prot · GZ0999 · 2012-04-18 00:00:00 — Även om man kan få fram tidigare och tidigare om det är ett skadat eller inte är det mellan den tolfte och den artonde veckan som diagnoserna i stor utsträckning ställs. Kvinnor och par måste själva ha rätt att välja om de vill gå igenom fosterdiagnostik eller inte och sedan bestämma sig för om de vill fortsätta graviditeten eller inte. Det ska inte samhället gå in och ha synpunkter på. Det är deras val. Det är deras självbestämmande som ska gälla. Vården ska ställa upp och stödja dem oavsett vilket beslut de tar. Det här är oerhört viktigt för att vi ska ha en mänsklig vård där man ska känna sig trygg. När det gäller de sociala skälen måste man gå bakom varje individuellt fall för att se vad som ligger bakom de beslut som har tagits och inte se på statistiken. Jag vet, för jag har gjort analyser vid tidigare tillfällen när den här diskussionen har kommit upp, att det här är extremt bekymmersamma fall. Det är människor i en väldigt svår situation. Det var alltså 41, sade du, . Det är alltså väldigt få fall det handlar om. Det som jag tycker är det viktigaste att vi diskuterar är hur vi förebygger att man blir oönskat gravid. Där är , och på G. 125 (SD) replik: Vi vill ju att aborter fortfarande ska vara möjliga efter vecka 12, men efter en prövning. Huruvida man efter en fosterdiagnos ska bestämma om man ska göra abort eller inte får ske efter en bedömning utifrån hur de här synnerliga skälen ska vara. En sådan bedömning sker mellan vecka 18 och vecka 22. Men vad gäller fosterdiagnostiken kan jag fråga tillbaka om tycker att det är rimligt att man genom fosterdiagnostik ska kunna få reda på kön och sedan göra abort fritt på grund av att det är en flicka. Det är möjligt med dagens abortpraxis. Jag vill framhålla att även om det föreligger väldigt tunga skäl har vi ändå en abortlagstiftning som talar om att vi inte ska göra aborter på livsdugliga . Det är den huvudlinje som jag har velat föra fram . Om det är friska där det sker av sociala skäl kan de vara livsdugliga. Det är den aspekten jag vill föra fram. Då hade det kanske varit möjligt att göra aborten tidigare i stället. Gällande förebyggande arbete lyfter utskottet fram att man vill förebygga oönskade graviditeter. Det är absolut jätteviktigt, och jag skriver under på det. Men jag undrar hur ser på det som vi har framfört i vår motion om att också gå till botten med bakomliggande orsaker. När en kvinna står inför en abort kan det vara så att hon på grund av olika yttre omständigheter upplever en press utifrån. Vi har hört historier om kvinnor som har känt sig pressade från anhöriga, vårdpersonal och myndigheter, som anser att det bästa beslutet nog vore att göra abort. Man lägger den pressen på kvinnan. Borde man inte utreda hur det är med det, så att vi bättre kan stötta kvinnor som vill föda sitt barn men har svåra omständigheter? 126 (FP) replik: Kön är inte giltigt skäl för abort. Men detta står mot kvinnans eget val. Det förs en diskussion om detta inom läkarkåren. Ingen vill abortera på grund av kön. Men det är en fråga som är mer aktuell i andra länder än i . När det gäller kvinnor under press handlar det i så fall om undantagsfall. Vi lever i ett land där det inte är någon enkel sak för en kvinna att gå och göra en abort. Det är väl överlagt och övertänkt. Det är snarare den brottningskamp man har inom sig själv innan man tar beslut som är det svåra. Yttre press är inte skälet här. 127 (C): Jag skulle vilja börja med att yrka bifall till förslaget i betänkandet i dess helhet och avslag på motionerna och reservationerna. Är det någon som kommer ihåg hur det såg ut i ? Man blev tilldelad en vårdcentral. Tyckte man inte om personalen var det bara att bita ihop eller stanna hemma. Min mormor kunde inte välja vem som skulle komma hem till henne med mat och annan hemtjänst. När jag fick pollenbesvär kunde jag inte titta in i min Icabutik hemifrån, utan fick snällt ta mig till ett apotek, som ofta hade stängt. När jag skadade mitt knä visste jag att jag kunde få vård, men jag hade ingen aning om hur länge jag skulle få vänta. Att det skulle ta till operation i visste varken jag eller sjukvården, för ingen hade koll, och ingen mätte köerna. Under Alliansens första mandatperiod sjösatte vi flera stora reformer för att råda bot på de problem vi upplevde. Vårdvalet gjorde att jag kan välja den vårdcentral som passar mig bäst, inte bara den som ligger närmast mitt hem. Jag går dit där jag känner mig nöjdast och där det är lättast att få tider. Genom lagen om valfrihet kan min mormor nu välja om hon vill att kommunen eller någon annan ska utföra , även om hon har flyttat till ett äldreboende. När gräspollensäsongen drar i gång behöver jag inte bekymra mig om jag glömt mina allergipiller hemma när jag åker på scoutläger, för jag kan titta in på närmaste bensinmack. Och jag vet hur det skulle ta om jag skadade knät igen. Tack vare kömiljarden och tillgänglighetssatsningar vet jag dessutom att jag inte skulle behöva vänta . Alla reformer är dock inte perfekta. Det är bäst att erkänna det med en gång. Det finns detaljer som borde ordnas, lösas eller utredas mer. 24-timmarsregeln pratade vi om . i debatten nämndes också de undanträngningseffekter som kömiljarden eventuellt har skapat och som det är säkert bra att utreda vidare. Det går att förfina och justera de instrument som vi infört. Det gäller att komma ihåg att detta är stora reformer. Man kan inte tro att man gjort något perfekt från början. Tror man det har man tagit sig vatten över huvudet och kommer snart att drunkna i problem. Med ödmjukhet, tålamod och stolthet kan vi däremot vara glada över de framsteg som vi faktiskt har gjort. ska vi spetsa till dem ytterligare för att inte bara flyta utan också sväva fram. Det är också viktigt att bredda de reformer som är genomförda. Kraven på kömiljarden ska givetvis gradvis öka, och motsvarande system har införts och utökats när det gäller patientsäkerhet. Vi i är också glada för . Vi tycker att sjukvården verkligen bör ha det samlade ansvaret för missbruksbehandlingen. Alla som är fast i ett missbruk ska givetvis få individuell behandling med vetenskapliga och beprövade metoder. Jag såg för inte så länge sedan . Han rasade mot privatiseringar och vinster i vården. Han ville omreglera och påreglera. vill enligt uppgifter som jag läst till och med ha privata vårdföretag. Han vill överlåta åt kommunerna att själva organisera sin vård. Han kan till och med tänka sig att sälja sjukhus, trots att man hade en extremt aggressiv kampanj från Socialdemokraterna inför omvalet i där man hotade med att det var just detta som borgerligheten ville. Hur ska Socialdemokraterna ha det egentligen? När svänger vindflöjeln nästa gång? Jag tror att den som vill ha verklig valfrihet och möjlighet att själv bestämma vem som ska behandla en gör klokt i att rösta på Alliansen nästa gång, innan S byter både partiledare och åsikt igen. För oss i är det nämligen kvalitet och inte upplåtelseform som är det viktigaste. Den bredd som uppstått sedan vårdvalet infördes har enligt visat att både de privata och de offentliga vårdcentralerna har blivit bättre. måste man understryka att de vårdskandaler som skett inom både offentligt och privat driven vård inte är acceptabla. Det behövs bättre uppföljning och granskning av vårdgivare. Det behövs också bättre kunskap hos dem som upphandlar och köper in vård inom kommuner och landsting. De måste få större stöd och bättre kompetens och våga ställa kvalitetskrav, för det är där vården börjar: hos den som bestämmer vilken vård som ska upphandlas. I den tidigare debatten talade jag mycket om vårdskador, men det tål att upprepas: Vårdskador som går att undvika är så förbaskat onödiga! De skapar lidande för patienten och en kostnad för landstingen. Det talas alltför ofta om att sjukhusen har svårt att få resurserna att räcka till. Visst sjutton blir det så om en stor del av resurserna används för att behandla människor som blivit sjuka av att vara på sjukhuset eller äta medicin! Sjukvården behöver medel, men en stor del av det behovet kan tillgodoses om vi bekämpar det onödiga lidande som vårdskador medför. Jag vill också sticka in en liten passus om sjukvårdens miljökonsekvenser. Det handlar om läkemedelsutsläpp som påverkar både djur och växter. Jag vet att exempelvis i framgångsrikt har drivit kampanjer mot lustgasutsläpp. Det är också viktigt att alla delar av vårt samhälle hjälps åt i kampen för en giftfri och ren miljö. Här måste sjukvården lyfta sig ett snäpp. Jag är glad att de papperslösas situation har lyfts fram tidigare i debatten. Jag har precis som besökt i och sett vilket fantastiskt arbete de utför. Exempel finns över hela landet. Men det är ett arbete som inte borde behöva göras. Alla människor bör ha samma möjligheter till vård på lika villkor. Därför jobbar vi i för att den utredning som bereds ska ut på remiss, så att vi kan få till en lagstiftning på det här området. Precis som med apoteken vill ha en trygg samhällsservice över hela landet. Det är därför viktigt att minska de skillnader som finns i vårdkvalitet. Det är varken rimligt eller acceptabelt att bostadsorten ska avgöra vilka behandlingar som erbjuds. Vi i vill öka valfriheten. Vi vill att det ska bli möjligt att välja inte bara vilken vårdcentral, utan även vilket sjukhus, vilket landsting och till och med vilket land man ska få sin vård i. Jag kan fortsätta att lyfta fram reformer och förslag som regeringen planerar, gör och har gjort: cancerstrategin, den nationella läkemedelsstrategin, it i vården, innovationer i vården, organdonationer, , vaccinationsprogram och så vidare. Men jag vill stanna här och konstatera att det är en omfattande hälso- och sjukvårdspolitik som vi har från Alliansens sida. Det är en politik att glädja sig över och vara stolt över. 128 (KD): När man blickar tillbaka och gör en jämförelse mellan och kan man se att oerhört mycket har hunnit hända inom hälso- och sjukvården. Det har skett en utveckling inom hälso- och sjukvården där patientens makt och patientens rättigheter har stärkts, där vårdval har införts, där vårdköerna har halverats, där vårdgaranti har införts, där patientsäkerhetsarbetet har satts i fokus, där psykiatrin har fått ett lyft och där statens anslag till tandvården har fördubblats. Där har det skett en hundraprocentig ökning . De grupper som sällan går till tandläkaren får dessutom ett särskilt stöd. Kvalitetsregisterarbetet har utvecklats, läkemedelsförskrivningarna har börjat bli säkrare och äldre med många läkemedel får chans till läkemedelsgenomgångar. Samarbetsansvaret mellan landsting och kommuner kring de äldres behov har blivit förtydligat på olika sätt. Den lista som jag nu har läst upp skulle kunna göras mycket längre. De reformer och det utvecklingsarbete som allianssamarbetet har lett till har byggt på två grundläggande synsätt. Vi som kristdemokrater ser att dessa synsätt är en del av fundamenten i utvecklingen av sjukvården. För det första handlar det om att vården är till för den enskilde patienten. Det är ett patientfokus. För det andra handlar det om att kvaliteten som ges i vården ska mätas och redovisas öppet. Det är på det sättet vi kan skapa en utvecklingskraft genom respekten för den enskilde och genom att ha en utvecklingskraft i och med att kvalitetsfrågorna står i fokus och mäts och redovisas öppet. Men det finns mer att göra. Mycket har blivit gjort, men det finns mer att göra. Vi är långt ifrån en jämlik hälso- och sjukvård en vård på lika villkor för hela befolkningen. Därvidlag har svenska folket levt i en mytbildning. Man har trott att det vi har haft som en följd av och fortsatt var jämlikhetens paradis. Men när vi nu tittar på hälso- och sjukvården visar det sig att vi historiskt har haft stor ojämlikhet. Det är en ojämlikhet som alliansregeringen och har tagit sig an för att se till att vi ska få en ökad jämlikhet ur olika synpunkter. Detta är en av våra stora utmaningar. Den andra stora utmaningen handlar om den redovisning som vi har levt med utan att ta krafttag om. Det handlar om det oacceptabla i att misstag och felbehandlingar i sjukvården leder till att 100 000 människor drabbas av onödiga skador. Hela 3 000 människor drabbas av en för tidig död på grund av misstag eller felbehandlingar. Detta är oacceptabelt. Det är därför det nu pågår ett omfattande arbete initierat av den alliansregering där med våra kristdemokratiska ministrar har satt ut en tydlig färdriktning. Detta är inte rimligt i en modern svensk hälso- och sjukvård. Därför måste vårdskadorna minska, och vi måste ha ett aktivt fokus på dessa områden. Bland de motioner som vi behandlar i betänkandet finns en om assisterat självmord. Det är något som vi kristdemokrater tar hundraprocentigt avstånd från. Vi värnar människolivet. Assisterat självmord strider också mot det som vi menar är grundläggande i läkaretiken. Detta avsnitt behandlas i betänkandet på s. 4244. Jag vill då gärna citera vad som är skrivet utifrån etiska regler som antogs på förbundsfullmäktige 2009. Där skrivs bland annat: Läkaren ska besinna vikten av att skydda och bevara människoliv och får aldrig medverka i åtgärder som syftar till att påskynda döden. Detta är viktigt att upprätthålla. Jag är glad över att socialutskottet i de skrivningar som finns i betänkandet på s. 44 har lyft fram vikten av arbete med att utforma ett nationellt kunskapsstöd för en god palliativ vård. En god palliativ vård är det jag vill se som svar på den debatt som finns när man diskuterar en utveckling som innebär att man ska hjälpa människor att förkorta livet. Vi vill se till att sjukvården står i livets tjänst. Det är därför jag välkomnar de riktlinjer som är på väg och ser fram emot sommarens redovisning från när det gäller kunskapsstödet för en god palliativ vård. Om det är något jag särskilt skulle vilja lyfta fram i betänkandet är det en önskan att fler läkare skulle söka sig till geriatrisk utbildning. Jag tror att det är oerhört viktigt om vi ska klara sjukvårdens utmaningar att det finns geriatrisk kompetens och en organisation där sjukvården samlar kompetensen kring åldrandets sjukdomar ungefär på samma sätt som man har gjort när det gäller barnsjukvård och barnkliniker. I det senaste numret av , som vi har fått som riksdagsledamöter och som läkarna har fått del av, lyfter man fram och . Där tar geriatriken ett helhetsgrepp, och man har den bästa livskvaliteten för de äldre genom äldremottagningar där geriatrik, allmänmedicin och internmedicin samverkar. Det är de tre specialistföreningarna som har gjort ett gemensamt dokument. Jag vill i debatten lyfta in att detta är ett föredöme för och men också för landet i övrigt. Jag vill påstå att vi i utvecklingsarbetet för hälso- och sjukvården behöver sätta ytterligare fokus på detta. Jag hoppas att vi tillsammans kan åstadkomma det. En stor reform som innehåller en fördubbling av det ekonomiska anslaget är tandvårdsreformen . Vi har fortfarande, och vi har historiskt haft, jättestora debatter om tandvården och bristerna, där människor upplever att det är orimliga förhållanden. Regeringen har gått med på, och har gjort, en utveckling från ca 3 miljarder upp till 6 miljarder i anslag både när det gäller de stora insatserna och för att stimulera unga människor mellan och äldre att oftare gå till tandläkaren. Tyvärr har vi inte sett effekterna av satsningen fullt ut. Det är lite synd eftersom det är en investering för framtiden att vårda sina tänder oavsett om man är ung eller gammal. Jag hoppas att man nu på webbplatsen , där man kan man jämföra kostnadsförslag och behandlingar, får en ökad utveckling när det gäller att människor nyttjar detta. Tandvårdsreformen är en oerhört viktig del för en bättre hälsa. Färre hål i tänderna och mindre hål i plånboken det är ungefär vad vår tandvårdsreform handlar om. Detta är också vad människor efterlyser när det gäller tandvårdsfrågorna. Jag ser att talartiden har gått ut, och jag ska bara kort nämna något med anledning av den diskussion som har framkommit med anledning av abortfrågan i olika delar. Vi kristdemokrater har ett gemensamt medicinsk-etiskt program där vi har resonerat igenom och gjort vissa politiska gemensamma ställningstaganden kring de svåra etiska frågorna i livets början och livets slut och allt däremellan. Det är utgångspunkten för oss kristdemokrater i våra ageranden. När det gäller detta arbete vill jag säga att på s. 4749 i det betänkande vi nu behandlar redovisas bakgrund och pågående arbete i regeringen. Det har också funnits en redovisning av socialministerns svar på interpellationer, där det tydliggörs vad vi nu kan åstadkomma och hur vi nu ser på utveckling. Med denna hänvisning till vårt medicinsk-etiska handlingsprogram och till det arbete som pågår i regering och riksdag ber jag att få tacka få ordet och yrka bifall till socialutskottets förslag i betänkandet. 129 (SD) replik: har under regelbundet väckt motioner om att just ändra praxis vad gäller sena aborter. Det finns även motioner att läsa om att sänka gränsen för fri abort från vecka 18 till vecka 12. För uttryckte både er förra partiledare och er nuvarande partiledare att den nuvarande praxisen inte längre räcker för att utesluta att aborter görs av livsdugliga . Jag undrar hur det kommer sig att så tydligt har ändrat inställning i abortfrågan och kommer att rösta emot en tydlig förändring av praxis när det gäller sena aborter och en sänkning av gränsen för fri abort. lyfter upp att det ska pågå en utredning i regeringen, men det är ingenting som framkommer tydligt i betänkandet. Det finns bara ett otydligt svar från i en interpellationsdebatt som vi hade. Om det finns en vilja i socialutskottet att en sådan utredning ska finnas och att man ska komma fram till detta bör man också lyfta fram det i betänkandet, men i stället står det ganska tydligt att man inte vill att några initiativ ska tas när det gäller abortlagstiftning. Det måste alltså vara så att tycker att det är rimligt att det sker aborter av fullt friska i som det går att rädda i . Ni skriver på er hemsida att i er ideologi är människolivet okränkbart. Du talade om vikten av att värna livet i svensk sjukvård i ditt anförande. På vilket sätt tycker ni att ni försvarar människolivets okränkbara värden genom att försvara att vi med dagens praxis när det gäller sena aborter riskerar att genomföra aborter av livsdugliga ? 130 (KD) replik: ställer en del frågor till mig med anledning av vårt agerande i abortfrågan. är det parti som har lyft fram det etiska dilemmat. Jag har respekt för ditt engagemang, , men på s. 19 i det här programmet som jag kan erbjuda dig jag är inte säker på att har något motsvarande talar vi kristdemokrater om samhällets regelverk för aborter. Vi skriver att fokus i det abortförebyggande arbetet bör ligga på stödjande åtgärder som kan leda till en minskning av antalet aborter. Vi har inte satt fokus på tidsgränserna. Vi kristdemokrater vågar i stället skriva att det etiska dilemma en abort innebär avgörs inte i första hand av när den görs utan om den görs. Detta är det etiska dilemmat. Det etiska dilemmat förskjuts inte om vi talar om den ena veckogränsen eller den andra. Det handlar om etiken, och detta brottas vi med. Jag erkänner gärna i denna kammare, inför dig, , och andra, att detta är ett djupt etiskt bekymmer. Vi kristdemokrater formulerar oss på följande sätt: etiska grundsyn och mål är ett samhälle där aborter inte efterfrågas och där de betraktas som en nödfallsåtgärd. Med denna inställning som grund föreslås därför att fokus i det abortförebyggande arbetet bör ligga på åtgärder som enligt vår uppfattning kan medverka till en påtaglig minskning av antalet aborter. Detta är våra ingångsvärden. Vår socialminister, som är partiledare, redovisar också utgångspunkterna i betänkandet, i redovisningen av interpellationssvaret. Det här är grunden för engagemang och etiska hållning. 131 (SD) replik: Eftersom sitter i regeringen önskar jag att kunde lyfte fram dessa etiska dilemman och de etiska frågorna. Enligt min mening har de helt försvunnit från dagens abortdiskussion. I stället lyfter man fram att fostret är en del av kvinnans kropp. Fostret tillmäts nästan ingen betydelse. Jag tycker inte att diskussionen om huruvida en abort görs och när den görs behöver utesluta varandra. Man behöver faktiskt diskutera både och. Varför ska vi annars ha en tidsgräns över huvud taget? När det gäller det förebyggande arbetet vill jag säga att vi har en motion om att man bör utreda de bakomliggande faktorerna till att så många gör abort och till att så många blir oönskat gravida, men den motionen avstyrker utskottet, inklusive . Ni tänker rösta emot den. Genom att vi har en reservation och kommer att rösta för utskottets förslag kommer ni att motsäga att vi ska ha en förändring av praxis när det gäller sena aborter. Det finns väldigt lite information om den utredning som ska finnas hos regeringen. Det här är en fråga som har diskuterats väldigt . Det fanns motioner om detta . Man diskuterade problemen med att vi kan rädda i ett tidigt skede som det sker aborter. Jag tycker att vi har väntat nog. Vi har väntat på att det ska ske en förändring. När kommer den här förändringen att ske? Kan bidra till att den här processen skyndas på lite så att vi ser en förändring? Eller tycker att det är helt okej att det sker aborter så sent i graviditeten att fostren till och med lever efter en abort och lämnas att självdö i ett sköljrum? Är det etiskt enligt politik? 132 (KD) replik: Jag är inte nöjd med hur det ser ut . Som många andra här i och ute i samhället är jag orolig över det stora antalet aborter, och särskilt tonårsaborter. Det är därför som socialutskottet i sin första mening formulerar sig så här: Utskottet anser att det är angeläget att antalet aborter, särskilt tonårsaborter, minskar och vill därför betona betydelsen av abortförebyggande arbete. Detta är vår ingång. Det innebär inte att vi accepterar detta och tycker att det är okej. Däremot förs det ett resonemang om detta, vilket också gör i sitt interpellationssvar till dig som redovisas på s. 48 i det här betänkandet. Där markerar han att praxisförändringar diskuteras i etiska och rättsliga råd. Där görs de justeringar som kan krävas i takt med de landvinningar som framkommer när det gäller medicinsk teknik. säger också i svaret, vilket jag hoppas att du har läst: Jag tror att vi till följd av den medicinska utvecklingen kommer att få skäl att justera den övre gränsen, men det är viktigt att det görs grundligt, genomtänkt och utifrån alla de medicinska fakta man kan ha i sammanhanget. Det är vår ingång. Vi vågar bedriva den praktiska politiken för att förebygga oönskade graviditeter. I det sammanhanget ser jag fram emot det som och har när det gäller ett nationellt samlingsprogram för sexuell och reproduktiv hälsa. Det arbetet jobbas nu fram i ett samarbete mellan , och . Detta är en del av det praktiska, politiska arbete som vi kristdemokrater vill delta i. På det sättet tror jag att vi upprätthåller respekten för livet. medicinsk-etiska program slår också fast att kvinnan och fostret är två skyddsvärda individer. Det är utifrån den etiska problematiken som vi vågar säga det. Därför måste samhället sträva efter att minska antalet aborter. Det kan också ske inom en lagstiftning som ger kvinnan rätt att fatta det avgörande beslutet om abort under graviditetens första del. 133 (S): Jag vill börja med att yrka bifall till reservationerna 1, 5 och 7. Jag vill fortsätta med att slå fast att vi i har en hälso- och sjukvård som vi kan vara glada och stolta över. Handen på hjärtat, den var inte så jättedålig heller. Det var inte den öken av sjukvård som många av de föregående talarna har försökt utmåla den som. Det är noterbart att flera av dem var med och styrde den sjukvården, till exempel som landstingsråd eller generaldirektörer. De hade stora påverkansmöjligheter på den sjukvården, och jag tror att de tyckte att de gjorde ett bra jobb även .