prot · H00943 · 2012-12-13 00:00:00 — Det är utsläppen och de negativa effekterna av dem som måste bort. Utan tvekan är transportsystemet den tuffaste utmaningen i vårt jobb med att ställa om till ett samhälle utan nettoutsläpp av växthusgaser. Alla andra sektorer har kommit oändligt mycket längre än just transportsektorn. En rad angelägna frågor får sin lösning i propositionen. En av dem är väghållaransvaret i det finmaskiga enskilda vägnätet. Gränsdragningen mot statliga och kommunala vägar tas upp. Här driver vi på för att finna mer rationella driftformer i takt med att samhället utvecklas och vårt behov av vägar förändras. Vad är då enskilda vägar? Vi har statliga vägar, 4 kommunala vägar och drygt 7 så kallade enskilda vägar. Därtill har vi skogsvägar. Lägger vi samman de 7 000 och 36 000 milen har vi ett vägsystem som är extremt viktigt för landets välstånd, välståndsuppbyggnad och rikedomsuppbyggnad. Det är på dessa vägar som huvuddelen av landets råvaror till förädlingsindustrierna transporteras. Därför är det viktigt att förvaltningen och driften av detta det mest finmaskiga vägsystemet, i symbios med de andra vägsystemen, fungerar. Det är alldeles utmärkt att frågan tas upp och får en lösning. Men, fru talman, de signaler vi hört i debatten har handlat om vägförbättringsavgifter, kilometerskatt och vad man nu förklätt det till. Med vänsterpartiernas tänkta kilometerskatt blir frågan om vi över huvud taget kommer att ha nytta av ett skogsvägnät eller ett finmaskigt vägnät, för vi kommer förmodligen att slå ihjäl den industri som använder det vägnätet med kostnader. Jag tänker kanske framför allt på skogsnäringen, som är dominerande i landet och vars export är ett rent nettovärde i det svenska folkhushållet. Avslutningsvis, fru talman, vill jag nämna att det finns nästan tolv sidor med konkreta förslag till förbättringar i form av motioner som behandlas i betänkandet. Det gäller mycket angelägna vägar, järnvägar, kanalprojekt och annat runt om i hela landet. Med hänsyn till den rollfördelning som vi har inom transportpolitiken är det roll att i första hand ange de övergripande målen och riktlinjerna för planeringen, fastställa ekonomiska ramar, säkerställa en hyggligt god kontroll av statens finanser och skapa förutsättningar för den bästa möjliga organisationen för att förvalta resurserna. Av det skälet kommer, tids nog, de konkreta objekten och idéerna om vad som ska hända i , och på andra ställen att kunna hanteras och därefter fastställas i det nationella åtgärdsprogrammet fram emot 2014. I detta anförande instämde (C), , , , , , och (alla M) samt (FP) och (KD). 81 (S) replik: Till att börja med vill jag instämma i synpunkt att inte är någon vidare infrastrukturminister. Jag ber om ursäkt om det framskymtat att jag inte haft den uppfattningen. Problemet är att vill göra fördyringar av med , vilket i så fall riskerar att slå ut andra infrastrukturinvesteringar. Jag förstår att oroar sig för skogsindustrin, det är bra, men stora delar av skogsindustrins transporter sker ju på järnväg, den järnväg som vill femdubbla banavgifterna för. Ger inte det anledning till lite oro, det också? Sedan har vi dolkstötsmyten om de ofinansierade investeringarna. Jag vill minnas att var för alla de investeringar som lade fram i sin infrastrukturproposition. Kanske kan en gång för alla för protokollets skull förklara hur mycket mer ni lade till de investeringarna i er budget. Jag kan ge en ledtråd. Det var mer för alla de investeringarna. Därmed kanske vi kan avföra den diskussionen från listan. Detsamma gäller de andra borgerliga partierna. har läst den socialdemokratiska, vänsterpartistiska, miljöpartistiska och sverigedemokratiska reservationen mot höjningen av banavgifter. Där står att vi inte vill höja banavgifterna förrän järnvägen fungerar. Då drar slutsatsen att vi inte kommer att kunna höja banavgifterna . Tydligare än så kan inte ambitionen för järnvägsnätet uttryckas. 82 (C) replik: Det sista var väl närmast ett konstaterande från Ygemans sida, att inte någonsin vilja höja banavgifterna och därmed inte vilja skapa de förutsättningar som järnvägen så väl behöver för att kunna rustas upp. Det var inte mitt konstaterande, fru talman. Vad beträffar skogsindustrin och kilometerskatten vill jag påminna om konstaterande . Finansiellt ligger alltså intäkterna av kilometerskatt i vänsterpartiernas reservation och yrkande på en intäktsnivå. Det är alltså ingen skatteväxling vi talar om utan ett utsugande av skogsindustrin och de transportköpare som inte har alternativet järnhjul utan är hänvisade till alternativet gummihjul för att få ut sin vara. En skatteväxling i syfte att styra mot ett smartare nyttjande är ingen hållbar finansiell intäkt rent statsfinansiellt. Man måste kunna se den klinga av. Det är också en iakttagelse. Avslutningsvis vill jag nämna att det inte var som infrastrukturminister jag uppfattade att Ygeman tyckte var så förträfflig utan som ett allmänt orakel i bedömningen av höghastighetståg. Där tror jag att vi har samma synpunkt, nämligen att vi har en alldeles förträfflig infrastrukturminister i . Låt oss hålla oss till transportpolitiken och inte blanda in finansministerns eventuella tyckande om tåg. 83 (S) replik: Möjligheten finns att finansministern har ett visst inflytande över infrastrukturpolitiken. Det tror jag att vi, oavsett partifärg, ska vara glada för. Också jag hörde det som Rådhström sade. Han hade någon servettskiss över vägslitageavgiften och att den borde vara sjunkande. Hur ser prognosen för transportutvecklingen ut, ? Jo, den visar på 55-procentiga ökningar av transportvolymen. Säg att vi med vägslitageavgiften klarar av att ta bort hälften av den ökningen. Jag tror inte att vägslitageavgift hjälper mot allt, men låt oss säga att vi lyckas ta bort hälften. Det betyder att vägslitageavgiften kommer att sjunka , inte öka, för att kunna ha samma finansiering. Det är effekten av ökningen. Ni, , gör ingenting. Ni vill att lastbilstrafiken ska ha 55-procentiga ökningar. har vi mer utsläpp än regeringens egna mål över den egna målbilden. Vi är beredda att göra någonting åt klimatproblemen. Vi tror att vägslitageavgift är en del av lösningen, men vi är ödmjuka inför att diskutera andra lösningar. Om ni tror att koldioxidskatten, som ni tidigare fört fram, är bättre kan vi diskutera den. Har ni helt andra förslag så låt oss diskutera dem. Däremot är vi inte där vill jag vara mycket tydlig beredda att låta lastbilarnas utsläpp fortsätta att öka. Vi kan inte lämna över ett jordklot till våra barn och barnbarn som inte går att bebo. 84 (C) replik: Låt mig instämma i Ygemans ambition att vi ska lämna över ett bättre jordklot. Jag tror att vi båda brinner för att hitta den smartaste lösningen som innebär att vi inte kapar en annan smart gren i samma system, exempelvis skogsindustrin. Låt oss framgent föra en seriös debatt om hur svensk industri överlever och bidrar till den teknikutveckling som två av världens största fordonsutvecklare, båda på svensk botten, arbetar med. Svensk skogsindustri bidrar genom teknikutveckling och smart resursutnyttjande till biobränslen att köra de här lastbilarna på. Här gäller det att manövrera försiktigt så att vi inte slår ihjäl det som kanske är lösningen. Låt oss då konstatera att för ögonblicket har vi diametralt olika uppfattning i synen på kilometerskatt, vägförbättringsavgifter och annat. Låt mig också konstatera, fru talman, att enligt mitt sätt att se det blir en kilometerskatt en skatt på avstånd. Därmed skulle den bli oerhört knepig, därför att den skulle debiteras vidare direkt på transportköparen. Det skulle nog göra produktion i utkanterna av och i utkanterna av vårt land, en bit i väg från de stora godstransportstråken, mycket svår att räkna hem, om ens möjlig. Det skulle alltså drabba ytan över landet. Avslutningsvis, fru talman, kan jag säga att Borgs inflytande är mycket positivt. Det är ändå så att finansministern har signerat och självklart haft ett inflytande över en infrastrukturproposition som innebär att vi nu ökar anslagen för landets transportinfrastruktur till . Det är klart att finansministern med sin yttersta kompetens har ordning och reda på finanserna. 85 (MP) replik: tycker att vi pratar för mycket järnväg , därför vill jag prata cykling. Cykling är ett gemensamt intresse. Det är också ett väldigt viktigt trafikslag om vi ska prata klimatsmart transportmedel. Men det är ibland så att vi inte tänker oss för. Vi bygger mittseparerade vägar, och det är väldigt bra ur trafiksäkerhetssynpunkt. Men har gjort en inventering av mittseparerade vägar och ser att bara vid av de vägarna har man byggt cykelbanor i anslutning till vägen, trots att av de här vägarna har god cykelpotential. Man bygger alltså bort möjligheten att cykla. Det går förstås att cykla där, men det är med fara för livet. Det är inte förbjudet. Förbjudet är det däremot att cykla på numera. kommer ju från de här trakterna. På förbjöd man cyklister , när man tog cykelbanan och byggde körbana av den i stället. Vi i tycker att det här är fel. Det kostar nämligen att ta sig över till . Man måste betala för att åka över med den båt som går där man kan ta med sig cykeln. Vi vill ta bort cykeltullen på så att man gratis kan komma över till , där man nu också håller på att bygga så fina cykelvägar. Jag ser att inte har anslutit sig till vår reservation, så jag skulle vilja höra varför. Tycker att det är okej att man inte kan ta sig över till ? 86 (C) replik: Låt mig inledningsvis instämma i synen på cykling som både klimatsmart och säkert ett mycket effektivt sätt att lösa en del av persontransportbehovet, i synnerhet i våra miljöer. Av just den anledningen tillsatte regeringen en cyklingsutredning som också har lämnat en rad konkreta förslag till hur man ska främja cykeln som transportslag i en i synnerhet urban miljö. Det är fråga om säkerhet, separation av trafik och så vidare. Jag är inte inläst på det konkreta bekymmer som tar upp om mittseparerade vägar, fru talman, men jag kan instämma i den problembeskrivning som görs. finns ett klokt förslag till beslut om att hävda . Dock har jag inte läst den från pärm till pärm så jag kan inte säga på vilken sida. Men jag är rätt säker på det. Jag kan heller inte förneka att jag bor i närheten av och också har noterat att man har infört en båt i stället för den buss som tidigare transporterade cyklister med cyklar över bron och som var kostnadsfri. Jag har tolkat det, fru talman, som ett regionalt ställningstagande som man har gjort. Det ska kosta en tull, som beskriver det. Jag tror att det kostar eller någonting i den storleksordningen att åka båt över med sin cykel. Huruvida det ska var kostnadsfritt eller inte måste rimligen vara upp till regionala beslutsfattare att ta ställning till. Det är min uppfattning. 87 (MP) replik: Det kan verka löjligt att vi motionerar om detta i , men det är ju inte ett regionalt beslut. Det var som byggde bort möjligheten att cykla över bron. Det var också som var med och finansierade den här gratisbussen. Den har man då tagit bort , och sedan har man sagt att det här får regionen fixa själv. Det är också regionen som har satt in båten. I mitt huvud är det fortfarande någonting som har ansvar för, i och med att det är som har tagit bort möjligheten att cykla. tycker jag att det är någonting som vi ska driva i . Jag undrar återigen: Tycker inte att det borde vara gratis att ta sig över till ? Jag vill också säga att innan man tog bort gratisbussen var det mellan 20 000 och 30 000 cyklister som tog sig över till . När det i stället började kosta var det bara 5 700 kvar. Cyklingen minskade ordentligt. Det ser jag som en utveckling i fel riktning. Återigen, : Tycker inte du att det ska vara gratis att ta sig över till med cykel, när det nu finns en förbindelse? 88 (C) replik: Gratis är alltid gott, i synnerhet i . Men det finns inga gratisluncher. Det är helt riktigt som beskriver det, att det var dåvarande som med en kapacitetshöjande åtgärd beslöt att införa fyra körfiler på . Skulle man därtill cykla mellan räckena var det givetvis med fara för eget liv. Det vore lite dumt. Så många är vi inte att vi kan hålla på och köra ihjäl oss. Varenda smålänning behövs. Därför införde man en cykelbuss som var kostnadsfri. Av någon orsak bestämde man sig för att ta ut en kostnad per trafikant, förmodligen därför att bussen kostar någonting, och man valde att prioritera på det viset. Jag landar likväl, fru talman och , i slutsatsen att viljan och ambitionen att det ska vara gratis att åka båt över , för det är egentligen det som det handlar om, ytterst är föremål för ett regionalt beslutsfattande i dialog med den regionala företrädaren för i län och ingenting som vi ska fatta beslut om i riksdag. (forts. 8 §) Kammaren beslutade på förslag av förste vice talmannen att ajournera förhandlingarna till då frågestunden skulle börja. 89 FÖRSTE VICE TALMANNEN: Jag hälsar statsråden välkomna. Medel till åtgärder mot arbetslöshet 90 (S): Det har varit en tuff höst med många tunga varsel och en arbetslöshet som redan är hög och riskerar att stiga. Det här drabbar individer, branscher och regioner. Regeringens enda åtgärd så här långt har varit att tillsätta regionala kompetensplattformar. Det är något som i och för sig är bra, men man har inte utrustat dem med några nya pengar eller verktyg. ser vi att det finns pengar kvar i till exempel de statliga riskkapitalfonderna. Innovationsfonden Inlandsinnovation har bara utnyttjat 255 miljoner av ett totalt anslag på . Hur motiverar näringsminister denna passivitet och det faktum att pengar som så väl hade behövts i dessa tider faktiskt inte används? Vad tänker ministern göra? 91 Näringsminister (C): Runt om i landet drabbas inte minst mindre orter av tunga varsel. Jag har besökt Bussar i . I går besökte jag ABB och i och . , hemstad, har också drabbats av varsel, för att inte tala om den tunga tillverkningsindustrin i och i mitt eget hemlän. Det här var något regeringen förutsåg. Därför lade vi fram en tung investeringsbudget som Socialdemokraterna kallade för både oansvarig och vidlyftig vi strösslar med pengar. Vi tog ansvar för . Vi lade tunga miljarder på forskning, infrastruktur, företagssatsningar och omställning för alla de människor som drabbas av varsel. Förutom detta är vi en aktiv och förutseende regering. drog regeringen i gång kompetensplattformarna. Vi kommer att återkomma, som vi aviserade i budgeten, med förslag för att förstärka kompetensplattformarna i regionerna eftersom det är viktigt för utbildning och kompetensförsörjning. 92 (S): Det är trevligt att ministern reser och besöker drabbade regioner. Tyvärr räcker inte det. Det man kan konstatera om man ska diskutera den budget som regeringen har lagt fram är att den bygger på helt felaktiga prognoser. Ingen mer än regeringen gjorde de bedömningarna av tillväxten i fråga om ekonomin eller arbetslöshetssiffrorna. Att då när läget blir annorlunda utgå från åtgärder som har prioriterats utifrån helt felaktiga prognoser är naivt. Vi kritiserar inte budgeten i första hand för att den är för stor utan för att fel satsningar görs. Nära 16 miljarder läggs på sänkt bolagsskatt. Det är rimligt med konkurrenskraftiga skatter, men det blir ensidigt. Det är en åtgärd som möjligtvis kan ha effekt på lång sikt men den har ingen effekt här och . Frågan kvarstår till : Vad gör regeringen här och för att hjälpa drabbade individer, drabbade branscher och drabbade regioner? Vi kan inte vänta hur länge som helst på besked. 93 Näringsminister (C): Så fort ni i har klubbat regeringens investeringsbudget på 23 miljarder kommer det , , att finnas 18 000 fler utbildningsplatser. Vi satsar 1,8 miljarder . Förslagen från infrastrukturpropositionen med satsningar runt om i landet, som ni diskuterar i detta nu i , kommer också att träda i kraft. sänks också bolagsskatten till en kostnad av 16 miljarder. Sänkningen träffar den tunga basindustri som drabbas hårt, , , och , många av de företag som är viktiga för att behålla svenska jobb och svenska underleverantörer och för att skapa tillväxt runt om i . Det är en aktiv och attraktiv investeringsbudget för omställning och för ett starkt näringsliv i . Vad de människor som är oroliga för varsel behöver är en aktiv regering som lyssnar och levererar. 94 (M): Min fråga går till statsrådet och handlar om tandhälsa för äldre med stort behov av vård och omsorg. Enligt olika undersökningar är tandhälsan ofta sämre hos denna grupp. Lanstingen ska svara för uppsökande verksamhet och se till att de som har behov av tandvård ska få det. Staten ger också statsbidrag som ska ge kvalitetsförbättringar. Beroende på var man bor i landet råder stora skillnader i den uppsökande verksamheten och därmed också i informationen om rätten att få nödvändig tandvård. Ur folkhälsosynpunkt och mot bakgrund av de stora skillnaderna beroende på bostadsort borde en nationell samordning ske så att fler får del av den uppsökande tandvården. Är statsrådet beredd att samråda med SKL, Kommuner och Landsting, för att rätta till problemen? Det kanske behövs nya nationella riktlinjer. Det är viktigt att vi får en bättre och mer jämlik tandvård för äldre som är i behov av vård- och omsorgsinsatser och att det blir en bättre tandhälsa för äldre varhelst de bor i landet. 95 Statsrådet (KD): Tack för frågan! Jag gratulerar från till att representera det län som har lyckats allra bäst med att bringa ned läkemedelsanvändningen bland äldre. Det är ett alldeles utmärkt resultat. När det gäller munhälsan håller jag verkligen med om att det är en synnerligen viktig fråga som är eftersatt. Landstingen har haft ansvaret länge, och det ser olika ut. Jag har själv besökt mobila tandvårdsteam som åker ut till äldreboenden och ger tandvård. Det är ett alldeles utmärkt exempel. För att öka likvärdigheten har vi precis fattat beslut om att kroka arm med SKL och jobba via kvalitetsregister. Inom ramen för Senior alert tillförs nu 20 miljoner för att göra en bedömning av tandhälsa och munhälsa för de äldre som bor på särskilda boenden. Då finns en utgångspunkt, och sedan ska åtgärder vidtas för att förbättra där så behövs. Jag hoppas att det ska ge goda resultat . 96 (M): Tack, statsrådet, för svaret! Det är positivt att samordningen sker med SKL. Det är ett medlemsorgan för alla kommuner och landsting. Det är viktigt att lyfta upp frågan nationellt med tanke på att det är så stora skillnader ute i landet beroende på vilket landsting man bor i. Många äldre eller personer med funktionsnedsättningar känner inte till vilka rättigheter de har att få uppsökande tandvård. Här finns mycket att göra. Det var ett positivt svar, och jag välkomnar det besked som statsrådet gav. 97 Statsrådet (KD): Den likvärdighet som ibland brister på olika håll i landet kommer vi att råda bot på med hjälp av projektet tillsammans med SKL, det vill säga satsningen på de mest sjuka äldre. Det handlar om tandhälsa och munhälsa. Det handlar också om läkemedelsanvändning. Det handlar om en bra demensvård och bra palliativ vård. Det finns nu totalt 4,3 miljarder som används för en bättre samordning mellan landsting och kommun. Det kommer också att resultera i en ökad likvärdighet i landet. Löneskillnader mellan män och kvinnor 98 (MP): kom SCB med arbetsmarknadssiffror. Där kan man se att har en segregerad arbetsmarknad. Till exempel är av förskollärarna män, och av elmontörerna är män. Bland chefer i mindre byggföretag finns 5 000 män och 200 kvinnor. Vi kan också se att det i yrken där det är kvinnodominans är lägre löner än i manligt dominerade yrken med motsvarande utbildning. Det reproducerar gamla könsnormer, som att kvinnors arbete inte är lika mycket värt. Min fråga till jämställdhetsministern är: Ser jämställdhetsministern de stora löneskillnaderna som ett problem, och vad gör statsrådet för att förändra det? 99 Statsrådet (FP): Jag delar beskrivning av hur vår arbetsmarknad ser ut. Jag tror att det är en av de viktigaste uppgifter vi har att arbeta med för att till exempel komma till rätta med de löneskillnader som finns mellan män och kvinnor. Som påpekar är de kvinnodominerade jobben lägre betalda än de mansdominerade, och det är helt oacceptabelt att ha den ordningen. Därför har vi satsat mycket på att jobba inom skolans ram, för att motverka könsnormer och se till att elever i större utsträckning inser att arbetsmarknaden är vidare. Vi ska försöka motverka könsbundna utbildningsval som leder till att arbetsmarknaden ser ut som den gör. Det vi använder som redskap är framför allt studievägledare, som ska få bättre kunskap om hur det ser ut i arbetslivet, som ska uppmuntra flickor och pojkar att se bredare när de väljer utbildningar som leder till jobb när de sedan kommer ut i arbetslivet. 100 (MP): Tack för svaret! Att förändra utbildningsmönster är viktigt, men det tar . Men det förändrar inte lönesättningen i de yrken som är kvinnodominerade. Vi kan se det i yrken som traditionellt sett har varit mansdominerade men som har blivit kvinnodominerade, till exempel ett yrke som biomedicinsk analytiker. När det tidigare var ett mansdominerat yrke var det hög lön, och när kvinnorna gick in blev det mycket lägre lön i det yrket. Därför måste man också jobba med lönestrukturer. Jag skulle gärna vilja höra vilka satsningar regeringen gör för att förändra lönestrukturerna, inte bara förändra arbetsmarknaden. 101 Statsrådet (FP): Jag tror att det är viktigt att informera framför allt studenter om de inriktningar de väljer i sina utbildningar. Det räcker inte bara med att läsa ekonomilinjen om man sedan väljer en inriktning som innebär att man hamnar i jobb som är lägre betalda, eller juristlinjen och läkarlinjen för den delen. Vi ser att det är skillnad mellan hur unga män och hur unga kvinnor väljer högre utbildningar. När det gäller lönebildning är det en fråga för arbetsmarknadens parter. Det är ingenting som regeringen fastställer. Vad vi kan göra är till exempel att ta ansvar för våra egna verksamheter såväl på nationell nivå som på nivå och landstingsnivå. Det är ett ansvar som och jag bär tillsammans. 102 (FP): Jag har en fråga till statsrådet om svensk vapenexport. Svensk vapenexport är satt under lupp, i synnerhet till icke-demokratier. Vi som har jobbat med blir ännu mer bekymrade när vi upptäcker att den burmesiska militärregimen på något sätt har kommit åt svenska vapen. Företaget har konstaterat att man vet vilket land som är aktuellt, och vi vet att det finns ett så kallat slutanvändaravtal mellan staten och detta land. Min fråga till statsrådet är: Anser statsrådet att det har begåtts ett avtalsbrott, och vilka åtgärder tänker regeringen i så fall vidta? 103 Statsrådet (M): Tack för en viktig fråga från ! Jag fick information från myndigheten om att det vapen som enligt uppgift påträffats i kommer från . Jag ser väldigt allvarligt på det som har inträffat. Vi tar naturligtvis alla uppgifter om svensk försvarsmateriel som finns där den inte bör finnas på stort allvar. Jag har därför uppdragit åt ISP att skyndsamt begära en förklaring av indiska myndigheter. Det är av största vikt att vi så snabbt som möjligt får ett klargörande om vad det är som har skett. Jag vet också att ISP har haft kontakt med den indiska försvarsattachén. 104 (FP): Jag vill tacka statsrådet för det konkreta och tydliga svaret. Det bekräftar ännu mer vikten av den översyn av svensk exportkontroll som just nu görs. I direktivet står det att man ska överväga och eventuellt skärpa lagen om svensk vapenexport. Det bekräftar att behovet är akut och stort. 105 Statsrådet (M): Den här händelsen bekräftar att vi har ett kontrollsystem som fungerar och gör att vi kan spåra varje vapen, till vem det har exporterats och dessutom med slutanvändarbevis. På så sätt har vi en strikt kontroll. Jag ska också berätta att kontakter har tagits även på UD. Min statssekreterare har tagit kontakt med den indiska ambassadören här i för att inskärpa allvaret i frågan.