prot · GZ0982 · 2012-03-14 00:00:00 — Vi ska vara tydliga här i kammaren och i andra sammanhang, men det är kommuner och landsting som själva måste ta till sig de råd som finns och använda dem. Det vi kan göra, både socialdemokrater och centerpartister och andra som uppenbarligen är engagerade det är trevligt att Socialdemokraterna pratar så varmt om Matlandet som ju är någonting som har uppfunnit och fått igenom i alliansregeringen är att lyfta fram goda exempel så att får efterföljare. Jag tror att viljan har funnits där, och har vi skapat en förutsättning för att man ska kunna omsätta den viljan till politisk handling genom att ge resurser att ge råd om och kriterier för hur man kan ställa krav på god miljö och god djurhållning. I och med det här rättsfallet har det blivit tydligare. Sedan behöver vi göra andra saker för att leverantörer ska våga dela upp upphandlingar. Kommuner måste vara smarta, och då får man inte, som säger, främja svenskt, för då trillar man dit på ett överklagande. Man ska ställa krav. har sagt är att man ska ställa krav som följer svensk lag, men det är inte argumentet. Det är själva innehållet i kvalitetskriteriet som är det viktiga. 105 (KD): Det finns lite olika infallsvinklar på dagens ämne som berör det viktigaste vi har, nämligen våra livsmedel. Livsmedel ska vara säkra och trygga för oss som konsumenter. Vi vill ha en produktion som vi kan vara stolta över i . Dagens betänkande behandlar ett antal motioner som spänner över det här området och som tar upp ganska vitt skilda ämnen. Jag vill lyfta fram några, även om mina kolleger redan har berört en del av dem. Upphandlingsfrågan är oerhört central och oerhört komplex. Det har vi kunnat höra i flera tidigare inlägg. Därför sitter också en utredning ledd av just nu och tittar på detta för att se vad vi kan förändra för att göra upphandlingen enklare, tydligare och säkrare. Den dom som kom när kommun fick rätt har gett nya möjligheter att ta in djurskydd, transporter, avlivning med mera i upphandlingarna. Det är bra. Ännu bättre är egentligen det som kanske inte fick lika stor uppmärksamhet men som hände när LRF:s ordförande och företrädare för grossistföretagen satt i samma soffa, tog varandra i hand och konstaterade att man ska hjälpas åt för att skapa förutsättningar för en bra upphandlingsstruktur. Det tycker jag bådar gott för svenska produkter och svensk kvalitet också i de storhushåll som vi svenskar blir alltmer beroende av. Såväl barn som äldre och även vi som finns i det här huset äter den typen av mat . Mervärden är viktiga. Det handlar som vanligt om att handlingar talar högre än ord. Alltså är det viktigt med kunskap och kvalitet. Där är det nya matlandet en viktig pusselbit. Vi har många goda matambassadörer i vårt land, och jag hoppas att vi som sitter här i kammaren vet vem som är matambassadör i vår hemregion och vem vi ska vända oss till för att lyssna in vad branscherna i vår region har för behov för att utvecklas. Det är nämligen viktigt att höja kompetensen hos alla, och därför är det nationella centrum som finns i hägn för att stödja kommuner och landsting viktigt, och där har resurser tillförts. Det är också viktigt att säga att kommuner och landsting själva har en duktig organisation i det vi kallar SKL och som är en viktig aktör när det gäller detta. Dessa kan gemensamt komma långt i att utbilda och ge kompetens för att vi ska kunna få en god tillsyn och goda upphandlingar. Någon har tidigare berört här att det är viktigt att vi får en tillsyn som fungerar. Ja, det är det, och den tillsynen ska vara riskbaserad. Det är också en viktig punkt i det arbete som nu gör. Där kommer nya riktlinjer, något som bland annat drivit på. Vi vill att den ideella sektorn fortfarande ska kunna servera sin korv på fotbollsmatchen eller, för den delen, sitt kyrkkaffe. Det är viktigt att vi hittar formerna för det arbetet. På det området finns även . Den kom och innehåller ganska många positiva signaler om att stimulera det närproducerade, det som finns i vår omgivning. Det ska ske i nära samverkan mellan aktörerna för att vi ska kunna handla på ett bra sätt. Om vi till exempel vill att svensk grisproduktion ska ha en framtid måste vi handla de produkterna till ett något högre pris eftersom vi själva satt ribban betydligt högre än andra länder gjort. Då måste också det vägas in, vilket flera tidigare talare redan berört och jag därför inte tänker gå djupare in på, herr talman. Ekologisk produktion är en fråga som vållat mycket debatt och diskussion och också behandlas i det här betänkandet. Ekologiska producenter har varit föregångare, spjutspetsar, för att visa i vilken riktning vi ska gå. Det har gjort att hela näringen ändrat sitt beteende och sina produktionsmetoder i en riktning som varit mycket positiv. är efterfrågan på ekologiska produkter i många fall större än tillgången, och därmed borde marknaden kunna hantera detta. Men det verkar av någon outgrundlig anledning inte vara fallet. Kan det vara så att även här spökar det faktum att vi inte alltid agerar som vi säger? Varför är det i så fall så? Om man inte vill möjliggöra detta i upphandlingsunderlag och annat blir det problem. Vi vill att det ska finnas möjlighet att köpa dessa produkter utan att det är någonting konstigt i sig. Däremot, herr talman, tror jag inte att vi därmed behöver större målprocentsatser och så vidare i det arbetet. ser över frågan hur mycket av den svenska arealen som ska ha ekologisk produktion, inte hur mycket produktion vi ska ha. Det gör man i samband med det tulpanprojekt allting har sitt namn som handlar om det nya landsbygdsprogrammet. Det är en oerhört viktig fråga, och det är dessutom intressant att följa varför fler inte ställer om när marknaden efterfrågar dessa produkter. berörde tidigare hur det är att leva med behovet att kunna se vad som står på etiketterna. Jag har en partikollega som motionerat om detta och motionen behandlas i dagens betänkande. Kollegan har lyft upp frågan i olika sammanhang och har också stor egen erfarenhet. Viktiga steg har alltså tagits. Därför är det glädjande att se att märkningen och kontrollen blivit bättre beträffande hur produkter ska beskrivas, vad som ska stå på etiketterna och framför allt att de ska vara läsliga för oss alla. Det är oerhört viktigt att märkningen och kontrollen görs på ett sådant sätt att vi inte slår undan fötterna på de små näringsidkarna. Därför har vi, herr talman, med viss restriktivitet från Alliansens sida, bejakat att man ska ursprungsmärka och etikettera och det ena med det tredje. Vi och jag som kristdemokrat tror att det är bättre att näringen själv löser detta. Därmed får vi det som finns, nämligen kött som till är svenskt. Det har näringen själv tagit initiativ till. Det finns således ett mervärde som de själva ser, och kontrollen ger sig självt. Man får inte etikettera om man inte uppfyller kraven, vilket ju så att sägas kontrolleras av kollegerna. Därmed behöver vi inte lägga gemensamma skattepengar på det, och vi behöver inte en kontrollapparat. Vi får ändå en kvalitetsmärkning. Mer sådant bör stimuleras, däremot inte mer lagstiftning på området. Azofärgerna skulle jag, herr talman, kunna hoppa över, men jag vill dock säga ett par saker trots att tidigare talare tagit upp dem och min talartid snart är slut. Det är viktigt att i dessa frågor agera ur ett barnperspektiv. Det är viktigt att driver på inom befintlig EU-lagstiftning. Jag ska inte läsa upp det som står i betänkandet, för det gjorde alldeles förträffligt , utan bara rekommendera åhörare både i kammaren och annorstädes att läsa betänkandet, som lätt hittas på hemsida, för att se vad som faktiskt står där. ska driva på inom EU för att få till stånd förändringar på detta område. Det är oerhört centralt. förväntar jag mig att denna och andra debatter driver på näringen så att den blir självsanerande, det vill säga att producenter av varor som innehåller dessa ämnen gör klokt i att på egen hand plocka bort dem. Det går mycket fortare än att vi ska lagstifta om det. Det finns mer att ta upp, men jag stannar här och yrkar bifall till utskottets förslag i betänkandet. 106 (MP): Att intresset för mat växer sig allt starkare är inte konstigt. Alla behöver äta, , och vad vi äter har stor betydelse för vår hälsa och vårt välbefinnande. Alltmer av den mat vi äter tillagas industriellt och i stor skala. Parallellt med trenden mot mer processad mat har allergier, diabetes, cancer och andra välfärdssjukdomar ökat. blir reaktionen allt starkare mot att maten blir alltmer anonym, näringsfattig och full av kemiska tillsatser och mer och mer smaklös. Allt fler tröttnar på fusk och tricks, på att vissa mindre nogräknade livsmedelsproducenter i sin jakt på vinst tillsätter mer eller mindre tveksamma färg- och smakämnen till billiga råvaror av dålig kvalitet för att få dem att verka mer tilltalande. Att mat inte ska få innehålla tillsatser som azofärger eller ingredienser som transfetter, vilka är skadliga för hälsan, är självklart, men det är viktigt att inte lägga ribban för lågt. Maten ska också vara näringsrik och god. Även den miljöpåverkan maten har, var den kommer ifrån och hur den producerats, till exempel vad gäller djurhållning och djurskydd, är viktiga och relevanta aspekter och av intresse för oss konsumenter. I livsmedelsbutikerna kan vi genom att läsa innehållsförteckningarna välja vad vi vill köpa hem. Den som exempelvis vill slippa tillsatser kan välja rena och oprocessade varor. Den mat som vi själva inte lagar utan äter på restaurang vet vi däremot oftast alldeles för lite om. Men mat är mat, oavsett var den tillagas och äts. Därför borde det vara självklart att få motsvarande information om den mat som serveras på restauranger. Enligt uppgift i boken i grytan av och är detta redan verklighet på tyska krogmenyer. Med tydligt redovisade innehållsförteckningar på restauranger kan matgästerna lätt välja bort mat med oönskade tillsatser eller ingredienser, precis som i affärer. Antingen man besöker en krog eller en lunchrestaurang, eller äter i offentliga restauranger på sjukhus, i skolor, förskolor och äldreboenden, är det ett rimligt krav att man får veta vad olika maträtter som erbjuds innehåller. EU:s förordning om livsmedelsinformation till konsumenter är ett steg på vägen. Men det finns flera anledningar att gå längre än så. Som utskottet konstaterar i betänkandet kan en obligatorisk konsumentinformation stärka konsumentinflytandet och förväntas stärka konkurrenskraften för seriösa producenter. I klartext betyder det att om folk fick ett bra beslutsunderlag skulle de troligen välja mat av god kvalitet och därmed gynna kvalitetsmedvetna restauranger. Jag har därför i motion MJ343 föreslagit att ska uppmana regeringen att låta ta fram ett förslag på innehållsdeklarationer på svenska restauranger. Hur ett sådant regelverk ska utformas i detalj kräver givetvis en djupare utredning, men att helt förlita sig på dialog med hotell- och restaurangbranschen om hur informationen till konsumenterna kan förbättras, som utskottsmajoriteten vill, är alltför defensivt. Grundregeln ur konsumentperspektiv bör enligt min mening vara att matgäster ska få information om matens innehåll utan att särskilt behöva fråga efter den. I praktiken är det förstås både rimligt och befogat att göra undantag för mindre restauranger. En tänkbar lösning, som balanserar matgästernas berättigade intresse av att få veta vad de äter och småföretagens lika berättigade intresse av att slippa onödigt krångel, vore att det för små företag endast skulle vara obligatoriskt att redovisa allergener och tillsatser som inte är tillåtna i ekologisk mat. På så sätt skulle matgästerna få information om de tillsatser som kan vara av intresse, som färgämnen, glutamat och liknande, men restaurangerna slipper krångel med att redovisa askorbinsyra och liknande. Därutöver ska det förstås finnas någon till hands som muntligen kan svara på vad maten innehåller när gästerna frågar. Kvaliteten på maten som serveras av stora aktörer har stor betydelse för folkhälsan och miljön, eftersom det handlar om många portioner till många människor. För storkök och restauranger som serverar standardportioner, det vill säga snabbmatskedjor med centralt beslutade rätter och menyer, bör kraven därför vara högre. För dessa stora aktörer bör det vara obligatoriskt att redovisa ingredienslista och näringsdeklaration. Stora livsmedelsproducenter har knappast de problem att uppdatera skriftlig information i takt med recept- och ingrediensförändringar som vanliga små restauranger kan ha, eftersom deras matproduktion per definition är högst uniform. Obligatorisk redovisning av innehålls- och näringsdeklarationer räcker naturligtvis inte för att garantera att maten som serveras på skolor, äldreboenden och sjukhus alltid blir så nyttig och god som den ska vara. Det handlar också om sådant som fördelning av resurser, upphandlingsregler, var och hur maten lagas och andra stora frågor som inte ryms i denna debatt. Men det vore ett steg på vägen. Skolelever, äldre och patienter har visserligen ofta i praktiken inte möjlighet att välja en annan restaurang, men lättillgänglig information om vad maten innehåller och dess näringsvärde förbättrar förutsättningarna för dem som äter i dessa offentliga restauranger eller deras anhöriga att ta upp en diskussion om matens kvalitet med ansvariga politiker och tjänstemän när så behövs. Alla medborgare och konsumenter har rätt att utan krångel få veta vad det är i maten. Ärlighet och öppenhet smakar gott överallt. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under 14 §.) 12 § och järnvägen längs Föredrogs trafikutskottets betänkande 2011/12:TU7 och järnvägen längs (skr. 2011/12:20). vice talmannen konstaterade att ingen talare var anmäld. (Beslut fattades under 14 §.) Kammaren beslutade på förslag av andre vice talmannen att ajournera förhandlingarna till då votering skulle äga rum. 13 § Beslut om ärenden som slutdebatterats NU14 Mineralpolitiska frågor Punkt 1 (Minerallagen (utom frågor om uran)) 1. utskottet 2. res. 2 (SD) Votering: 268 för utskottet 17 för res. 2 20 avstod 44 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 97 S, 100 M, 1 MP, 18 FP, 18 C, 18 V, 16 KD För res. 2: 17 SD Avstod: 19 MP, 1 - Frånvarande: 15 S, 7 M, 5 MP, 6 FP, 5 C, 2 SD, 1 V, 3 KD Punkt 2 (Moratorium mot uranprospektering) 1. utskottet 2. res. 3 (MP) Votering: 266 för utskottet 20 för res. 3 19 avstod 44 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 97 S, 100 M, 18 FP, 18 C, 17 SD, 16 KD För res. 3: 20 MP Avstod: 18 V, 1 - Frånvarande: 15 S, 7 M, 5 MP, 6 FP, 5 C, 2 SD, 1 V, 3 KD Punkt 3 (Kommunalt veto mot uranprospektering) 1. utskottet 2. res. 5 (V, MP) Votering: 265 för utskottet 39 för res. 5 45 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 95 S, 100 M, 18 FP, 18 C, 17 SD, 16 KD, 1 - För res. 5: 1 S, 20 MP, 18 V Frånvarande: 16 S, 7 M, 5 MP, 6 FP, 5 C, 2 SD, 1 V, 3 KD (S) anmälde att hon avsett att rösta ja men markerats ha röstat nej. Punkt 4 (Uranbrytning) 1. utskottet 2. res. 6 (S, MP, V) Votering: 170 för utskottet 135 för res. 6 44 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 100 M, 18 FP, 18 C, 17 SD, 16 KD, 1 - För res. 6: 97 S, 20 MP, 18 V Frånvarande: 15 S, 7 M, 5 MP, 6 FP, 5 C, 2 SD, 1 V, 3 KD Punkt 5 Kammaren biföll utskottets förslag. Punkt 6 (Vissa övriga frågor) 1. utskottet 2. res. 8 (V, MP) Votering: 267 för utskottet 38 för res. 8 44 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 97 S, 100 M, 18 FP, 18 C, 17 SD, 16 KD, 1 - För res. 8: 20 MP, 18 V Frånvarande: 15 S, 7 M, 5 MP, 6 FP, 5 C, 2 SD, 1 V, 3 KD MJU5 Eftersök av vilt vid sammanstötning med spårbundna fordon Kammaren biföll utskottets förslag. SoU11 Riktlinjer för bemanning inom äldreomsorgen Kammaren biföll utskottets förslag. SoU12 Folkhälsofrågor Punkt 1 (Mål för folkhälsan och förebyggande arbete) 1. utskottet 2. res. 1 (S) 3. res. 2 (MP, V) Förberedande votering: 98 för res. 1 38 för res. 2 169 avstod 44 frånvarande Kammaren biträdde res. Huvudvotering: 167 för utskottet 97 för res. 1 39 avstod 46 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 99 M, 18 FP, 18 C, 16 SD, 16 KD För res. 1: 96 S, 1 MP Avstod: 19 MP, 1 SD, 18 V, 1 - Frånvarande: 16 S, 8 M, 5 MP, 6 FP, 5 C, 2 SD, 1 V, 3 KD Punkt 3 (Hbt-personers hälsa) 1. utskottet 2. res. 4 (S, MP, V) Votering: 170 för utskottet 135 för res. 4 44 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 100 M, 18 FP, 18 C, 17 SD, 16 KD, 1 - För res. 4: 97 S, 20 MP, 18 V Frånvarande: 15 S, 7 M, 5 MP, 6 FP, 5 C, 2 SD, 1 V, 3 KD Punkt 10 (Självmordsprevention) 1. utskottet 2. res. 9 (SD) Votering: 286 för utskottet 18 för res. 9 45 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 97 S, 99 M, 20 MP, 18 FP, 18 C, 18 V, 16 KD För res. 9: 17 SD, 1 - Frånvarande: 15 S, 8 M, 5 MP, 6 FP, 5 C, 2 SD, 1 V, 3 KD Övriga punkter Kammaren biföll utskottets förslag. 14 § Beslut om ärenden som slutdebatterats vid dagens sammanträde NU11 Bemyndigande om krav på och kontroll av vissa elmätare Kammaren biföll utskottets förslag. AU6 Jämställdhetspolitikens inriktning 20112014 Punkt 1 (Jämställdhetspolitiska mål, utgångspunkter m.m.) 1. utskottet 2. res. 1 (SD) Votering: 287 för utskottet 17 för res. 1 1 avstod 44 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 97 S, 100 M, 20 MP, 18 FP, 18 C, 18 V, 16 KD För res. 1: 17 SD Avstod: 1 - Frånvarande: 15 S, 7 M, 5 MP, 6 FP, 5 C, 2 SD, 1 V, 3 KD Punkt 2 (Jämställd arbetsmiljö) 1. utskottet 2. res. 2 (S, MP, V) Votering: 168 för utskottet 135 för res. 2 1 avstod 45 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 99 M, 18 FP, 18 C, 17 SD, 16 KD För res. 2: 96 S, 1 M, 20 MP, 18 V Avstod: 1 - Frånvarande: 16 S, 7 M, 5 MP, 6 FP, 5 C, 2 SD, 1 V, 3 KD Punkt 3 (Jämställd arbetsmarknad m.m.) 1. utskottet 2. res. 4 (SD) Votering: 170 för utskottet 17 för res. 4 118 avstod 44 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 99 M, 20 MP, 18 FP, 18 C, 15 KD För res. 4: 17 SD Avstod: 97 S, 1 M, 18 V, 1 KD, 1 - Frånvarande: 15 S, 7 M, 5 MP, 6 FP, 5 C, 2 SD, 1 V, 3 KD Punkt 4 (Lönekartläggning och handlingsplaner för jämställda löner) 1. utskottet 2. res. 5 (S, MP, V) Votering: 170 för utskottet 135 för res. 5 44 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 100 M, 18 FP, 18 C, 17 SD, 16 KD, 1 - För res. 5: 97 S, 20 MP, 18 V Frånvarande: 15 S, 7 M, 5 MP, 6 FP, 5 C, 2 SD, 1 V, 3 KD Punkt 5 (Kvotering i bolagsstyrelser m.m.) 1. utskottet 2. res. 7 (SD) Votering: 154 för utskottet 18 för res. 7 133 avstod 44 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 100 M, 18 FP, 18 C, 2 V, 16 KD För res. 7: 17 SD, 1 V Avstod: 97 S, 20 MP, 15 V, 1 - Frånvarande: 15 S, 7 M, 5 MP, 6 FP, 5 C, 2 SD, 1 V, 3 KD (V) anmälde att hon avsett att avstå från att rösta men markerats ha röstat nej. Punkt 6 (Jämställt föräldraansvar) 1. utskottet 2. res. 9 (SD) Votering: 151 för utskottet 18 för res. 9 134 avstod 46 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 99 M, 18 FP, 18 C, 16 KD För res. 9: 17 SD, 1 - Avstod: 96 S, 20 MP, 18 V Frånvarande: 16 S, 8 M, 5 MP, 6 FP, 5 C, 2 SD, 1 V, 3 KD (M) anmälde att hon avsett att rösta ja men markerats som frånvarande. Punkt 7 (Våld och hot m.m.) 1. utskottet 2. res. 11 (SD) Votering: 151 för utskottet 17 för res. 11 136 avstod 45 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet:100 M, 18 FP, 17 C, 16 KD För res. 11: 17 SD Avstod: 97 S, 20 MP, 18 V, 1 - Frånvarande: 15 S, 7 M, 5 MP, 6 FP, 6 C, 2 SD, 1 V, 3 KD Övriga punkter Kammaren biföll utskottets förslag. CU12 Barns möjlighet att få vård Punkt 1 (Barns möjlighet att få vård) 1. utskottet 2. res. 1 (S, MP) Votering: 186 för utskottet 118 för res. 1 1 avstod 44 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 100 M, 18 FP, 18 C, 17 SD, 17 V, 16 KD För res. 1: 97 S, 20 MP, 1 V Avstod: 1 - Frånvarande: 15 S, 7 M, 5 MP, 6 FP, 5 C, 2 SD, 1 V, 3 KD Punkt 2 (Juridiskt biträde för barn i vårdnadsmål) 1. utskottet 2. res. 2 (S, MP) Votering: 169 för utskottet 136 för res. 2 44 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 100 M, 18 FP, 18 C, 17 SD, 16 KD För res. 2: 97 S, 20 MP, 18 V, 1 - Frånvarande: 15 S, 7 M, 5 MP, 6 FP, 5 C, 2 SD, 1 V, 3 KD CU13 Hyresrätt m.m. Punkt 4 (Främjande av uthyrning av privatbostäder) 1. utskottet 2. res. 4 (SD) Votering: 286 för utskottet 17 för res. 4 1 avstod 45 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 97 S, 100 M, 20 MP, 18 FP, 17 C, 18 V, 16 KD För res. 4: 17 SD Avstod: 1 - Frånvarande: 15 S, 7 M, 5 MP, 6 FP, 6 C, 2 SD, 1 V, 3 KD Punkt 8 (En misshandlad makes eller sambos besittningsskydd) 1. utskottet 2. res. 7 (S, MP, V) Votering: 169 för utskottet 135 för res. 7 1 avstod 44 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 100 M, 18 FP, 18 C, 17 SD, 16 KD För res. 7: 97 S, 20 MP, 18 V Avstod: 1 - Frånvarande: 15 S, 7 M, 5 MP, 6 FP, 5 C, 2 SD, 1 V, 3 KD Punkt 11 (Förvärv av hyresfastigheter) Utskottets förslag till beslut med godkännande av 1. utskottets motivering 2. motiveringen i res. 10 (SD) Votering: 151 för utskottet 17 för res. 10 137 avstod 44 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag till beslut med godkännande av utskottets motivering. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 1 S, 98 M, 1 MP, 18 FP, 18 C, 15 KD För res. 10: 17 SD Avstod: 96 S, 2 M, 19 MP, 18 V, 1 KD, 1 - Frånvarande: 15 S, 7 M, 5 MP, 6 FP, 5 C, 2 SD, 1 V, 3 KD och (båda M) anmälde att de avsett att rösta ja men markerats ha avstått från att rösta. Punkt 12 (Vitesföreläggande mot oseriösa hyresvärdar) 1. utskottet 2. res. 11 (S, MP, V) Votering: 169 för utskottet 135 för res. 11 1 avstod 44 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 100 M, 18 FP, 18 C, 17 SD, 16 KD För res. 11: 97 S, 20 MP, 18 V Avstod: 1 - Frånvarande: 15 S, 7 M, 5 MP, 6 FP, 5 C, 2 SD, 1 V, 3 KD Punkt 13 (Främjande av kooperativ hyresrätt) 1. utskottet 2. res. 12 (S, MP, V) Votering: 168 för utskottet 136 för res. 12 45 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 99 M, 18 FP, 18 C, 17 SD, 16 KD För res. 12: 97 S, 20 MP, 18 V, 1 - Frånvarande: 15 S, 8 M, 5 MP, 6 FP, 5 C, 2 SD, 1 V, 3 KD Övriga punkter Kammaren biföll utskottets förslag. UbU10 Vissa frågor om fristående skolor 1. utskottet 2. res. (SD) Votering: 287 för utskottet 18 för res. 44 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 97 S, 100 M, 20 MP, 18 FP, 18 C, 18 V, 16 KD För res. : 17 SD, 1 - Frånvarande: 15 S, 7 M, 5 MP, 6 FP, 5 C, 2 SD, 1 V, 3 KD UbU8 Användningen av basanslaget för forskning och forskarutbildning Punkterna 1 och 2 Kammaren biföll utskottets förslag. Punkt 3 (Regler för lärosätenas årsredovisningar) 1. utskottet 2. res. (SD) Votering: 287 för utskottet 17 för res. 1 avstod 44 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 97 S, 100 M, 20 MP, 18 FP, 18 C, 18 V, 16 KD För res. : 17 SD Avstod: 1 - Frånvarande: 15 S, 7 M, 5 MP, 6 FP, 5 C, 2 SD, 1 V, 3 KD MJU10 Livsmedelskontroll Punkt 1 (Upphandling av livsmedel) 1. utskottet 2. res. 1 (S, V) Votering: 188 för utskottet 116 för res.