prot · GZ0961 · 2012-01-25 00:00:00 — har pekat på att regeringar av olika kulörer har försökt göra olika insatser, men det har inte fått de resultat eller effekter man har tänkt sig. Jag tycker att har många bra förslag, till exempel att fixa och uppdatera en nationell guide med information om vilket stöd barn med funktionsnedsättning kan få och vem som står för det, att se till att och tar fram en vägledning för vad som är normalt föräldrastöd i förhållande till vilket stöd barnet med funktionsnedsättning kan behöva och att granskar att det i avtalen mellan offentliga huvudmän och privata aktörer faktiskt finns med villkor om samverkan. Som flera har pratat om här behöver man starta en försöksverksamhet med samordnare som arbetar för att samverkan och samordning ska fungera. påpekar att detta är bra för barnen och familjerna, men det är också något som man bedömer skulle vara lönsamt samhällsekonomiskt. Jag tycker att det är bra att man ska göra en fördjupad analys av hur stödet och samordningen av insatserna till barn och unga med funktionsnedsättning fungerar. Jag hoppas att det kommer fram bra och konkreta förslag och att det kommer handling ut av detta. Det är bra att vi äntligen kommer att få en nationell guide som uppdateras när det gäller vilka stöd som finns och vad man har rätt till. Det är också bra att ska prata direkt med barn och unga med funktionsnedsättning så att de kan ge sin egen syn på saker och ting. ska titta på levnadsvillkoren för unga med funktionsnedsättning, inte minst utifrån den tuffa situation som unga med funktionsnedsättning har. Ofta blir deras möjligheter till utbildning sämre. Många riskerar en mångårig arbetslöshet efter sin färdiga utbildning, och de hamnar i livslång fattigdom. Jag är som alla andra här glad åt att vi är överens om att ställa oss bakom en försöksverksamhet med samordnare och att en sådan påbörjas. Det var det förslag från som regeringen i den första omgången inte hämtade upp och ställde sig bakom. Det gläder mig att vi är så tydliga i utskottet och förutsätter att försöksverksamheten har hög prioritet och att den påbörjas . Jag är ganska säker på att en bra utformad försöksverksamhet kommer att visa att en sådan verksamhet med samordnare kommer att behövas runt om i hela landet, och inte bara i några delar. Den kommer att behövas permanent, och den kommer att underlätta för barnens och ungdomarnas och för deras förälders eller föräldrars skull. Men detta kommer också att vara något som vi tjänar på allihop samhällsekonomiskt. Med detta yrkar jag bifall till utskottets förslag i betänkandet. 104 (KD): har en viktig uppgift: att utföra en sammanhållen och heltäckande granskning av den statliga verksamheten. Som enda myndighet kan den granska hela beslutskedjan riksdag, regering och myndigheter. Det vi debatterar är regeringens skrivelse med anledning av av stöd till barn och unga med funktionsnedsättning Ett (o)lösligt problem? Stöd till personer med funktionsnedsättning regleras av olika lagar och förordningar. Stödet ges av stat, kommun och landsting. Intentionen hos både regering och riksdag är att familjer med barn med funktionsnedsättning ska kunna leva ett så normalt liv som möjligt. är det ca 50 000 barn och unga med funktionsnedsättning som har någon form av stöd. Detta, herr talman, är ett oerhört viktigt område. Jag vet hur man sliter i många familjer där det finns barn och unga med funktionsnedsättning. Det krävs nästan att föräldrarna ska våra experter på vår lagstiftning för att försäkra sig om att deras barn ska få rätt insatser och de bästa insatserna. De har ett otal kontakter med en lång rad av vård- och omsorgsgivare och myndigheter. och Ungdomar, RBU, som har nämnts här, gjorde en undersökning för sedan som visar att föräldrar till barn med funktionsnedsättning i genomsnitt har kontakt med 17 olika personer och instanser när det gäller stödinsatser för deras barn. Vi hörde här i talarstolen berätta om en förälder som har kontakt med 23 olika instanser. Jag och menar att samhället har ett ansvar för att förenkla vardagen för dessa barn och deras föräldrar. Det blir lätt ett stuprörstänkande både inom och mellan ansvariga huvudmän med bristande information som följd. Då är det föräldrarna som får ta hela ansvaret för att informera sig om och samordna det stöd som deras barn med funktionsnedsättning behöver. Det är en mycket betungande uppgift som inte sällan leder till högre sjukfrånvaro, arbetslöshet och förtidspension för föräldrarna. Det borde förstås vara tvärtom att man utgick från familjen och sedan skräddarsydde stödet utifrån det behov som finns. och Ungdomar har frågat sina medlemmar hur de skulle vilja att samhällets stöd var uppbyggt och får då ett entydigt svar: Det familjerna behöver och vill ha är en koordinator, lots, agent eller spindel i nätet. Olika benämningar, men samma funktion. En bättre samordning skulle öka tryggheten för barnen och befria föräldrar från en del av den omfattande administrationen av de olika insatserna. Vad avser då regeringen att göra, och vad har man gjort? Regeringen har redan vidtagit en rad åtgärder med samma syfte som . Det är lite för tidigt att kunna se de totala effekterna av de regeländringar som har trätt i kraft . Det är bland annat nya bestämmelser om samverkan mellan landsting och kommuner och individuella planer för personer som omfattas av LSS i samverkan. Ytterligare åtgärder kommer att vidtas med anledning av revisionens iakttagelser. Bland annat ska åtgärder inom områdena samordning, samverkan, regeltillämpning samt informationsförsörjning analyseras för att förbättra situationen för barn och unga med funktionsnedsättning och deras familjer. Vidare avser regeringen att ge i uppdrag att i samråd med ta fram en nationell guide. Den ska fortlöpande uppdateras och ge information om de stöd som barn med funktionsnedsättning kan få samt om vilka huvudmän som ansvarar för respektive stöd. Barns och ungas egna synpunkter ska efterhöras genom . Den kanske allra viktigaste informationen måste komma från dem som är mest berörda. Det ligger också i hela vår syn i utskottet på barns rättigheter att lyssna på barnet i större utsträckning . Regeringen har också för avsikt att påbörja en försöksverksamhet med samordnare. Jag tror att försöksverksamheten kommer att visa att en samordnare för barn och unga med funktionsnedsättning är samhällsekonomiskt lönsam. Det kommer också att hjälpa föräldrarna att hävda sig på arbetsmarknaden. Framför allt kommer det att bli en förbättrad situation för barnen och ungdomarna med funktionsnedsättning. yrkar bifall till utskottets förslag i betänkandet, vilket innebär att vi har tagit del av regeringens pågående och planerade åtgärder och att regeringens skrivelse läggs till handlingarna. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under 16 §.) 15 § Havsmiljö m.m. Föredrogs miljö- och jordbruksutskottets betänkande 2011/12:MJU9 Havsmiljö m.m. 105 (S): I , som jag kommer ifrån, har människor levt av och med havet . Det vi ser nu är att utfiskning och övergödning hotar inte bara miljön och den biologiska mångfalden utan också människors möjlighet att försörja sig. Det är allvarligt. Därför har vi politiker ett särskilt ansvar att säkerställa att det även i fortsättningen går att leva på havet och att de verksamheter vi bedriver där är hållbara så att nästa generation kan ta vid. Det handlar om våra kustsamhällens överlevnad. Särskilt måste vi se till att den småskaliga verksamheten med fiske, vattenbruk och friluftsturism säkras. Regeringen lyfter upp sitt engagemang för arbetet med havsmiljön och säger att detta är en prioriterad fråga. Man har sammanfört pengar från olika konton till ett havsmiljöanslag och säger sig satsa kraftigt på detta område. Det kan vara en fördel att på ett tydligt sätt sammanföra resurserna så att vi kan se om resurserna ökar eller minskar och vad som förväntas göras för pengarna. När vi nu studerar regeringens ambitioner för havsmiljöarbetet så kan vi konstatera att ambitionerna och resurserna faller . Havsmiljön och ekosystemets mångfald riskerar att kraftigt försämras om de politiska ansträngningarna inte intensifieras för att åtminstone hålla tillbaka den negativa utveckling för vår havsmiljö som vi nu kan se. Det gränslösa miljöarbetet behövs mer . är ett bra exempel på varför och EU behöver de initiativ som vi socialdemokrater efterfrågar. Ett av världens mest trafikerade havsområden, som är, behöver ett bra havsmiljöarbete. Vi behöver hitta vägar att reglera och skydda den miljön i . Det och andra initiativ behövs också för att den ständigt ökande sjöfarten ska vara säker och miljöriktig. De utsatta arterna och den känsliga miljön i behöver få hämta sig från den övergödning som tyvärr verkar ha blivit ett normaltillstånd. Här finns mycket att göra, och vi har konkreta förslag på hur vi kan få i gång arbetet med att förbättra och andra havsmiljöer. En ny rapport från samarbetsorganisation , kommissionen för skydd av , som kom visar att utsläppen av fosfor är betydligt större än vad som rapporterats tidigare. Forskarna bakom den senaste rapporten kunde genom provtagningar i den ryska floden , som rinner ut i , visa att det inte alls var fosfor som runnit ut i så var det enligt fosforfabrikens egna beräkningar utan . Det finns alltså mycket kvar att göra. Om inte beräkningarna av hur mycket utsläpp som görs stämmer blir det också svårt att identifiera och analysera vilka åtgärder som behövs. I många fall kan åtgärderna vara för kraftlösa för att förbättra situation. handlar debatten om miljö- och jordbruksutskottets betänkande om 19 motionsyrkanden om svensk och internationell havsmiljö. Jag tänkte beröra ett par av dem. Ett sätt att prioritera havsmiljön och jobba preventivt med potentiella miljöhot är att hantera frågan om inventering av gamla oljeläckande vrak längs de svenska kusterna. Problemet är särskilt viktigt på . Här har regeringen tagit på sig att agera och måste skyndsamt komma med lösningar. Jag hoppas att den nya miljöministern visar ett större engagemang i frågan än hennes företrädare. Bara i finns 261 kända vrak som är identifierade som potentiella miljöhot. 20 av dessa ligger nära den svenska kusten. Tekniken och möjligheterna att lösa problemet med dessa vrak finns. Att tömma vraken på olja och sanera dessa anses kostsamt, men kostnaderna för förorenade kuster är betydligt högre. Så det är gynnsamt för såväl en god havs- och kustmiljö som samhällsekonomin att sanera dessa. Vi föreslår att en handlingsplan upprättas för att se över det här problemet. I handlingsplanen bör tiden för sanering, vilka platser som är aktuella samt riskklass anges. Regeringen måste agera innan katastrofen är ett faktum. Som jag tidigare i mitt anförande beskrev är väldigt utsatt. Övergödning och föroreningar från fartygstrafik, jordbruk, industrier och skogsbruk har lett till att drabbats hårt. Det har medfört konsekvenser för det skyddade djur- och naturlivet, som är speciellt för . Kväveutsläppet runt och den övergödning som det har medfört har resulterat i syrebrist. Utsläppsminskning av kväve och fosfor är därför det viktigaste vi kan göra för att förbättra situationen i och runt . Det finns ca 400 000 undermåliga enskilda avlopp i . I praktiken strider dessa avlopp mot lagen. Utsläpp av avloppsvatten som inte är tillräckligt renat från fosfor och kväve bidrar till övergödningen. Regeringen har tidigare satt sin tilltro till att ROT-arbete skulle kunna öka takten när det gäller att åtgärda problematiken. Men det finns inga uppgifter om att så sker . Regeringen bör återkomma med information om hur man avser att arbeta för att minska den bristande tillsyn av enskilda avlopp som förekommer i vissa kommuner. Man bör också se över om högre krav kan ställas på enskilda husägare att åtgärda bristfälliga enskilda avlopp. En form av rening i haven som har visat sig vara mycket effektiv ur både ekologisk och ekonomisk synvinkel utgörs av odling av blåmusslor. Socialdemokraterna anser att regeringen bör pröva ett system där musselodlare ersätts för sin miljöinsats på samma sätt som odlare av fångstgrödor på land. Ersättningen skulle kunna baseras på mängden producerade musslor och skulle beräknat på dagens produktion kräva en budget på futtiga , vilket skulle kunna finansieras genom en omfördelning inom anslaget Åtgärder för havs- och vattenmiljö. Det skulle också gynna odlingen av musslor för foderändamål och därmed minska fisket av foderfisk, vilket gynnar den biologiska mångfalden i havet. Det skulle även ge en bra ekonomisk grund för satsningar på musselodling både på och på östkusten. I skrivelsen om en sammanhållen svensk havspolitik säger regeringen att en satsning behövs för att möjliggöra en storskalig utbyggnad av musselodlingen inom utvalda områden längs den svenska kusten. Utskottet har tidigare angivit att man delar regeringens bedömning om behovet av en sådan satsning samt att LOVA-bidragen bör kunna främja detta. Regeringen föreslog att skulle avsättas åt LOVA-projekt som framför allt syftar till att minska övergödningen, bland annat genom musselodlingar. Om regeringen tänker följa upp löften med reella förslag säger jag: Avsätt ett par procent av LOVA-satsningen till miljöstöd för musselodlingarna! Ge dessa samma förutsättningar att delta i miljöarbetet och skapa sysselsättning som ni gör inom jordbruket! Havsmiljöarbetet måste prioriteras högre. Att som regeringen komma med fina ord räcker inte, utan det måste följas av konkreta förslag. Vi socialdemokrater vill se att vågar gå före och kan vara en förebild för miljöarbetet inte bara i och i EU utan också i världen. Det är viktigt, inte minst när det kommer till havsmiljöarbetet i vår närhet, att vi får fler bindande regler och avtal med länder runt omkring och . Jag yrkar bifall till reservation 6 och 10. 106 (MP): Vi pratar nu om miljö- och jordbruksutskottets betänkande MJU9 om havsmiljö. Jag tänkte inte prata om hav. Jag tänkte prata om sjön . skrev de kända orden Gläns över sjö och strand. Det gjorde han i romanen . Den tonsattes sedan, som bekant, av . Det skrev och beskrev var alltså en hyllning till sjön . Sjön , näst största sjö och sjätte största insjö, har inte bara en plats i våra hjärtan. I klara och kalla vatten trivs till exempel som här har ett av de sydligaste bestånden i landet. har sin avrinning via ström, och tillflöden sker via några mindre åar, varför omsättningen av vattnet är långsam. Den vattendroppe som kom till kan nog räkna med att lämna detta år. Som kuriosa kan jag säga att jag råkar vara född just 1950. För mig gäller det väl att börja positionera mig vid ström. fina vattenkvalitet lockar inte bara till fiske. Människorna runt , som tar sitt dricksvatten från sjön, är ca 250 000. I ett europeiskt perspektiv utgör en fantastisk vattentäkt på lite sikt. I syfte att bevara sjöns unika egenart och vattenkvalitet bildades . Man vill samordna åtgärder, övervakningsprogram och forskning i och omkring . Medlemmar är kommuner, landsting, länsstyrelser, företag med flera runt just . skyddas också av fyra riksintressen, enligt . Det är friluftsliv, fiske, natur och kulturmiljö. Dessutom är i sin helhet en del av av skyddade områden, ett så kallat Natura 2000-område, och har därmed ett stort riksintresse. I denna unika sjö vill Försvarsmakten öka den militära verksamheten . Man vill alltså utöka flygverksamheten över från dagens 20 . Man vill även kunna öva och fälla bomber , och man vill ha tillstånd att kunna ha skarpa stridsövningar tillsammans med främmande makt, där attackplanet 39 , flera olika helikoptertyper och raketer med undervattensexplosioner ska användas. Målen är både land- och sjöbaserade. Man har ansökt om att få skjuta bland annat 10 000 raketer och avlossa 30 000 skott med automatkanon i dricksvatten. Dessutom vill man öka utsläppen av flygfotogen . Flyghöjderna för JAS 39 varierar , och för de fyra olika helikoptertyperna är flyghöjden lägre än . Ökningen av utsläpp från flygfotogen får en dramatisk effekt och ger naturkonsekvenser. Särskilt belastade områden är målområdet men även vändkurvorna för JAS 39 vid och , där ökat kraftpådrag ger ökat utsläpp. Projektskrot som bly, stål och koppar kommer att påverka sjön och vattenkvaliteten negativt. Ingen bottensanering är planerad. Området skulle kunna få beteckning som plats för dumpning av miljöfarligt gods. Den föreslagna ökningen av bombningar i medför ökade risker för bland annat blyutsläpp, som kan komma att påverka dricksvattnet. Den utökade flygverksamheten bidrar även till ökat buller, vilket kommer att ha negativ inverkan på bland annat näringsliv, turism, djurliv och rekreation inom ett stort geografiskt område. I mitt tycke är det ofattbart att försvarets intresse av att få öva ska få gå före intresset av att slå vakt om , denna pärla. Det är uppenbart att skyddet av behöver stärkas. Därför yrkar jag bifall till motion MJ292. 107 (SD): Jag börjar med att yrka bifall till reservation nr 11. Jag tänkte prata lite här om den motion och det förslag som ligger till grund för reservationen, som likt många andra förslag i detta betänkande handlar om Östersjöproblematiken och övergödningen, som är det som alla partier i denna kammare är högst medvetna om och engagerade i att försöka hitta lösningar på. Jag föreslår dock, tillsammans med mitt parti, en lite annan lösning, en ny teknik, som jag tror väldigt mycket på. Det går kort och gott ut på att ta upp näringsämnen som redan finns i sjön, snarare än att fortsätta med att man ska minska utsläppen. Det är förvisso gott, men det kanske kommer till vägs ände när man inte kan göra så mycket mer på den fronten. Då kanske man måste titta ytterligare på att ta bort näringsämnen som redan finns där. Jag har varit i kontakt med en person på som leder just ett sådant här projekt som jag tycker är väldigt intressant. Det är så att säga en trestegsraket, där man i slutänden kanske rent av kan tjäna pengar på att göra en insats för miljön. Man plockar helt enkelt upp alger från och gör om det till biogas, och restprodukterna kanske man kan köra ut på åkrarna som jordförbättringsmedel och gödning. Det är med andra ord tre flugor i en smäll. Man får bort algerna, man kanske bidrar till att minska vårt beroende av fossila bränslen och minskar man vårt beroende av handelsgödsel. Till råga på allt kanske man till och med kan tjäna pengar på detta och driva det kommersiellt, vilket forskningsledaren var mycket hoppfull om att det skulle kunna leda till. Idéerna är inte få när det gäller Östersjöproblematiken. Jag har goda förhoppningar om att det här skulle kunna bli en stor dellösning. Det här är inget skarpt förslag, utan reservationen går ut på att vi ska lyfta upp den här frågan, inhämta information och se vart det kan leda. Sedan kanske vi rent av tillsammans kan göra någonting längre fram för att stötta ett sådant här projekt eller staka ut någon form av riktlinjer för att komma i gång med det. Jag ser, som sagt, med god förhoppning på detta projekt och hoppas få se mer och lära mig mer om de möjligheter som finns. 108 (V): Jag stöder alla reservationer där är med, men för tids vinnande yrkar jag bifall endast till reservationerna 3, 4 och 9. Övergödning är det enskilt största hotet mot överlevnad. Trots de insatser som har gjorts har utsläppen av fosfor och kväve till vatten inte minskat tillräckligt. Jordbruket men även skogsbruket bidrar till övergödningen. Det mesta kommer från handelsgödsel. Produktionen och konsumtionen av livsmedel står för av kväve- och fosfortillförseln. Med politiska styrmedel finns det inom jordbruket stor potential att minska utsläppen. Vi vill därför börja med att till exempel införa skatt på handelsgödsel. Vi beklagar att den borgerliga regeringen avskaffade den tidigare skatten. Vi vill ha tillbaka den skatten, och intäkterna ska oavkortat gå tillbaka till jordbruket genom stöd till miljöåtgärder. Genom att ligga på för att fler länder ska införa skatt på handelsgödsel kan vi ställa om jordbruket gemensamt. Genom att gå före i men också att ge tillbaka pengarna till jordbrukaren i form av miljöstöd kan vi stödja omställningen av jordbruket utan att hota den inhemska produktionen och konkurrenskraften. Enligt färsk forskning från medför rätt utförd ekologisk odling mindre utsläpp av kväve och fosfor. Ekologisk produktion skapar dessutom ett levande landskap med fler pollinerare och småfåglar som kan bidra till viktiga ekosystemtjänster och öka resiliensen mot klimatförändringarna. Det är mycket tråkigt att regeringens mål om certifierad ekologisk jordbruksmark inte uppnåddes 2010. Regeringen avskaffade vinklade stöd till ekologisk odling och gjorde över lag alldeles för lite för att målet skulle uppfyllas. vill ha ett ökat ekonomiskt stöd för ekologisk produktion, informationskampanjer och ökad ekologisk upphandling. För att minska övergödningen vill vi också att lantbrukare ska uppmuntras att utveckla kantzoner och bevara våtmarker som kan fånga upp näringen och använda dammar och musselodlingar bland annat. Ett mycket stort problem är köttproduktionen, som ytterligare späder på utsläppen av näringsämnen och övergödningen. Så kallade djurfabriker bidrar till stora utsläpp till mark och vatten, vilket bland annat togs upp i dokumentären hav . Det är en mycket viktig fråga. Det är ohållbart för och ur en klimataspekt då köttproduktionen bidrar till utsläpp i nivå med hela transportsektorn. Ett stort problem i länderna runt är de växande utsläppen från stora djuruppfödningar, och detta bör uppmärksammas mycket mer. Det är ett av skälen till att verkar för att köttkonsumtionen ska minska. Vi gläds åt att ha stöd från för vår reservation nr 9 där vi kräver just detta. Vi hoppas att även Socialdemokraterna och de borgerliga partierna kan ansluta sig. Det är väldigt viktigt att verka för att problemen med storskalig boskapsuppfödning och hög köttkonsumtion lyfts upp i arbetet inom och inom Helcom. betalar EU ut i jordbrukssubventioner till länderna kring . Enligt Världsnaturfonden går av de här bidragen till verksamheter som kan öka näringsläckaget till . Den borde verka för att de här subventionerna avskaffas. Så länge de finns kvar bör de endast betalas ut till de jordbruk som har en inriktning mot ekologisk hållbarhet. Det är synd att de borgerliga partierna och Socialdemokraterna inte vill stödja våra reservationer, men det finns fortfarande en chans att göra det. 109 (M): Då var det dags för debatt med miljö- och jordbruksutskottet igen. Den här gången är det ett motionsbetänkande om havsmiljö som jag tycker innehåller en lång rad olika frågor: samarbetet länderna runt emellan, övergödning och en lång rad andra frågor. Jag tänkte nog vara lite mer positiv än och försöka beskriva vad som faktiskt görs med politisk prioritet när det handlar om havsmiljö. Det är avsatta medel och en serie av olika konkreta åtgärder som har gjorts och som görs för att stegvis förbättra miljösituationen i och i . Jag tycker i sammanhanget att det också är viktigt att peka på hur allvarlig miljösituationen är och ta utgångspunkt i detta. är ju ett väldigt utsatt och i många stycken sargat hav. Vi har kunnat se där och även i att vi länge har haft ett fiske som har gått utöver vad som är långsiktigt hållbart och bedrivits på ett sätt vi inte kan göra . Jag tycker också att det i sammanhanget är viktigt att peka på den andra sidan av detta. Låt mig ta fram ett exempel på det positiva, möjligheterna som finns när det gäller bad, båtfärder, fritidsfiske och att kunna njuta av fantastiska skärgårdsmiljöer, som jag gör i och hemtrakter i till exempel. Närmast omistliga värden tycker jag att vi har där. Det om inte annat är ett viktigt skäl för att fortsätta att arbeta aktivt och prioritera havsmiljöfrågorna. Och prioritet har verkligen de här frågorna fått. Under förra mandatperioden var det 1 havsmiljömiljard och är det som avsätts på lite olika sätt. Det finns en serie exempel.