prot · GZ09130 · 2012-06-14 00:00:00 — Den skrivelse som regeringen gjort om nordiskt samarbete 2011 och den berättelse om verksamhet som vi debatterar visar på det stora behov som finns av fortsatt arbete för att göra nordisk nytta. Det visar på det stora behov som finns av att lösa gränshinder och göra ännu mer öppet för oss alla. Det finns många likheter mellan de nordiska länderna men även skillnader. Detta gör att det finns utmaningar att arbeta med. Jag föreslår därför att skrivelsen och redogörelsen läggs till handlingarna och att motionerna avslås. (Applåder) (forts. 13 §) Kammaren beslutade på förslag av tredje vice talmannen att ajournera förhandlingarna till då votering skulle äga rum. 11 § Beslut om ärenden som slutdebatterats NU21 Timmätning för aktiva elkonsumenter 1. utskottet 2. res. (S, SD) Votering: 188 för utskottet 110 för res. 51 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 94 M, 22 MP, 22 FP, 17 C, 17 V, 16 KD För res. :91 S, 19 SD Frånvarande: 21 S, 13 M, 3 MP, 2 FP, 6 C, 2 V, 3 KD, 1 - NU23 Gemensam organisation för export- och investeringsfrämjande 1. utskottet 2. res. (S) Votering: 207 för utskottet 92 för res. 50 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 94 M, 22 MP, 22 FP, 17 C, 19 SD, 17 V, 16 KD För res. : 92 S Frånvarande: 20 S, 13 M, 3 MP, 2 FP, 6 C, 2 V, 3 KD, 1 - FöU8 Nordisk stridsgrupp 2015 1. utskottet 2. res. (V) Votering: 263 för utskottet 36 för res. 50 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 92 S, 94 M, 22 MP, 22 FP, 17 C, 16 KD För res. : 19 SD, 17 V Frånvarande: 20 S, 13 M, 3 MP, 2 FP, 6 C, 2 V, 3 KD, 1 - AU11 Diskriminering som har samband med kön i fråga om försäkringstjänster m.m. Punkt 1 (Diskriminering som har samband med kön i fråga om försäkringstjänster) 1. utskottet 2. res. 1 (SD) Votering: 280 för utskottet 19 för res. 1 50 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 92 S, 94 M, 22 MP, 22 FP, 17 C, 17 V, 16 KD För res. 1: 19 SD Frånvarande: 20 S, 13 M, 3 MP, 2 FP, 6 C, 2 V, 3 KD, 1 - Punkt 3 (Diskriminering och etnicitet) 1. utskottet 2. res. 2 (SD) Votering: 279 för utskottet 19 för res. 2 51 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 92 S, 94 M, 22 MP, 22 FP, 17 C, 17 V, 15 KD För res. 2: 19 SD Frånvarande: 20 S, 13 M, 3 MP, 2 FP, 6 C, 2 V, 4 KD, 1 - Punkt 12 (Lönekartläggningar) 1. utskottet 2. res. 11 (S, MP, V) Votering: 169 för utskottet 130 för res. 11 50 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 1 S, 94 M, 22 FP, 17 C, 19 SD, 16 KD För res. 11: 91 S, 22 MP, 17 V Frånvarande: 20 S, 13 M, 3 MP, 2 FP, 6 C, 2 V, 3 KD, 1 - Övriga punkter Kammaren biföll utskottets förslag. 12 § Beslut om ärenden som slutdebatterats vid dagens sammanträde KU20 Granskningsbetänkande Kammaren godkände utskottets anmälan. Utskottets anmälan lades till handlingarna. KU21 Redogörelse för behandlingen av skrivelser till regeringen m.m. Kammaren biföll utskottets förslag. KU24 Indelning i utgiftsområden Kammaren biföll utskottets förslag. 13 § (forts. från 10 §) (forts. UU9) 170 (FP): Ugglan hoar gratis på nätet kunde man läsa i en artikel i för lite . Artikeln handlade om hur man digitaliserade Nordisk familjebok och via internet gjorde den tillgänglig för intresserade. Bakom projektet och idén stod Projekt vid . Projektet ingår i ett ideellt initiativ som ska göra äldre nordisk litteratur tillgänglig på nätet för alla. Den andra upplagan av kallades Uggleupplagan på grund av att dekoren på bokryggen pryddes av en uggla därav rubriken. Det nordiska samarbetet är av stor vikt för . Att samverka, knyta kontakter och utbyta information är en god nordisk tradition. Tillsammans bildar de nordiska länderna en stark kraft för att möta utmaningar och skapa nya möjligheter. Dessa meningar inleder regeringens skrivelse avseende det nordiska samarbetet och sammanfattar på ett mycket bra sätt det som vi som uppskattar det nordiska samarbetet tycker. Därför är det glädjande att vi till så stor del här i tycker att det är värdefullt och delar mycket av det engagemang som erfordras för att driva arbetet framåt. Det är också glädjande att det finns en stark folklig förankring för den nordiska gemenskapen. frodas grannsämjan och utbytet mellan våra länder mer . Handeln är omfattande. Det gäller inte bara gränshandeln i , , och andra gränsstäder, utan även i den stora statistiken syns det tydligt att handeln mellan de nordiska länderna vida överstiger handeln mellan och andra länder. Men trots många goda föresatser och skrivna avtal är det inte alltid så lätt att röra sig över de nordiska ländernas gränser. Existerande avtal följs inte alltid eller är svårförståeliga. Det kan finnas luckor i avtal och tillämpningen av lagar och regelverk som gör att människor kommer i kläm. Det nordiska samarbetet är också kopplat till förväntningar förväntningar på att vi politiker ska underlätta och göra det så okomplicerat som det bara går att träffas, att utbyta kultur, att arbeta och bo på olika sidor av en gräns. Färre gränshinder är en förutsättning för att ytterligare kunna utöka detta. Att riva gränshinder kräver politisk vilja. Den har vi. Problemet är dock ibland samordning i vår lagstiftning. En ny lag kan skapa nya och oväntade hinder i gränssamarbetet. Det sades här i kammaren att vi svenskar identifierar oss mer med än med annat. Enligt en undersökning som vi refererade till förra gången vi stod här i kammaren och debatterade gränshinder kan tänka sig att jobba i ett nordiskt grannland medan betydligt färre är benägna att flytta. Det är viktigt att visa att vi har viljan att riva de murar som finns och att vi har ett högt tempo i detta. , som delar av oss i utskottet är engagerade i, spelar en viktig roll för att driva på arbetet både med detta och för att fördjupa samarbetet för att kunna driva angelägna frågor. Ett starkt samarbete i innebär också en stark röst för i Europasamarbetet, och det är en nödvändighet för framtiden, både för att kunna föra fram vår gemensamma nordiska syn och för att kunna möta konkurrens från andra regionala bildningar och samarbeten som är på gång i olika delar av världen, inte minst inom EU. Jag har några reflexioner om reservationerna i ärendet. Först tar jag upp S-reservationen. Den kan vi till stora delar tycka har väldigt bra text, men jag frågar mig varför man skriver detta som en reservation. Mycket av det som står i reservationen är vi inte emot. Det ni skriver om samverkan mellan näringsliv och offentlighet är vi inte emot. Det kunde vi ha fått in i majoritetstexten om ni hade valt att föra fram det. Färre gränshinder arbetar vi för. Det är alltså ingen skiljande fråga. Detsamma gäller integration och demokratisynpunkter. Varför ska man skriva in synpunkter i en reservation som kunde stått i en majoritetstext? Det känns som om ni hade för lite textmassa och ville fylla ut reservationen i omfång? Det är mycket bättre om vi försöker få in så mycket som möjligt i majoritetstexten för att visa var vi har gemensamma ståndpunkter. Då blir ju också en eventuell reservation skarpare. blir den ju faktiskt bluddrig. Jag ska också ta upp reservation 2, av . ondgör sig över att inte det nordiska kulturarvet bevaras och att det i den Nordiska kulturfondens fokusområden inte explicit nämns att det nordiska kulturarvet ska prioriteras. Låt mig citera från , där man beskriver sina toppfokusområden: Alla i har lika möjligheter att få bidrag till projekt som skapar gemenskap när det gäller kulturella eller konstnärliga uttryck. Fondens arbete med att dela ut kulturstöd handlar i hög grad om att skapa en grogrund för nordiska nätverk och relationer på . () Kulturfonden vill stärka position globalt genom att bygga upp nordiska nätverk och dessutom kommunicera på våra skandinaviska språk. Fonden stöttar nordiskt samarbete inom både den professionella och den frivilliga kultursektorn med särskilt prioritering av: Aktiviteter som aktivt och konkret främjar barn och ungas deltagande i det nordiska kultursamarbetet Aktiviteter som bidrar till att öka språkförståelsen mellan de nordiska språken, även inbegripet aktiviteter som bidrar till en ökad kännedom om de nordiska språkens kulturbärande funktion. Kan det bli tydligare? Under punkten Barn och unga bejakar man möjligheten att inspirera varandra över de nordiska nationsgränserna, möjligheten att samarbeta kring konst och kultur över de nordiska gränserna, att stärka språk etcetera. Allt som allt tycker jag att det finns en tydlig nordisk profil på Nordiska kulturfondens arbete. Det finns ju för all del några meningar där ordet mångkulturalism används. Är det dessa meningar som vill ha strukna? vill jag betona att det nordiska samarbetet tar sig många uttryck, inte minst i det omfattande vänortssamarbete som finns mellan svenska kommuner och andra nordiska kommuner. Det är ett vänortssamarbete som förenar städer och kommuner inom hela med varandra och erbjuder täta kontakter mellan myndigheter, organisationer och vanliga kommuninvånare. Även inom föreningslivet finns hundratals föreningar och organisationer med det nordiska samarbetet på agendan. Allt detta pekar på en lust till och förutsättningar för ett fortsatt utvecklande av den nordiska dimensionen. 171 (C): har vi att diskutera utrikesutskottets betänkande som behandlar regeringens skrivelse om nordiskt samarbete och redogörelsen från svenska delegation. Det är ett tillfälle till diskussion om i vilken riktning det nordiska samarbetet och vilken roll detta, som vi säger, unika samarbete kan spela . Jag vill påstå att vi ser ett nordiskt samarbete som på många sätt befinner sig mitt i ett mycket intressant läge med kanske större möjligheter och ambitioner till ytterligare fördjupade och mer konkretiserade samarbeten än vi sett . i ljuset av EU:s nuvarande många stora utmaningar är det lätt att missa att det pågår ett öppet, förtroligt och engagerat samarbete mellan de nordiska ländernas regeringar för att stärka som en sammanhållen konkurrenskraftig region. Det finns tydliga ambitioner genom konkreta projekt att förstärka för att kunna möta såväl sociala utmaningar som klimat- och miljörelaterade utmaningar framöver. Då kanske sätt att fatta beslut i konsensus, som så har kritiserats för att vara långsamt, just visar sig vara långsiktigt hållbart. som jag säger detta ska vi inte ducka för att det fattas utmanande nationella beslut som uppfattas gå emot de överenskommelser som nordiskt samarbete vilar på. Jag tänker till exempel på debatten om praxis att utvisa personer som är medborgare i annat nordiskt land men är bosatta i och skulle behöva socialhjälp. Det blev även diskussion om bosättningsbegreppet i , som skapade problem för svenskar som bodde i men arbetade i . I det här sammanhanget är det naturligtvis oerhört viktigt att det finns aktiva gränsregionala samverkansorgan och kommittéer som eller de organ som har inrättats vid gränserna mellan och och mellan och med representanter från gränsområdena som snabbt kan fånga upp det som krånglar till vardagen vid gränsen, så att dessa frågor kan föras in i den nordiska debatten och hanteras på ett snabbt sätt. är det såg dagens ljus efter många trevanden. Åren därefter utvecklades samarbetet med en gemensam nordisk marknad och fri rörlighet. Med utgångspunkt i detta att göra det enkelt för människor i vardagen att röra sig fritt i fortsätter det nordiska samarbetet i samma anda. Jag tror att det är avgörande att ha fortsatt fokus på vardagssituationer, sett med nordiska ögon. , i ett större, globalt sammanhang, har nya och mer komplicerade hinder för rörligheten, för näringslivet, för pendlare, för gränsboende för studenter och så vidare blivit aktuella. Gränshinderarbetet ter sig oändligt, som sade, men det är bra att man från regeringarnas sida har lagt ytterligare kraft och resurser på att minska hindren och krånglet över nationsgränserna. Nordiskt gränshinderforum, med representanter från de nordiska länderna och de självstyrande områdena, driver på det här arbetet. Som ledamöter i de olika parlamenten bör vi dock erkänna att det inte alltid är gränshinderproblematiken som vi har för ögonen när vi fattar beslut om ny lagstiftning. Här har vi själva ett förbättringsområde inom respektive fackutskott och inom respektive land, som Gränshinderforums ordförande sade i under budgetmöte. Ett försök i den riktningen var just den gemensamma gränshinderdebatten , som genomfördes i alla nordiska parlament. Genom att just knåda vardagsproblemen med dem som blir drabbade av dem kan också nordisk samsyn utvecklas och stärkas i mångt mer svårgreppbara och utmanande frågor. Och man kan mer naturligt också ha ett mandat att agera samordnat, som region, både i ett EU-sammanhang och på en global arena. Miljö- och klimatfrågorna och frågorna om den inre marknaden är kanske de som på det här sättet har kunnat drivas tydligast. Miljöambitionerna har stärkts. Under statsministermötet i fastslogs målet om som ledande i grön tillväxt. Därmed stärker man ytterligare som en föregångsregion vad det gäller hållbara lösningar för tillväxt och välfärd. Genom ökat regiontänk blir roll mer attraktiv. På det sättet kan man också bli en magnet för till exempel attraktiva forskningsmiljöer. Det handlar om attraktivitet för nya etableringar och också om att skapa resurser och möjligheter för gemensamma åtaganden, till exempel inom klimat- och miljöområden. har för sin långsiktiga verksamhet antagit ramprogram som ligger i linje med det här i världen och världen i med mål att stärka röst i EU och andra internationella forum. Det här är viktigt och leder till att samarbetet med andra aktörer i närområdet ständigt utvecklas. Ett exempel är det goda exemplet när det gäller , där det är ett gott samarbete med de baltiska staterna. och , som har varit uppe tidigare, är närområden som just nu är utsatta för stort tryck. Det handlar om de allvarliga klimatförändringarna och vad de leder till och om de uppenbara riskerna för ökade krav på exploatering i de här områdena. har antagit ett arktiskt samarbetsprogram för perioden 20122014, och har lagt fram en svensk strategi. De här trycker just på vikten av att nå fram med gemensamma regelverk som har ett miljömässigt hållbarhetsfokus. De arktiska frågorna är oerhört närvarande också i arbete och kommer framgent att naturligt ta ytterligare plats då det kommer att vara svåra avvägningar framöver vad det gäller nya intressen som vill komma åt tillgångar i havet, på havet och under havet. extrasession hade också som ett gemensamt tema. Det kommer tyvärr att finnas många snubbeltrådar framöver för det nordiska samarbetet och för det nordiska samarbetet med närområdet. Därför är det avgörande med den tradition som nordiskt samarbete bygger på dialog, delaktighet, starka nätverk och nya nätverk för att också kunna nå fram med regler och ställningstaganden för att nå framgång i de här svåra avgörandena, allt i syfte att stärka det miljömässigt hållbara såväl som det socialt hållbara. Men, fru talman, samarbetsformerna inom står inte stilla, även om jag tycker mig ha kunnat skönja en sådan ingång i vissa anföranden. har, vill jag påstå, varit mycket aktivt pådrivande för att varje ordförandeland tydligare ska kunna prägla budgetprioriteringar under ordförandeskapsårets ansvar och därmed också skapa nya möjligheter till politisk debatt och utveckling. Det kommer att leda till en mer aktuell politik och därmed också till att man kan fånga upp dagsaktuella politiska ställningstaganden och vidta åtgärder och insatser på ett mer direkt sätt. Ett exempel är det vill jag trots allt säga det nordiska toppmötet, där statsministrarna diskuterade de öppna nordiska samhällena som en direkt markering och reaktion på dödsskjutningarna på Utøya. Den här formen av snabba samfällda ageranden är oerhört viktig. Jag avslutar där jag började. Jag ser stora möjligheter för det nordiska samarbetet. I ett läge där vi på många sätt befinner oss i en ekonomisk oro och klimatmässigt står inför stora utmaningar kan vi vara den region som med ytterligare fördjupat samarbete kan och orkar, sett ur ett globalt perspektiv, gå före med gemensamma och tuffa åtaganden för ett hållbart samhälle med fortsatt mycket stark förankring hos människor i deras vardag. 172 (V) replik: tog upp och hur mycket vi har att göra där. Jag tog i mitt anförande upp att jag inte tycker att vi gör så mycket. Det är, som sagt, konsensusbeslut, och då blir det så att vi får igenom minimalt, eftersom både och till exempel ska acceptera det. Men jag undrar en sak. Vid ett seminarium var miljöminister , partikollega till , ombord på . var väldigt tydlig med att vi, om vi vill nå de svenska klimatmålen, inte kan utvinna den olja och gas som finns i . Faktum är att vi inte ens kan förbränna den olja vi redan har hittat om vi ska kunna undvika allvarliga klimatförändringar. Miljöministern var även tydlig med att oljeutvinning i ett så känsligt område som inte är acceptabelt med tanke på den stora olycksrisken och den näst intill omöjliga uppgiften att sanera vid ett eventuellt oljeutsläpp. Då är min fråga till : Om detta verkligen är politik i den här alliansregeringen, hur tänker agera mot de tydliga mål som har tagit upp? 173 (C) replik: Tack, , för engagemanget och påpekandet, som är just kopplat till miljö- och klimatåtaganden! Jag tror att det här är ett mycket tydligt område. För att nå resultat måste vi jobba utifrån de inriktningar som arbetar efter. Jag hörde en släng av ifrågasättande av konsensus. Jag tror att det i framgången är oerhört viktigt att vi successivt arbetar gemensamt för att få en gemensam målbild. Jag återkommer till och åtagandena i . Det är ett mycket gott exempel där just samverkan och gemensamma målbilder i fråga om problematiken också har lett till resultat. Det är därför jag har en sådan tilltro till att i och vi i gemensamt, med ett nära samarbete med vårt närområde, också når resultat. 174 (V) replik: fick jag inget riktigt svar på hur ska agera efter det som miljöministern, , har tagit upp. Är ni beredda att trycka på regeringen i det samarbete ni har och uttala ett starkt stöd för ett fritt från ny oljeborrning? Det var precis vad som var slutsatsen av deltagande på konferensen på fartyg. Men där har jag inte fått svar från . Som jag tog upp i mitt anförande undrar jag: Om inte i egenskap av ordförandeland kan sätta dagordningen i , vem ska då göra det? Och vem ska se till att framtid ser positiv ut och att det inte ser ut som ? Det är faktiskt ganska mörkt, enligt mitt tycke. saknar det här med ekonomiska anspråk i . Det är minimalt; det är väldigt lite. Därför borde vi kunna påverka och bli mer trovärdiga när det gäller att stoppa den exploatering som bara kommer att öka. 175 (C) replik: Jag tror att själv svarade på frågan, eftersom var så oerhört tydlig i ett sammanhang där hon naturligtvis uttalade sig utifrån att vara miljöminister. Jag var inte med i sammanhanget så jag kan inte tolka det på annat sätt än att hon naturligtvis också uttalar regeringsarbetet och regeringens engagemang. Därmed har också svaret på frågan vad och miljöminister i regeringen och i regeringens arbete också har för fokus. 176 (KD): Den här debatten avser att fånga in de frågor som finns i regeringens skrivelse angående nordiskt samarbete men också de frågor som finns i den redogörelse för arbete som den svenska delegationen har avlämnat och för övrigt de frågor som lyfts upp i utrikesutskottets betänkande UU9. Jag vill inleda med att lyfta fram vad nyvalde president valde att markera med tydlighet i sitt installationstal. En av våra svenska morgontidningar valde att ge rubriken gör sak till sin. Varför kunde en av våra större svenska morgontidningar ge denna rubrik? Jo, av den anledningen att nyvalde president i sitt installationstal valde att lyfta fram att länderna i borde marknadsföra det vi upplever vara en nordisk modell på ett ännu bättre sätt och göra detta till ett varumärke runt om i världen, inte minst i men också i världen i stort. Jag vill välkomna den markeringen och se den som betydelsefull för att man på en hög politisk nivå ser vikten av det nordiska samarbetet. I anslutning till detta välkomnar jag också att vi har statsrådet med i hela debatten. Det är också ett uttryck, vill jag säga, från den att man ser vikten av det nordiska samarbetet som en viktig aktör, en viktig spelplan och ett viktigt forum för utveckling av det vi ofta talar om medborgarnas nytta eller nordisk nytta och nordisk frihet. hade vi en nordisk gränshinderdebatt här i kammaren, en debatt som hölls också i övriga nordiska parlament . Att undanröja gränshinder för att skapa en gemensam arbetsmarknad, att undanröja gränshinder för ett närmare samarbete människorna emellan och för ett totalt sett starkare i den globala världen är viktiga uppgifter i det nordiska samarbetet. Jag vill i denna debatt peka på några åtgärder för att minska gränshinder som skulle underlätta framför allt för ungdomar att röra sig i . Som tidigare påpekats har ett stort antal gränshinder avvecklats jag tror att det var 13 gränshinder som ministern i en tidigare debatt redovisade som är avvecklade men jag vill ändå peka på att när det gäller ungdomars rörlighet i tror jag att det bland annat skulle vara viktigt för den som står i behov av att få komma in på arbetsmarknaden att man undanröjer följande fyra gränshinder. För det första: Låt arbetslösa ta med praktikersättningen när de rör sig i . För det andra: Auktorisera en godkänd utbildning från ett nordiskt broderland till det andra. För det tredje: A-kassereglerna måste förtydligas och tolkas på samma sätt så att ingen hamnar mellan stolarna när man söker jobb mellan våra nordiska länder. För det fjärde: Studiemedelsreglerna måste ses över, liksom föräldrapenningsreglerna. Det är många som har ett ansvar för att de här gränshindren undanröjs, och min förhoppning är att våra nordiska regeringar och deras myndigheter samt a-kassorna i ska medverka till att lösa problemen för att därigenom skapa en ökad frihet och en nordisk nytta. Förutom att undanröja hinder för jobb i vill jag som ledamot i socialutskottet här i och i välfärdsutskottet i lyfta in i denna debatt några gränshinder som drabbar personer med funktionsnedsättning. Det kanske inte är de frågor som oftast debatteras, men för de enskilda personerna är det av stor betydelse. Det är dyrt och komplicerat att resa i om man har behov av hjälp med transport. Färdtjänst betraktas som ett nationellt ansvar, men jag anser att vi måste arbeta för att på olika sätt undanröja hinder och se till att hela resan blir möjlig. måste man boka och betala marknadspriser vid ankomst till ett annat land. Detta är inte rimligt om vi vill ha ett utan gränshinder också för den med funktionshinder. Jag vill utöver frågan om färdtjänst peka på handikappfordon som man inte kan ta med sig till det nya bosättningslandet. Man måste ansöka om ett nytt fordon, och det tycker jag också är ett gränshinder som vi borde kunna hitta lösningar för att undanröja. Jag vill i debatten också belysa en del andra sektorer inom vårt samarbete på nordisk nivå. Ett sätt att stärka och hävda nordiska intressen är enligt min mening att arbeta mer gemensamt i och gentemot EU. Även om och inte ännu är medlemmar i har de i huvudsak harmoniserat sin lagstiftning med EU:s gemensamma regler. statsminister som deltog vid session i betonade i ett svar som jag fick på en fråga att det ofta är så att de nordiska statsministermötena tar upp och diskuterar frågor som finns på olika EU-institutioners dagordning. Jag välkomnar detta. I generaldebatten i lyfte jag också fram det värdefulla i att få ett systematiskt och aktivt nordiskt EU-samarbete som en del i att stärka det nordiska varumärket. Jag har förtroendet att sitta i välfärdsutskott.