prot · H00911 · 2012-10-17 00:00:00 — De flesta som diskuterar klimatfrågan vet att det är väldigt svårt när man är inne på energiområdet, för vårt koldioxidutsläpp från energisektorn är väldigt litet med tanke på att vi har så mycket vattenkraft och att kärnkraften inte ger de största koldioxidutsläppen. Men du vill ändå ta upp det som den stora klimatfrågan här. Om det finns något parti i denna riksdag som värnar om och kramar kärnkraften är det . Oavsett vilka prognoser man ser för framtiden när det gäller energiutbyggnaden hamnar ni alltid i att bästa investering för 20302040 är att skapa ett helt nytt koncept för ny kärnkraft, oavsett om det är billigare att investera i vindkraft på land, om det är billigare per kilowatt att investera i förnybar kraft, som majoriteten av länderna i världen gör. drar slutsatsen att det kostade ganska mycket med haveriet i , så vad satsar de på? Jo, de satsar på förnybart. Trots alla dessa prognoser hänger , av alla partier i riksdag, kvar vid att vi ska satsa på ny kärnkraft i . Det är sorgligt att se. Det kommer att vara sorgligt inte bara för klimatet utan också för energidebatten och de svenska hushållen som ska betala kalaset. 57 Näringsminister (C) replik: Ett långsiktigt hållbart energisystem bygger på det gröna och det förnybara. Det är en viktig tillväxtmotor och en viktig jobbmotor, men det är också viktigt för att klara klimatutmaningen. Därför är jag glad över den utveckling som har skett i under alliansregeringens och tid, för har det hänt mycket. Bioenergin har gått om oljan som största energikälla. Vindkraften har sexdubblats från en ynka terawattimme när var stödparti till Socialdemokraterna till . Vi kan också se att vi har mer elproduktion som kommer från biobränsle än vi hade 2006. Nästan hälften av vårt energisystem består nu av förnybart. Den siffran är bäst i EU. Det har naturligtvis inte kommit till av sig självt. Det har krävts politiska beslut och politiska förändringar. I årets budget har vi gjort tydliga avtryck för det gröna och det förnybara. Vi satsar på järnvägen en stor satsning som vi inte kan skåda i tidigare budgetmotioner från andra partier. Vi förlänger satsningen på solceller. Vi höjer och permanentar stödet till näringslivsdriven energiforskning. Vi behöver fortsätta att satsa och rikta satsningarna för att få fram mer grönt och förnybart. Därför har jag en fråga till : Varför vill och höja skatten på den gröna, förnybara vattenkraften med 1 miljard och sammanlagt 4 miljarder de kommande fyra åren? 58 (MP) replik: Tack för en bra fråga kring förnybar energi, ! Den diskuterar jag gärna med dig. Jag tycker nämligen att det har varit ganska tyst från dig och ditt parti när det gäller hur vi får fram förnybar energi och vad det betyder för hur vi kan göra oss oberoende av bland annat kärnkraft det som så vackert står i Alliansens energiuppgörelse. Vi får en del förnybart i systemet , bland annat tack vare att vi har börjat med reformer. Det är reformer som delvis började under förra alliansregeringen men som ger utslag . Delar har också fortsatt, och vi har varit ense om dem här i . När den förnybara energin nu ökar, , är det då inte rimligt att börja stänga en del av de äldsta kärnkraftsreaktorerna, som faktiskt inte alltid är med och producerar särskilt säker och miljövänlig energi ? står de stilla. Det kanske i och för sig är det mest miljövänliga när det gäller kärnkraften, men det är inte särskilt bra för de svenska elkonsumenterna. Är det inte dags att göra sig mindre beroende av kärnkraft när vi nu har ett energiöverskott som motsvarar en till två kärnkraftsreaktorer i ? Detta gäller också sett till att det blir ganska dyrt för den svenska kärnkraftssektorn att betala för den säkerhetskultur man onekligen måste gaska upp sig en del ifrån utifrån de senaste årens incidenter, får vi väl kalla det. Jag tycker att det ser lite skakigt ut med Alliansens energiuppgörelse när man pratar om att göra sig mindre beroende av kärnkraft. Vad är egentligen del i detta? Hur kan vi få mindre kärnkraft och snarare mer förnybart när vi får det hållbara energisystemet? Varför blockerar ni att vi också får ett uppdrag till på just ett förnybart energisystem i ? Det är en utredning som ganska svart på vitt skulle visa för partierna hur man kan genomföra stegvisa reformer för att hitta den hållbara lösningen. 59 Näringsminister (C) replik: Jag hörde egentligen inget som helst svar från på min fråga varför väljer att lägga en extra miljard i straffskatt på den gröna, förnybara vattenkraften. Alliansens energiöverenskommelse ligger fast och innebär just de framgångar jag lyfte fram i mitt tidigare replikskifte, nämligen att det förnybara har gått om oljan som största energikälla. Vi kan se att vi har en 50-procentig ökning av elproduktionen som kommer från biobränsle, och vindkraften har sexdubblats exempelvis. Vi ser en stor omsvängning till det gröna och förnybara, vilket gynnar jobben och ser till att vi tar upp kampen om klimatutmaningen. Här har vi gjort mycket. Jag frågar igen: Ser man vattenkraften som en förnybar energikälla? Om gör det, varför väljer hon att lägga 1 miljard extra i straffskatt för den svenska vattenkraften? 60 (MP) replik: Jag ska naturligtvis svara på frågan. När det gäller vattenkraft är det vår mest lönsamma energiform. Det är också det som i huvuddelen gör att vi har så stor andel förnybart i ; det har vi haft sedan vi byggde ut vattenkraften tillbaka. Det är alltså ingenting någon av de regeringar vi har haft att göra med kan ta åt sig äran för. Är det den mest lönsamma energiformen är det dock också rimligt, precis som med andra former, att det när det finns övervinster och det finns det när det gäller vattenkraft ha en ökad skatt på att ta hem dem. Det är i stället för det ni gör: Ni gör så att elcertifikatssystemet gynnar redan befintlig vattenkraft i stället för att se till att subventionerna i detta system går till den nya tekniken till de nya förnybara saker behöver för att klara energiförsörjningen . Ta solenergi, till exempel varför satsar ni så lite på solenergi? Det hade kunnat vara en fråga om jag hade fått ställa en sådan i min sista replik, vilket jag inte får. 61 (SD) replik: Att är ett extremistparti i flera avseenden visste vi, och det bekräftar man också. Framför allt bekräftar man sin extrema hållning när det gäller migrationspolitiken. Att man är ett etnocentriskt parti har jag däremot inte riktigt tänkt mig tidigare, men det är också någonting man bekräftar. säger att alla är lika svenska och har samma drömmar. Så är det givetvis inte. Det finns i världen olika kulturer med olika värderingar. I har vi lagar om jämställdhet. I andra kulturer spränger man flickor som vill gå till skolan, tvingar flickor att gifta sig med främmande män de aldrig har träffat samt tvingar flickor och kvinnor att skyla sig med heltäckande kläder. De är naturligtvis inte lika svenska som jag. Åtminstone tycker inte jag det. Det där är ett snurrigt resonemang. Däremot finns det givetvis ett stort värde i att det finns olika kulturer och att det finns en kulturell mångfald i världen. Det tycker jag att vi ska slå vakt om, och bekämpa avarter som till exempel det jag nämnde . Det var inte detta jag hade tänkt hålla mig till egentligen. Jag tänkte att jag skulle diskutera småföretagarpolitik med , men jag blev så provocerad av detta inlägg. Man har gjort ett stort nummer, vill jag ändå påstå, både och tidigare av att man vill sluta vara det utpräglade storstadspartiet som straffbeskattar människor som lever utanför tullar, på landsbygden, och som har en bit att köra bil och liknande till jobb och skola. Man gör kanske inte den distanseringen i alla fall, men man gör ett litet försök att profilera sig när det gäller små och medelstora företag. Till exempel vill man minska sjuklöneansvaret. Problemet med den modell och företräder är att man bygger in en gigantisk tröskeleffekt som innebär att de företag som går från tio anställda till elva anställda får tillbaka hela sjuklöneansvaret. Då undrar jag, : Hur tänkte ni här? Tänkte ni alls när ni föreslog detta system? 62 (MP) replik: Jag ska börja med att kanske bli provocerad tillbaka: Att säga att man inte kan vara svensk för att man har en annan kultur än det vi skulle kalla den historiskt svenska i provocerar mig ganska mycket. När jag går omkring i och möter de invånare som bor och lever här tycker jag nämligen att alla som åker på tunnelbanan är svenskar. Sedan är vi olika, och det är jag väldigt glad för. Vi har olika kulturell bakgrund, vi har olika kön och vi har olika preferenser. Vi är dock alla svenskar när vi sitter där i tunnelbanan. Man kan vara invandrare och svensk; man kan vara svenskamerikan eller svensksomalier. Det tycker inte jag är provocerande, utan det tycker jag är ett framtidshopp. Det skapar en modern stat där vi kan umgås civiliserat som människor och där vi givetvis beivrar varje brott mot de mänskliga rättigheterna när kvinnors rätt till frihet kväses eller något annat. Om du blir provocerad av vad jag sade kan det kanske alltså återgäldas, . Till din fråga om småföretagande på landsbygden: När det gäller landsbygdspolitik är det helt riktigt att vi i tror att det är väldigt viktigt att se till helheten. Vi ska se att framför allt växtkraften i små företag är väldigt viktig. Det är en differentierad hållning. När man kommer ut i glesbygden hör man ofta om folk som har ett företag registrerat hos , och det är inte bara en verksamhet utan kan vara lite av varje. Jag träffade på en kvinna som drev turistverksamhet med cowboyridning, och hon lagade båtmotorer och drev en glasservering. Det var ett och samma företag. Så ser det ut på landsbygden; man behöver ha en differentierad form, och småföretagen är väldigt viktiga. Då tycker vi att det är viktigt att lyfta de kraftigaste skatterna från småföretagen så att de kan växa. Det är bra för landsbygden, och det är bra för . 63 (SD) replik: Om jag åker tunnelbana i , är jag då japan? Jag drar den slutsatsen av svar. (Applåder) Om vi ändå håller oss till de små och medelstora företagen: Jag fick inte svar på min fråga. Hur tänkte när ni föreslog att företag med tio eller färre anställda ska få minskat sjuklöneansvar eller ett helt slopat sjuklöneansvar, om jag har förstått det rätt men sedan få tillbaka kostnaden för hela sjuklöneansvaret för samtliga anställda om man anställer en elfte? Hur många företag med tio anställda tror kommer att anställa en elfte med detta system? Ser inte den tröskel man bygger in i systemet? Hur tänkte ni, , när ni kom med detta förslag? 64 (MP) replik: Tröskeleffekter får man i en massa olika reformer. Detta är ett förslag som har kommit från företagarna själva. De vill att sjuklöneansvaret lyfts det är det som hade lyfts in till företagen, och det vill de ha lyft. Det är nämligen det som är det stora problemet just i småföretagen. När man ska anställa en ny betyder det väldigt mycket. Det är en rimlig avvägning att ett företag med tio anställda är ett riktigt litet företag. Med en ny som ska anställas finns det en risk att man ser till en sjukhistoria hos denna. Den risken innebär att det blir en svårighet att anställa. Hela vårt förslag till reform handlar om att det ska bli enklare för små företag att anställa. Vi menar att det är utformat på det sättet, delvis därför att det är förslag som kommer från företagarna själva. Vi lyssnar gärna på de förslag som kommer. Om man skulle se att det absolut största problemet är tröskeleffekten och därför inte gör någonting betyder det att alla företag har sjuklöneansvar som . Det är en större tröskeleffekt att anställa människor som kanske kommer med en sjukdomshistoria i de små företagen, också på landsbygden som du, , värnar så mycket om. 65 Socialminister (KD) replik: har en stor tilltro till ekonomiska styrmedel, och det tycker jag är bra. Ekonomiska styrmedel är effektiva om man vet vad man vill åstadkomma och man riktar dem på ett förnuftigt sätt. Det här är någonting som präglar svensk politik i stor utsträckning. Vi har höga skatter på sprit för att det ska supas mindre. Vi har höga skatter på tobak för att det inte ska rökas så mycket. Vi har hög skatt på bränsle när det gäller bilar för att det ska åkas mindre. har en del förslag här som jag tycker inte riktigt möter den verklighet som människor lever i, men man sätter en tilltro till ekonomiska styrmedel. Jag skulle vilja be redogöra för de sannolika effekterna av det som hon själv framhöll i talarstolen, nämligen i årlig skatterabatt till paret som skiljer sig och att det par som flyttar ihop förlorar . 66 (MP) replik: Jag kunde förstå att den frågan skulle komma från dig, . Jag tror däremot att i verkligheten i de familjer som lever här runt omkring oss är det väldigt sällan den typen av avvägningar som bestämmer om man lever tillsammans som föräldrar eller väljer att bo på olika ställen. Jag tror att de allra flesta vet hur mycket ekonomiska incitament det finns att leva tillsammans. Det blir otroligt mycket billigare. Man kan dela på allt från telefonabonnemang till tidningsabonnemang, till att ta hand om hushållet och mycket av det oavlönade arbetet. Det är otroligt starka incitament för att leva tillsammans. Trots det väljer många att inte bo tillsammans. Det kan man kritisera och tycka att det är en mänsklig brist och en felaktighet, eller så konstaterar vi att det är så det ser ut. är det faktiskt lättare i vardagen att inte leva med en person som man har lärt känna kanske alltför väl, och då väljer man att gå skilda vägar. Men allt fler väljer och det ska vi vara glada för att dela på ansvaret för barnen. Om vi ska ha barnen i fokus, , vad är bäst för de barn som får en svårare situation, som blir utstötta från fritidsaktiviteter, som känner att de inte kan tillgodogöra sig skolan på riktigt samma sätt som andra, för de märker skillnaden? Vad gör du och alliansregeringen för att de barnen ska känna att de får en tillit till samhället och att de inte är utsatta från början? Det är där vi försöker hitta förslag, och ett förslag är ett skatteavdrag. Vi anser att det är positivt, bättre än att få ytterligare bidrag och känna sig som en utstuderad art. Ett skatteavdrag skulle göra att dessa familjer får lättnader med vissa av de faktiska kostnader som det handlar om, men en väldigt liten del. Jag tror inte att det är någon som av ekonomiska skäl väljer vare sig att flytta ihop eller att separera. Det är en alldeles för allvarlig akt för det. 67 Socialminister (KD) replik: Regeringen har gjort många olika saker som riktar sig till de barnfamiljer som lever med små ekonomiska marginaler. Vi höjer i budgeten stödet till de barnfamiljer som inte har någon eller en väldigt låg upparbetad SGI. Föräldraförsäkringen ger dessa familjer nu en 25-procentig förbättring av ersättningen. Det kommer självklart situationer där vuxna personer väljer att gå skilda vägar. Det är inte ett dugg konstigt, det inträffar . Men frågan är vad politiken ska stötta. Genom den föreslagna åtgärden gör ni det dyrare för ett par som vill flytta ihop, för de går miste om ett avdrag som de haft innan. Jag menar att det är en bakvänd politik. I stället är det bättre att titta på det förslag som regeringen håller på att utarbeta utifrån en utredning som handlar om hur föräldrar bättre ska kunna ta ett ekonomiskt ansvar tillsammans för barn de har satt till världen. De är ju föräldrar även om de har gått skilda vägar. Här finns det mycket även för att titta på utifrån den utredningen. 68 (MP) replik: Vi tittar gärna på kommande utredningar, , vi kommer att få all anledning att göra det. Vi har redan i vår budgetmotion konstaterat att vi behöver ett höjt underhållsstöd. Vi tror att det är viktigt i sådana här relationer, inte minst för de ensamstående mammor som det oftast, för att vara ärlig, handlar om. Jag gör inte samma bedömning som du, att 10 000 på något sätt skulle kunna påverka ett beslut huruvida jag blir sambo med en ny partner eller väljer att bo kvar med en förälder till våra gemensamma barn. Jag tror att de flesta som gör en vardagskalkyl ser att det inte går ihop. Det jag blir mest upprörd över i ditt inlägg är bilden av att allting går så bra, att ni gör väldigt stora insatser. ökar barnfattigdomen i . Det är fler barn som bor i fattiga familjer, inte bara i relativa tal utan också i absoluta tal. Rädda Barnens rapport visar det tydligt. Att här kritisera ett förslag där man försöker göra någonting åt den situationen tycker jag är lite bakvänt, om vi har barnens bästa för ögonen. 69 Utbildningsminister (FP): I en europeisk jämförelse står starkt. När jag har mött mina europeiska kolleger i ministerråden för utbildning och forskning har det varit väldigt bekymrade kolleger jag mött. Många av dem, nästan huvuddelen, står inför stora nedskärningar och besparingar inom skolväsen, forskning och utbildning, sådant som de vet egentligen är avgörande för tillväxt och utveckling på . Men man måste göra det därför att man har misskött sina ekonomier. Vårt land är närmast ett undantag i . I har vi nu utrymme att göra stora och viktiga framtidsinvesteringar. Forskningsanslagen ökar i en historiskt snabb takt för , internationellt sett i en takt utan motstycke, under alliansregeringens två första perioder . Vi har tillfört ytterligare 7 miljarder från staten till skolväsendet. Trots att skolan är har vi mer än 7 miljarder i ökade anslag till skolan än vad fallet var 2006. Vi påbörjar byggandet av ett nytt stambanenät för snabba tåg. Sådant har inte skett . Vi förbättrar konkurrenskraften för vårt näringsliv med viktiga skattesänkningar. Vi ser givetvis varningstecknen det är det som diskussionen delvis har handlat om. Vi ser varslen, och därför möter vi detta med olika åtgärder. Vi bygger ut utbildningsplatser och gör arbetsmarknadsinsatser. Men vi måste också ha perspektiv på detta. går in i 2013 med en arbetslöshet som är lägre än genomsnittet i , med en statsskuld som är mindre än de flesta och med EU:s starkaste statsfinanser. Det beror på den ansvarsfulla politik som har förts under de här sex åren och att vi har avvisat alla de vilda idéer som har framförts från oppositionen. måste man vara medelålders för att ha egna minnen från tid. För dagens ungdomar är det delade något man läser om i historieböckerna. Ännu färre lever som själva har minnen från . När vi håller på med att lösa problem i det europeiska samarbetet, till exempel den sydeuropeiska skuldkrisen, känns det ofta arbetsamt och krävande. 27 länder, snart 28, med egna synsätt, egna lösningar, egna värderingar, egna historiska och kulturella normer ska tala sig samman. Det går ofta långsamt och trögt, man får ha tålamod. Det är då, eller rättare sagt i den situation som vi är inne i , som vi måste påminna oss om varför det europeiska samarbetet har skapats. Och ännu viktigare: Vi måste berätta för de unga. Det är uppenbart att eurons konstruktion inte är tillräckligt robust. Eurosamarbetet behöver kompletteras med mer finanspolitiskt samarbete, både med en finanspakt och med det som kallas för bankunion. Det första steget i en bankunion är att inrätta en gemensam bankinspektion. Det är en god idé. Det andra är att enas om regler för hur det ska gå till om stora, viktiga banker i skulle vara på väg att gå under, och kom ihåg att det inte var så länge sedan som också befann sig i en sådan situation! Det är också en god idé. Det är naturligtvis dock detaljerna i utformningen av detta som avgör hur bra det här blir. Det är dem man måste avvakta innan man slutligt kan ta ställning till detta, självklart. Men behöver vara med i förhandlingarna, och vi är med i förhandlingarna. Frågan om det svenska medlemskapet i bankunionen måste naturligtvis avgöras den dag som utformningen står helt klar. Men utgångspunkten för bör vara att detta samarbete är bra för , att det är bra för och att bör ha målsättningen att vara medlem. (Applåder) En applåd från jag tackar för den. Du kan väl tala ihop dig med de andra där på den rödgröna kanten. Många ungdomar går utan arbete. Det beror inte på att svenska ungdomar har lägre arbetsvilja. Låt oss erkänna att det beror på strukturfel som vi själva har skapat i . För det första är för många 19-åringar ingångslönerna för höga för dem som saknar arbetslivserfarenhet. har föreslagit att ingångslönerna för riktigt unga skulle kunna vara av lägstalönerna i ingångna avtal man lär sig jobbet. För detta har vi kritiserats hårt från många olika håll. ser jag att idén dyker upp både här och där under någon ny benämning, yrkesintroduktionsavtal. Låt oss gärna kalla det för det. För mig spelar namnet absolut ingen roll, bara det genomförs. För det andra behöver den svenska arbetsrätten moderniseras och liberaliseras. Principen sist in, först ut drabbar naturligtvis oftast dem som har kortast anställningstid ja, det är ju själva idén med den principen. Och kortast anställningstid har inte sällan de allra yngsta, även utrikes födda. För det tredje måste vi ha en ärlig och transparent diskussion i om alla de ungdomar som misslyckas i skolan. Vi gör stora insatser för att skolan ska lyckas bättre med dem. Men jag tror att vi gör oss själva och inte minst dessa ungdomar en otjänst om vi tror att om vi bara genomför ett antal reformer kommer ingen någonsin att misslyckas. Det är i denna grupp som ungdomsarbetslösheten skördar sina största offer. Vi måste våga se dessa ungdomar, ungdomar som kan ha åratal av skolmisslyckanden bakom sig. 7 000 ungdomar hoppar av gymnasiet redan i ettan. Det rödgröna kravet att det enda sättet att räknas som godkänd i det svenska utbildningsväsendet är att man klarar av att läsa in universitetskompetens har skapat en väldigt stor utslagning år och är en av orsakerna till den höga svenska ungdomsarbetslösheten. Bland de ungdomar som inte är behöriga till gymnasiet, som går in på introduktionsprogrammet, finns det en grupp ungdomar som med alla rimliga bedömningar saknar förutsättningar att bli högskolebehöriga. Vi måste hitta nya lösningar för dessa. Vi har föreslagit några saker från regeringen och tycker till exempel att det är bättre med en kortare yrkesinriktad utbildning än ingen alls. Det är sönderkritiserat från oppositionen. Jag ser fram emot att höra vad Socialdemokraterna och andra tycker ska vara alternativet för dessa ungdomar, för jag utgår från att ni inte bara tänker lämna dem i sticket som ni gjorde förra gången ni styrde. Den här mandatperioden genomförs de största skolreformerna på generationer: ny läroplan, ny lärarutbildning, lärarlegitimation, nytt betygssystem, ny skollag, ny gymnasieskola, för att nämna några. Vi genomför dessa förändringar därför att den tidigare utbildningspolitiken hade nått vägs ände. Några resultat går redan att se. Eleverna pluggar mer, och det har varit avsikten. Meritpoäng för svåra kurser i gymnasieskolan innebär nu ett uppsving för de svårare ämnena i skolan, matematik och främmande språk. Uppsvinget för matte leder i sin tur till att äntligen vill många fler ungdomar gå in på ingenjörsutbildningar. Det har vi väntat på . Söktrycket är större än på mycket . Andelen behöriga lärare har också ökat i skolan . Men jag ska vara ärlig med att det kommer att dröja innan de stora resultatförbättringarna i form av studentbetyg, slutbetyg och internationella undersökningar kommer att synas. Bara för att vi inför betyg från årskurs 6 eller en ny läroplan, som trädde i kraft och , är det inte så att alla barn kan mycket mer från den ena dagen till nästa. Det är naturligtvis processer som tar tid. Min utgångspunkt när det gäller de internationella undersökningar som kommer både och är att vi ska vara beredda på att den 20-åriga resultatförsämringen kommer att fortsätta ett tag till. Jag hoppas att det inte blir så, men jag tror att vi ska vara beredda på att det blir så innan det vänder uppåt. Mer behöver göras. De viktigaste reformerna som står för dörren menar jag är att lyfta läraryrkets attraktionskraft.