prot · GZ09108 · 2012-05-03 00:00:00 — Jag kan hålla med om att vi måste utveckla det. Det var bra , men måste man hitta på nya sätt. Jag har märkt att utbildningsminister inte är särskilt intresserad av de digitala hjälpmedlen i skolan, så jag förstår att har lite problem med detta. Men jag efterfrågar fortfarande en nationell it-strategi för skolan. 69 Statsrådet (C): har vi i haft en rad sektorsvisa strategier för it-politiken i : bredbandsstrategin, e-hälsostrategin och så vidare. har den digitala agendan där vi pekar ut 23 strategiska områden. It i skolan är ett viktigt sådant område. Vi tydliggör att alla elever i ska ha rätt att använda moderna läroverktyg. Detta har vi också infört i alla styrmedel som regeringen och förfogar över och som de kommunala skolhuvudmännen och friskolorna nu har att förhålla sig till. Det som måste ske är att duktiga skollärare och pedagoger i klassrummen gör rätt prioriteringar och köper in materialet, att man ser till att lärarna har rätt kompetens och att man vågar ta in it i klassrummen. När man gör det ökar möjligheterna för eleverna att nå sina kunskapsresultat. 70 (M): Jag har en liten fråga till statsrådet som gäller det pågående arbetet med EU:s långtidsbudget. Jag undrar vilken strategi har inför de vad jag kan förstå ganska svåra förhandlingarna samt vad detta får för konsekvenser för den budget som ska antas . De hör ihop lite grann. 71 Statsrådet (FP): Som sade står vi inför ett viktigt och spännande år. Om planerna håller ska vi ha en långtidsbudget framme . Det kan bli så att det tar lite . Detta kommer upp framför allt på statsministrarnas bord på junitoppmötet. Prioriterat från svensk sida är för det första att vi måste ha en mer restriktiv budget. Där samarbetar vi med tio andra länder. Vi har kommit överens om att man måste sänka med jämfört med kommissionens förslag, som presenterades . Vi tycker också att det är väldigt viktigt att man investerar i framtidens sektorer. Det handlar om det som vi har varit inne på tidigare: utbildning, innovation, teknik och forskning, som vi behöver för att kunna konkurrera med . Men det handlar också om att man måste göra prioriteringar. Där har vi en annan utmaning. Vi har byggt upp en allians med länder som vill reformera jordbruksstödet. samarbetar med exempelvis och flera östländer för att få ned jordbruksstödet. 72 (M): Jag tackar för svaret. Det känns skönt att har denna strategi. Jag undrar ändå vad som händer om vi inte får tillräckligt många länder med oss. Vad skulle det få för konsekvenser för den budget som vi har att hantera här i ? Naturligtvis tar detta i anspråk medel som vi då inte kan satsa på annat här i . 73 Statsrådet (FP): Jag känner mig relativt betryggad med att vi är en stor majoritet som vill ha en mer restriktiv budget. Vi företräder tre femtedelar av unionens medborgare. Det är stora länder som , och som är med i den allians som tog initiativ till. Skulle kommissionens förslag gå igenom kommer EU-avgift att höjas markant. Det kommer i praktiken att innebära att ingen svensk regering kommer att kunna genomföra några välfärdsreformer över huvud taget. Det innebär att de pengar vi kommer att ha för att göra reformer kommer att ätas upp av den ökning som går till EU. Det är viktigt att markera att detta är en otroligt viktig framtidsfråga. Det är skönt att som svensk EU-minister känna ett brett stöd från denna riksdag och denna kammare att vi vill ha reformer. Vi är positiva till vårt EU-medlemskap. Vi ska nyttja det bra på många sätt. Men vi måste också tänka . håller på att halka efter gentemot . Då måste man investera i framtidssektorer och inte i kor och mer regionalstöd. 74 (S): Jag vill ställa min fråga till konsumentminister . Sedan infördes är det allt fler som har anslutit sig till det. De vill inte ha telefonförsäljning via telefon i sitt hem. Den här försäljningen har då i stället sökt sig ut på gatorna i form av gatuförsäljning. Det finns en lucka i lagen som innebär att ångerrätten inte gäller vid gatuförsäljning. Det är många som har drabbats hårt av det. Ett exempel är som fick erbjudande om att få gratis elektriska tandborstar, men hon var tvungen att skriva på ett papper. Hon vägrade först. De lugnade henne och sade: Vi vill bara registrera att du verkligen har fått tandborstarna och att vi kan ringa upp dig. Sedan hade hon helt plötsligt ett abonnemang på tandborsthuvuden. När ska luckan i lagen täppas till? 75 Statsrådet (FP): Det är ett oerhört angeläget ämne som tar upp. Den typen av historier som du berättar om har också jag hört av människor som har kontaktat mig. Det finns som du nämnde ångerrätt vid distansavtal och hemförsäljning. Men det saknas när det gäller gatuförsäljning, eller canvasförsäljning som man också säger. Det handlar tämligen ofta om att enskilda konsumenter blir pålurade någon produkt. Man kan stå utanför ett köpcentrum eller någonting. Framför allt ser vi att det är sårbara grupper som unga och äldre som oftast faller offer. Från regeringens sida är vi glasklara och tydliga. Vi vill definitivt införa en ångerrätt. Hur kommer det att ske? Det är kopplat till att EU:s direktiv om konsumenträttigheter kommer att genomföras i svensk rätt. håller vi på att ta fram en departementspromemoria. Jag hoppas att vi kommer att ha en lagstiftning . 76 (S): Det är tråkigt att vi inte har lyckats täppa till luckan i lagen på egen hand. Men det är glädjande att man nu på EU-nivå har gjort gemensamma regler som ska gälla i alla EU-länder, även . Vi har i på oss att genomföra det. Jag ser ingen anledning till att vi ska vänta . Det är väldigt många konsumenter som drabbas. När det gäller exemplet med kvinnan som hamnade i ett abonnemang av tandborsthuvuden som hon inte ville ha och som hon heller inte kunde säga upp på grund av att hon inte har ångerrätt finns det bara mot detta företag ett femtiotal anmälningar hos . Sedan finns det också andra företag. Jag tycker att detta brådskar. Det finns andra bra saker i EU-direktivet. Det är till exempel att man inte ska behöva ringa samtal till dyr kundtjänst för att få tag i företaget. Det är väldigt viktigt för konsumenträtten. 77 Statsrådet (FP): Det är viktigt att se att vi blir alltmer rörliga som konsumenter. Därför blir EU:s konsumentdirektiv oerhört viktigt. Vi handlar via nätet, vi handlar på semestern och vi rör oss. Vi får nu en gemensam lagstiftning som gäller i hela . Det är en stor seger för oss alla. Jag ser inte heller någon anledning till att vi ska vänta med detta. Anledningen till att vi har väntat har varit att det ska komma parallellt med EU-lagstiftningen. Det blir också mycket enklare för denna kammare när vi tar fram en departementspromemoria. Vi kommer att komma tillbaka . ska denna lagstiftning vara på plats. Den offentliga måltiden och Matlandet 78 (M): Jag vill ställa en fråga till landsbygdsministern på temat mat. Regeringens satsning på Matlandet är inte bara intressant. Det är också en otroligt viktig fråga och en fråga som har väldigt många olika perspektiv. Ett av de perspektiven skulle kunna vara kunskapen om mat och den offentliga måltiden. Kunskapen om mat måste börja tidigt i livet. Jag undrar därför hur det går med arbetet med den offentliga måltiden på grundskolenivå inom ramen för Matlandet . 79 Landsbygdsminister (C): Tack för frågeställningen! Vi har fem fokusområden i visionen om Matlandet . Ett av dem är det vi kallar för den offentliga måltiden. Det har vi bland annat av den anledningen att ungefär tre miljoner måltider tillagas i de offentliga köken och äts på dagis, skolor och liknande. Det har vidtagits ett flertal konkreta åtgärder. Ett exempel är att vi från och med har anslagit för att kunna inrätta ett nationellt som kan hjälpa brukarna men också den personal och liknande som finns i organisationen för att tillhandahålla mat som är tilltalande för till exempel grundskoleeleverna. 80 (M): Jag vill tacka landbygdsministern för svaret. Det känns bra att ministern tar frågan på största allvar. Vi vet att den kunskap och den erfarenhet som man får när man är liten är någonting som man tar med sig genom hela livet. Mat är en fråga som förföljer oss genom hela livet. Det är en grundplåt för hur vi kan agera och vara. Jag undrar lite grann hur man kan se resultat av satsningen och hur utvärderingen av den offentliga måltiden kommer att se ut. 81 Landsbygdsminister (C): Den utvärdering som självklart ska göras av alla sorters visioner och projekt som vi har i vårt samhälle ska enligt min mening på lämpligt sätt göras lokalt. Det är ändå lokalt som mat tillhandahålles, mat lagas och mat konsumeras. Jag vet att ett flertal kommuner som har huvudansvaret för detta är i gång med utvärderingar om nöjdheten men också om näringsnyttigheten. Den har vi nu för övrigt lagstiftat om, något som inte har funnits i den svenska lagstiftningen. har vi alltså lag på att den skolmåltid som serveras ska vara näringsriktig och ingenting annat. Dessutom vill jag gärna i sammanhanget nämna att det finns exempel på projekt som är synnerligen intressanta. Ett sådant som jag vet nu är i gång eftersom jag själv har invigt detsamma är att skolkock möter bonde. Jag tror att man kan få en ökad förståelse för den mat som serveras till exempel i . 82 (S): Jag noterade tidigare i ett svar från att man bereder frågan om skatteutjämningssystemet. Tyvärr har den beredningen pågått . Det hastar nu på med att ge besked till kommunerna. Många kommuner sitter i ett läge där de bereder sina budgetar , och man får inga besked från regeringen. Vi från Socialdemokraternas sida har sagt att vi tycker att det är viktigt att skapa likvärdiga förutsättningar för kommunerna när det gäller kostnadsutjämningen och inkomstutjämningen. Det är avgörande för att kommunerna ska få likvärdiga förutsättningar. Min fråga till blir därför: reformförändringar av utjämningssystemet har byggt på breda majoriteter i . Därför är det extra oroande när det inte förekommer några kontakter över partigränserna för att åstadkomma en bred enighet om ett nytt förslag. 83 Statsrådet (M): Den här frågan har jag fått och försökt besvara. Dessutom ska jag och ha en interpellationsdebatt . Jag är därför lite förvånad över att frågan kommer just från , men jag ska försöka att besvara den så gott jag kan. Vi är väldigt måna om att det ska vara likvärdiga förutsättningar för kommunerna. Men det vi också är måna om, vilket även borde vara mån om, är att det system man har inte är tillväxthämmande. Det får inte heller vara så, som jag fick höra , att de två personer som kan detta system inte får åka med samma flygplan, för om det skulle störta så skulle systemet falla ihop. Det måste bli enklare att förstå. Det måste bli enklare att lära sig och enklare att förklara, inte minst för legitimiteten för systemet. Därför är den här frågan mycket svårare än att bara klubba igenom ett system som eventuellt har de här bristerna, och därför bereds frågan fortfarande inom departementet. 84 (S): Tack för svaret, herr statsråd! Det är så att jag har rätt att ställa frågor när det är frågestund. Jag tycker att det är en oerhört väsentlig frågeställning. Det handlar nämligen om att skapa likvärdiga förutsättningar. Det system som vi har har vi haft . Man gör förändringar i det när förändringar sker i samhället i övrigt. är en mycket viktig förändring på väg. Det gäller förskolan, där glesbygdskommunerna inte har samma förutsättningar som storstadsområdena, inte minst , när det gäller att tillgodose behovet av förskola i glesbygd. Det är en sådan mycket konkret förändring som detta innebär. Det borde vara ganska enkelt att göra den justeringen. Talet om att det inte ska vara tillväxthämmande har i alltid tagit upp. Men de har alltid haft fel efteråt, för det har visat sig att det växer väldigt starkt i trots att vi har ett skatteutjämningssystem. 85 Statsrådet (M): Jag håller med om att det finns orättvisor inom barnomsorgen i landets kommuner. Det beror delvis på utvecklingen inom barnomsorgen men också på att det beslut som togs av den förra utredningen inte var speciellt lyckat. Därför finns det ett antal saker som vi kan göra. Det ena är att anamma utredningens förslag rakt av. Det andra är att göra en liten del, till exempel skära ut just barnomsorgen och låta det bli det första förslaget, och titta lite mer på tillväxtfrågorna. Det tredje är att gräva ännu mer i tillväxtfrågorna för att göra detta bättre. Som det är i är ofta gynnat av systemet, som det ser ut . Då är det inte heller så konstigt om tillväxten är högre i . Vårt uppdrag är ändå att se till att tillväxten fungerar över hela landet. Därför är det viktigt att göra detta rätt, och därför fortsätter beredningen i kansliet tills vidare. 86 (S): Jag vill ställa en fråga till landsbygdsminister . Vi har haft en debatt i kammaren och också haft en skriftväxling angående en fråga som jag tycker är viktig hemma i vårt län i : den hundavelsverksamhet som vi har haft och har där uppe. Vid ett flertal tillfällen har jag undrat hur arbetet går. Jag har fått ett löfte om att det kommer ett samarbete mellan olika myndigheter för att se vikten av och förutsättningarna för verksamheten. Jag känner mig nödgad att ställa frågan igen, eftersom det nu är jag ställde den första frågan och det känns som om ingenting har hänt . Därför skulle jag vilja veta från ministern vad det är som händer. 87 Landsbygdsminister (C): Tack för frågan! Den frågeställning som tar upp är en angelägen fråga, inte minst för den bygd och stad som hyser verksamheten. Av det skälet har frågan beretts grundligt och noga. Vad jag känner till fungerar verksamheten på det sätt som man kan förvänta sig att den ska fungera på. 88 (S): Det låter bra. Det har ju varit en mängd utredningar kring frågan, och det känns som om den fortfarande hänger lite grann i luften. Men då kanske jag kan känna mig trygg med att verksamheten kommer att fortsätta som det har varit tidigare. Det skulle komma ett besked kring vad myndigheterna hade kommit överens om. Men då kanske jag kan känna mig trygg med att det fortsätter som . 89 Landsbygdsminister (C): Vad jag känner till det är med den reservationen är myndigheterna överens om hanteringen av verksamheten i fråga. Vad jag förstår fungerar det på det sätt som det är tänkt. 90 (S): Jag ställer frågan till , som är regeringens företrädare i frågan. Graviditetspenningen har uppfattats som mycket orättvis. Kvinnor i vissa områden av får rätt till graviditetspenning, medan kvinnor i andra områden inte får rätt till det. Ett enigt socialförsäkringsutskott gav därför regeringen i uppdrag att återkomma med förslag om hur man skulle förändra graviditetspenningen. har som en del i sitt regelförenklingsarbete lagt fram ett förslag till regeringen om hur man skulle kunna göra om graviditetspenningen så att fler kvinnor kunde ta del av den och det skulle bli ett rättvist system. Min fråga till ministern är: När kommer regeringen att lägga fram ett förslag om ny graviditetspenning? 91 Statsrådet (C): Tack för frågan! är ett fantastiskt land med fantastiskt fina villkor, både under själva graviditeten och sedan under själva föräldraledigheten. Precis som beskriver det har regeringen tagit emot ett förslag från som vi nu bereder i . Vi återkommer till så snart vi är färdiga med den beredningen. 92 (S): Det var inte riktigt svar på frågan, för frågan var: När tänker regeringen lägga fram ett förslag? Vi har påtalat regeringens saktfärdighet i frågan. Det är en viktig fråga, för det ska vara rättvist, så att fler kvinnor kan omfattas. Även om ministern säger att vi har ett fantastiskt system kan vi konstatera att flera kvinnor nekas graviditetspenning, trots att de har ett tungt arbete. Ett enigt socialförsäkringsutskott där alla partier är med tycker att detta är en viktig fråga, och jag hoppas att även regeringen tycker att det är en viktig fråga och återkommer skyndsamt. Ministern kanske kan precisera sig. Blir det eller ? 93 Statsrådet (C): Precis som frågeställaren beskriver är detta en typ av system som är mycket viktigt för samhället och för många enskilda individer. Ska man göra förändringar i sådana system kan man därför inte göra dem slarvigt eller hafsigt. Det är just därför regeringen kommer att ta den tid som krävs för att bereda det förslag som vi har fått från . Så snart vi är färdiga med den grundliga beredningen återkommer vi med besked om det finns anledning att genomföra några av de förändringar som har föreslagits. roll i + 20-konferensen 94 (M): arrangerades konferensen + 40 här i , med seminarier bland annat här i . Det var en viktig konferens och en bra förberedelse för det kommande arbetet med hållbar utveckling. hålls nästa konferens på samma tema, + 20. Där är temat grön ekonomi inom ramen för hållbar utveckling och fattigdomsbekämpning samt det internationella ramverket för hållbar utveckling. Med andra ord handlar det om hur regler och organisation ska se ut när det gäller just hållbar utveckling. Jag skulle vilja fråga biståndsministern hur hon ser på roll och vilka frågor biståndsministern avser att driva i under konferensen + 20. 95 Statsrådet (M): Tack till för att vi fick möjlighet att använda lokalerna för att hålla denna viktiga konferens, där jag och stod värdar! Jag är ansvarig för den svenska delegationen till + 20. Våra förväntningar på konferensen handlar om att det var man träffades i för att diskutera global hållbar utveckling och att det har hänt ofantligt mycket . Vi lever i en föränderlig tid med nya förutsättningar, en globalisering som har lyft miljontals människor ur fattigdomen. har vi nya utmaningar kring utbredd fattigdom, bristande naturresurser, ojämna förutsättningar och framför allt att klimatförändringar och förlust av ekosystem påverkar våra framtida förutsättningar. Därför handlar det också om ett generationsperspektiv. Jag hoppas att verkligen ska kunna ta in allt det nya som sker, att vi ska kunna dra nytta av innovationer och nytänkande, men också att vi på bredden ska kunna engagera nya aktörer, näringslivet, unga människor. Vi kommer att ha en rätt ung delegation i . Jag hoppas för övrigt att vi ska kunna göra mer kring vatten och sanitet. 96 (M): Tack för det svaret! Under konferenser som + 20 och andra stora högnivåtoppmöten är det ofta ganska många ord och fina ord. Hur kan vi arbeta för att det inte bara ska bli ord utan att det också ska bli handling bakom orden och att det sker något när hela delegationen lämnar efter mötet? Och hur kan vi säkerställa att det inte bara är länder från som tar sitt stora ansvar? Hur får vi med oss länder som , , och övriga världen beträffande detta viktiga arbete och att verkligen visa handlingskraft? 97 Statsrådet (M): Det är just detta som jag tror är en risk med . Förväntningarna på att man ska komma fram till hur vi ska kunna leva tillsammans på det här klotet är stora, med all rätt, men kan det vara svårt att vara konkret i eftersom en hel del länder inte har någon tydlig agenda när det gäller att komma till bindande överenskommelser. Jag hoppas att det banar väg för ett nytänkande. En sak som jag tror är viktig att få med sig hem från är nya tankar om hållbarhetsmål som ska vara mer inkluderande och kunna mäta ytterligare. Vi måste utgå från erfarenheterna från millenniemålen men bygga vidare för att kunna mäta och utvärdera mer. Om vi nu ska jobba mer med näringslivet och finna nya samarbetsformer måste man också ha ekonomiska styrmedel som gör att vi kan använda en hållbar konsumtion och produktion på ett annat sätt än tidigare och att vi får en inkluderande hållbar tillväxt som skapar värden men som också har en förmåga att se till de orättvisor som finns i världen. Jag hoppas alltså att vi ska kunna vara konkreta i några delar. Jag hoppas att det är den ny start för globala utvecklingsfrågor som världen behöver. 98 FÖRSTE VICE TALMANNEN: Därmed är dagens frågestund avslutad. Jag tackar deltagarna. 12 § (forts. från 10 §) Integritetsfrågor m.m. (forts. KU9) 99 Tredje vice talman (FP): Begreppet integritet kan tolkas på många olika sätt beroende på i vilket sammanhang det används och vem det är som tolkar begreppet. Jag har hört många olika exempel på vad människor upplever som stötande och närmast kränkande. En person tyckte till exempel att det kändes obehagligt att på hotellrummets tv-skärm mötas av texten: Välkommen vi hoppas att du ska trivas hos oss under din vistelse! Någon annan ansåg att det borde vara helt förbjudet att fotografera människor som befinner sig tillsammans med andra i offentliga miljöer. Ytterligare någon ansåg att alla myndighetsuppgifter borde kunna samköras. skriver att integritet är rätten att få sin personliga egenart och inre sfär respekterad och att inte utsättas för personligen stötande ingrepp. Det handlar också om helgjutenhet, vilket innebär att veta sitt mål, att kunna handla efter sin övertygelse och att stå emot påtryckningar. Detta är ett par exempel. Det här betänkandet behandlar 33 olika motionsyrkanden som spänner över många olika områden. Det handlar om alltifrån kränkningar på internet till patientintegritet och öppnande av Stasiarkiv. Skyddet av den personliga integriteten är så pass viktig i vårt land att den är grundlagsfäst. En av de förändringar som infördes efter det senaste valet förtydligar betydelsen av att skydda integriteten ytterligare genom skrivningen i 2 kap. 6 § regeringsformen om grundläggande fri- och rättigheter, där det i det i första stycket bland annat talas om skyddet mot påtvingat kroppsligt ingrepp. Det står om kroppsvisitation, husrannsakan och liknande intrång. Det står också om brev och andra förtroliga försändelser och om skydd mot hemlig avlyssning med mera. Andra stycket har förtydligats med: "Utöver vad som föreskrivs i första stycket är var och en gentemot det allmänna skyddad mot betydande intrång i den personliga integriteten, om det sker utan samtycke och innebär övervakning eller kartläggning av den enskildes personliga förhållanden." Enligt kap. 8 i den europeiska konventionen om skyddet för de mänskliga rättigheterna och grundläggande friheterna, som för övrigt har tillträtt, har var och en rätt till respekt för sitt privatliv och familjeliv, sitt hem och sin korrespondens. I en humanistisk stat som vår är det av stor vikt att människors privatliv skyddas. Enligt min och uppfattning är det oerhört viktigt att människor känner tilltro till staten och att maktförhållandet mellan staten och enskilda människor är i god balans. Det är därför angeläget att lagarna utformas så att enskilda människor och deras privatliv skyddas. Dess värre finns det en rad händelser och rättsfall som har visat hur oskyddade människor är när det handlar om fotografering och smygfilmning. I ett av de mer uppmärksammade målen hade en hyresvärd utan tillåtelse berett sig tillgång till en ung kvinnas lägenhet, där han installerat en kamera i en badrumsventil, vilken gjorde det möjligt att observera kvinnan. Mannen åtalades för sexuellt ofredande och hemfridsbrott, men han dömdes enbart för hemfridsbrott eftersom han utan lov hade befunnit sig i kvinnans lägenhet i samband med installationen av utrustningen. Frågan huruvida smygfilmning har inneburit en brottslig handling har prövats i flera mål. Det har handlat om filmning på stränder, i omklädningsrum, i grannars sovrum etcetera. I många fall har domstolarna ansett att själva filmningen inte varit straffbar men dömt för andra brott, till exempel hemfridsbrott, olovlig avlyssning och tjänstefel. Här finns en lucka i vår lagstiftning. Det har dock visat sig svårt att utforma en lag som skyddar enskilda personer mot händelser av det här slaget utan att inskränka friheten för medier, vilket är en annan viktig princip i en av våra grundlagar. Frågor av det här slaget måste enligt vår uppfattning gå att lösa. Det är inte acceptabelt att man som enskild individ inte ska kunna lita på att det finns platser där man kan vara säker på att man inte bli filmad eller fotograferad. Integritetsfrågorna är och har i stort sett ständigt varit under utredning i någon form.