från Nationella till ministern. Jag tycker att jag har fått svar på många av mina frågor. Tack för det, miljöminister ! 21 Miljöminister (C): Då ska jag också bara tacka för en väldigt givande och bra interpellationsdebatt. Jag ska gärna läsa materialet. Överläggningen var härmed avslutad. 7 § Svar på interpellation 2011/12:331 om friluftspolitikens framtid 22 Miljöminister (C): Ärade ledamöter och åhörare! har frågat mig om jag har för avsikt att verka för att friluftslivet stärks och ges möjligheter att utvecklas och om jag är beredd att verka för att målen i friluftspropositionen uppfylls. Jag vill inledningsvis understryka att friluftsliv är en angelägen fråga för regeringen och ett prioriterat politikområde. En rik tillgång på natur, tillsammans med allemansrätten, individens intresse och ideella organisationers engagemang, är grunden för människors möjligheter att bedriva friluftsliv. har vi arbetat allt intensivare med att stärka friluftslivet och utveckla politiken. lämnade regeringen propositionen Framtidens friluftsliv (prop. 2009/10:238). Detta var första proposition om friluftslivet . Propositionen var ett första stegi att utforma en friluftslivspolitik. Låt mig besvara den sista frågan först, om att uppfylla målen i friluftspropositionen. I propositionen Framtidens friluftsliv anges övergripande mål och en inriktning för det fortsatta arbetet med att utveckla friluftslivspolitiken. Vi arbetar aktivt vidare med att uppfylla målen bland annat genom att systematiskt genomföra intentionerna i propositionen. Detta gör vi exempelvis genom uppdrag till myndigheter och organisationer. Vi arbetar också vidare med förtydliganden i myndigheters instruktioner och regleringsbrev. Vad gäller begäran om förtydligande av målen för friluftslivspolitiken kommer regeringen att återrapportera i en skrivelse till detta år. Det av fastställda övergripande målet för friluftslivspolitiken ska kompletteras med ett antal mätbara mål. har haft i uppdrag att, efter samråd med berörda myndigheter och organisationer, utveckla förslag till mätbara mål för friluftslivspolitiken. Uppdraget redovisades till , , . I skrivelsen till redovisar regeringen de satsningar som har gjorts för att utveckla mätbara mål för friluftslivet. Dessutom redovisas andra relevanta åtgärder inom området. Vidare kommer vi att redogöra för vår syn på det framtida arbetet med utveckling och uppföljning av målen för friluftslivspolitiken. Detaljerna återkommer vi till i höstens skrivelse. till frågan om jag har för avsikt att verka för att friluftslivet stärks och ges möjligheter att utvecklas. I friluftslivspolitikens natur ligger att målen är av övergripande art och nära kopplade till andra politikområden. Arbetet med att utveckla politiken bedrivs därför i nära samarbete med företrädare för andra departement, myndigheter och organisationer. Jag vill understryka att propositionen lägger fast att det inte är staten som skapar friluftslivet. Staten har ett ansvar att skapa förutsättningar för ett rikt och varierat friluftsliv och att säkra tillgång och förbättra tillgänglighet till naturen. Staten stöder genom olika myndigheter möjligheterna för alla medborgare att vistas ute i naturen för fysisk aktivitet, rekreation och välbefinnande. Vad gäller tillgång och tillgänglighet faller en del frågor under mitt departement, till exempel allemansrätten, tillgången till natur och tillgängligheten i skyddade områden. Det är också en angelägenhet för staten att stötta och stimulera de ideella organisationernas verksamhet i syfte att öka människors friluftslivsaktiviteter. Detta gör regeringen bland annat genom de i statsbidrag som fördelas till friluftslivets organisationer. Det finns även stöd till friluftslivet genom den lokala naturvårdssatsningen till kommunerna. Stödet till kommunerna för lokala naturvårdsprojekt fördelas av länsstyrelserna och avser naturvårdsprojekt där åtgärder för friluftsliv ofta ingår. Jag vill särskilt framhålla betydelsen av friluftsorganisationerna och individernas personliga engagemang för friluftsliv och natur. Jag avser att fortsätta att föra en dialog med friluftslivets olika aktörer, bland annat representanter för myndigheter, organisationer, markägare och företagare, för att fånga upp synpunkter och konkreta förslag från dem som jobbar nära frågorna. Den årliga tankesmedjan för friluftslivet är ett oumbärligt forum för dialog, erfarenhetsutbyte och framtidsutsikter kring friluftsliv. 23 (FP): Jag vill börja med att tacka ministern för svaret. Jag är väldigt glad över att ministern betonar att detta är en angelägen fråga och att inriktningen nu är en utveckling av friluftslivet. För många som tar del av denna debatt är beskedet om en skrivelse säkerligen mycket välkommet. Det är bra att vi får en redovisning av vad som är gjort, en utveckling av mätbara mål för framtiden för friluftslivet och regeringens tankar kring framtida utvecklingsarbete.