prot · GZ09117 · 2012-05-24 00:00:00 — För och alliansregeringen är det viktigt att titta på varje möjlighet vi har att stärka kvaliteten i utbildningen och underlätta för unga människor att göra entré på arbetsmarknaden, oavsett om det är efter gymnasieskolan eller efter en högskoleutbildning. Så här i mitten eller är många studentmössor beställda. De kan vara pyntade på olika sätt beroende på vilket program man har gått och hur man har valt det finns så många tillval. Det finns fantastiskt mycket framtidsdrömmar och framtidsplaneringar som många unga människor har. Men det finns också ganska många ungdomar som tycker att det ska bli jobbigt. Man kanske har tappat tron på sig själv och sin förmåga att lära därför att man inte har fått det stöd man har rätt till. När det gäller gymnasieskolan har den första kullen snart gått sitt första år i den nya gymnasieskolan. Den ska ge alla möjlighet att på olika sätt nå sin potential och göra dem bättre rustade för både yrkesliv och studier. Den nya gymnasieskolan har ett tydligt fokus på både kvalitet och valfrihet. Det vi debatterar handlar dock om ett antal motionsförslag från allmänna motionstiden, och det finns flera bra förslag. Bland annat tillstyrker vi ett om studie- och yrkesvägledning. Många av de bra förslagen är dock sådant som faktiskt redan är på gång. Det är genomfört i den nya gymnasieskolan eller under beredning på departementet. I den nya gymnasieskolan är det min absoluta övertygelse att många fler elever kommer att få det stöd de behöver, och de kommer att lämna skolan med såväl en större tilltro till sig själva, sina möjligheter och sin lust att lära som fullständiga betyg. Varför tror jag då det? Jo, i den nya skollagen har vi nämligen stärkt elevernas inflytande. Vi har tydliggjort ledarskapets betydelse för rektorer, och vi har stärkt lärares befogenheter. Vi har skrivit in ett tydligare ansvar för studie- och yrkesvägledning, och vi har stärkt elevhälsan. Det är gott och väl att det står i lagen, men alliansregeringen har också satsat i reell politik på fortbildning av lärare, Lärarlyftet I och II, speciallärarutbildning, rektorsutbildning och lärarlegitimation, som just nu genomförs. Vi har tagit beslut om en ny lärarutbildning, och det bereds ett arbete med nya karriärvägar. Det finns också resurser för att utveckla elevhälsan 20122015. Det har redan klargjorts av några personer i denna debatt att man kan läsa in grundläggande högskolebehörighet på alla program, både på de högskoleförberedande och på yrkesprogrammen. Det är ändå så att det har framförts en helt annan information i den politiska debatten. Det är många föräldrar och elever som har varit väldigt förvånade över att det faktiskt går att läsa grundläggande behörighet på yrkesprogrammen och att det dessutom går att läsa in den behörigheten utan att gå utökad tid i programmet. Man gör det i stället inom det individuella valet. En fråga som har seglat upp berörde i sitt anförande. Det gäller möjligheter från bland annat naturbruksgymnasierna. Du nämnde skogsåret, eller vad man ska kalla det förberedande året inför utbildningar. Naturbruksgymnasierna nämns i gymnasiereformen, att det ska finnas möjlighet att läsa de så kallade NV-kurserna där. kommer att jobba hårt för att det ska vara så också framöver. Vi bifaller en motion, nämligen den om att förbättra studie- och yrkesvägledningen. Vi vill också följa den utvecklade samverkan mellan gymnasieskolan och arbetslivet som kommer att ske bland annat genom inrättandet av de nationella programråden för yrkesprogrammen och genom de tydligare reglerna för det arbetsplatsförlagda lärandet. En annan fråga som har haft stort utrymme i debatten är den om de fristående skolorna. Det handlar inte om kvalitet och andra delar utan mest om vinster. Friskolorna är en naturlig och viktig del av skolväsendet, och ett antal av oss som deltar i debatten sitter även i . Där tittar vi på ett antal av dessa frågor och på att se över reglerna och villkoren för fristående skolor. Det får vi säkert anledning att debattera också framöver. Nya, viktiga delar i den nya gymnasieskolan handlar om entreprenörskap. finns en strategi för entreprenörskap i hela utbildningssystemet och för entreprenöriellt lärande. Det var bara någon vecka sedan Ung Företagsamhet hade sitt . Snacka om att förena kunskap och kreativitet när man ser alla de unga människor som med egna företagsidéer, som de genomför på ett fantastiskt sätt, får möjlighet att testa entreprenörskap i praktiken! Vi har pratat om möjligheten att nå både högskolebehörighet och färdiga gymnasiebetyg. Jag skulle vilja lyfta fram en del i debatten där vi från alliansregeringens sida har drivit möjligheten att också folkhögskolorna ska få en viktig del i att bli ett alternativ om man vill läsa färdigt sina studier där. Det tror jag är en viktig del framöver. Just detta präglar alliansregeringens syn på utbildning: Det finns olika vägar framåt. Det handlar inte om stängda dörrar eller stängda vägar, utan det finns många vägar framåt. Man studsar lite grann när man lyssnar på en del i debatten. Det sägs att alla måste bli behöriga till högskolan och att vi måste investera här och . Jag kan bara hålla med om att det är viktigt att på olika sätt investera i utbildning, och det är det alliansregeringen har gjort. Man har satt ett nytt regelverk på många olika sätt för att kunna stärka kvaliteten. Jag tror på att både de unga människor som går i gymnasieskolan och den kommande generationen ska få en ännu bättre möjlighet till bättre utbildning. Jag tror att det är jätteviktigt att vi gör vad vi kan för att stärka det, men det handlar om att rusta utbildningen. Då är lärares kompetens, som vi också har satsat på, en jätteviktig del. Jag vill yrka bifall till förslaget i betänkandet och avslag på motionerna. I detta anförande instämde och (båda KD). 106 (S) replik: Jag känner att jag vill förtydliga en gång till: Jag tror att alla kan bli akademiker absolut. Jag tror inte att alla vill, och jag tror inte att alla måste heller. Jag måste bara säga det en gång till. Däremot ska möjligheten finnas. Egentligen skulle jag ha begärt replik på , men det var . Det gällde detta med antikampanjer från . Jag får ta en diskussion med om hur den politiska informationen har gått till. Jag kan hålla med om att vi nog har bidragit en del i debatten, för det har inte varit klart. Grejen är att det fortfarande inte är klart. Vi gör ju många olika besök på olika ställen med utbildningsutskottet. Jag kommer inte riktigt ihåg om var med på i . Där tog de upp en bekymmersam sak: Man har i alla fall kommit så långt att det är utrett att man kan få allmän behörighet, men man kan möjligtvis inte få särskild behörighet. På sa de att de verkligen välkomnade elever från just naturbruksgymnasierna som har den dubbla kompetensen, som har gjort det i verkligheten och kommer in på de längre utbildningarna. Det är en väldigt värdefull kompetens på SLU. Någon av allianskollegerna sade där på SLU att det här skulle lösas. sade i talarstolen att kommer att göra allt för att det här ska fortsätta . Jag skulle alltså vilja höra lite mer av om hur saken ligger till. 107 i (C) replik: Jag vill tacka för beskedet att man faktiskt har spritt en del felaktig information när det gäller vilka möjligheter som finns för ansökningar och vilka möjligheter det finns att också skaffa sig grundläggande högskolebehörighet på alla gymnasieprogram utan att utöka tiden. Ja, jag var med på där man tog upp denna fråga. Jag har haft mycket kontakter med olika naturbruksgymnasier runt om i . Det är klart att man är orolig för om man inte skulle få erbjuda de kurser i matematik, kemi och fysik som skulle ge den särskilda behörigheten för att söka en del högskoleutbildningar inom de gröna näringarna. För del är det viktigt att vi håller fast vid det som står i den nya gymnasieskolepropositionen, nämligen att det på naturbruksgymnasierna ska vara möjligt att också läsa in en särskild behörighet. SLU ger också en möjlighet för dem som varken har läst NV-programmet eller gått på naturbruksgymnasium att gå ett förberedande år, som nämndes här tidigare i debatten, för att ge fler den möjligheten. Det är just alliansregeringens och politik att vi skapar möjligheter och fler vägar framåt. 108 (S) replik: De gröna näringarna är väldigt spännande, och jag tror verkligen att det är en framtidsbransch på många sätt och vis. Jag besökte Öknaskolan i fru talmannens egen hemkommun för lite sedan. Där tyckte de att det var väldigt värdefullt att ha de här blandade grupperna. De har till och med gymnasiesärskola, och de har elever som läser traditionella naturbruksprogram, men de har också elever som läser in särskild behörighet för att de vill bli veterinärer och annat. Det är väldigt bra att man har gjort det här i verkligheten. Men är det inte klart om det kommer att gå, och de är lika oroliga för det här som SLU var. Tanken att dela upp det det är där någonstans det börjar. Är det fel, om man verkligen vill och kan, att även kunna få särskild behörighet på ett yrkesprogram? Jag skulle vilja veta hur det kommer att gå. Hur kommer vi att få det löst? Vad tror att regeringen kommer att göra i den här frågan? 109 i (C) replik: Det finns en stor ambition hos och alliansregeringen att det ska gå att hitta utbildad arbetskraft i alla branscher. nämnde en oro för att man i olika branscher har svårt att hitta utbildad arbetskraft. Men de nya yrkesprogrammen ger faktiskt möjligheten att rusta unga människor på ett bättre sätt för det kommande arbetslivet genom att de får möjlighet till en mer grundläggande och större kunskap i olika yrken som de utbildar sig till. Från sida är det en stark ambition att det ska vara fortsatt möjligt att läsa kurser i matematik, fysik, kemi och så vidare på naturbruksgymnasierna. Vi ser det som oerhört viktigt att, precis som säger, ge möjlighet att fortsätta med den typen av utbildningar och det arbetssätt som naturbruksgymnasierna har utvecklat under ett stort antal år. Det var inte så många av yrkesprogrammen tidigare som gav särskild behörighet, men den möjligheten bör definitivt finnas kvar när det gäller naturbruksgymnasierna. Men det som är viktigt är att det liksom förut finns valmöjligheter, att man inspirerar unga människor till att göra sina egna val men att det finns möjligheter till komplettering . Jag tror nämligen att det är oerhört viktigt att man har kvar sin tro på sin egen förmåga och lust att lära, oavsett vilken väg man väljer. Alla de elever som har gått igenom den svenska skolan och tappat tron på sin egen förmåga att lära tror jag att vi båda ser som ett stort bekymmer. Därför är det absoluta ambition att valfriheten ska finnas kvar, för att exemplifiera med naturbruksgymnasierna, att också kunna läsa in särskild behörighet. 110 (KD): Det är studenttider, och de flesta av oss har väl någon student som vi får träffa och säga grattis till för att han eller hon är färdig. De allra flesta är säkert väldigt nöjda med sina studier. Men det finns en del som inte är det, och det är dem som vi i hög grad tar upp som exempel i en debatt som denna. För tids vinnande och för att jag inte ska glömma det yrkar jag bifall till utskottets förslag i betänkandet och avslag på samtliga reservationer. återgår jag till studenterna, och jag tar gärna de större dragen så att vi inte fastnar i viktiga men ändå i många delar detaljer. Vi hade en gymnasieskola där det var enbart de teoretiska studierna som räknades. Det fanns inte möjlighet att få utveckla den så kallade handens kunskap i gymnasieskolan. Vi stred verkligen för att vi skulle få in yrkeskunskaper också i gymnasieskolan. Den var rent teoretisk på många olika sätt. Det fanns de som inte kunde tillägna sig teoretiska kunskaper, och jag är av uppfattningen att vi är olika, att vi har olika förmågor och också olika möjligheter att ta till oss olika typer av kunskaper. För den som har lust att begrunda det närmare har professor för inte alltför länge sedan presenterat att det finns skillnader. Vad är det jag vill säga med detta? Jo, det är att vi är väldigt tacksamma från Alliansens sida för att det gamla äntligen tyckte att arbetets kunskap är viktig, också det arbete som har med handens kunskap och den praktiska kunskapen att göra. När vi fick fram lärlingsutbildningar, när oppositionen som då var i majoritet kunde böja sig så långt att man kunde bejaka att handens kunskaper var viktiga kunskaper, började vi få lite ordning. Den ungdomsarbetslöshet som vi har beror inte på en gymnasieskola som vi har haft i bruk . Den beror på den skola som fanns tidigare. Det är i alla fall inte så svårt att räkna ut. Och det måste vi ta i beaktande när vi diskuterar ungdomsarbetslösheten kontra gymnasieskolan. Vi har en ny gymnasieskola. Vi har snickrat och arbetat. Det var den största förändringen i gymnasial del och i svensk utbildningshistoria när vi lade om hela skolsystemet, där gymnasieskolan är en synnerligen viktig del. Det handlar i hög grad om attityden till kunskap och om människosyn och samhällssyn. Vi tror på ett framtida samhälle där både praktisk kunskap och avancerad praktisk kunskap behövs. Men den teoretiska kunskapen är jätteviktig. Vi tror att det finns en mångfald individer som har en glädje och en längtan efter att lära sig mycket inom de praktiska kunskapsområdena och en glädje och längtan efter teoretisk kunskap. Denna mångfald möter vi med en utbyggd gymnasieskola där de här eleverna ska kunna komma till sin rätt. Jag blir bekymrad när, som jag tycker, rena felaktigheter sprids här från kammaren om att vi skulle begränsa elever med den nya gymnasieskolan. Så är det inte. Vi utökar faktiskt möjligheterna. Och en gång för alla ska också jag, som fjärde talare från Alliansen, säga: Det finns inte någon som läser på den nya gymnasieskolan i det här landet, oavsett program, som inte har möjlighet att läsa till högskolebehörighet. Samtliga mina kolleger har sagt det, och jag vill också säga det. Det är en lögn och en felaktighet som har spridits till många elever, för vi har väl alla mött elever som tror att de inte ska få läsa till högskolebehörighet. Ett motionsbetänkande som detta innebär att det är motioner från allmänna motionstiden som hanteras. Då kanske det inte är så konstigt att en del motioner blir väldigt knepiga, för då visste vi inte vad som faktiskt sedan har hänt. De skrevs ju tidigt . Då hade den nya gymnasieskolan inte varit i bruk. Vi som har talat med gymnasieelever och försökt följa detta inser att det säkert har varit vissa barnsjukdomar, som med alla andra reformer, när det gäller den nya gymnasieskolan. Men de som är ute i verkligheten ser, som helhet, möjligheter. Vi har också hört en diskussion här kring att inte alla elever har möjlighet att få den viktiga kunskapen. I den proposition som handlade om högre krav och kvalitet slogs också fast vikten av att följa upp och utvärdera skolan. Där ligger ett stort ansvar på kommunerna som huvudmän men också på Skolinspektionen. Vi har försökt att se till att verksamheter som är beslutade via ska följas upp och utvärderas. har det legat oss till last att vi har börjat vända på varenda sten för att få det så bra som möjligt. Verksamheter som aldrig har blivit utvärderade har vi vågat utvärdera för att det ska bli bra för eleverna. Då har felaktigheter framkommit. Det har använts mot oss i debatterna, men jag är glad att vi vågar se sanningen i vitögat. Har det varit felaktigheter har vi med kraft tagit tag i dem. Så tänker vi göra också med gymnasieskolan, och det görs . Som jag sade har jag personligen följt gymnasieskolan så som den har sett ut under ett stort antal år. Den förändring som har skett nu är att vi fått en gymnasieskola som kan rikta sig till alla elever och möta dem utifrån deras intressen och behov. Jag garanterar att detta kommer att göra att ungdomsarbetslösheten minskar när människor blir utbildade till yrken som kommer att behövas i vårt samhälle. (Applåder) I detta anförande instämde (KD). 111 (V) replik: Man skulle lätt kunna tro att man hamnat i en debatt . nämner inte bara en gång utan ganska handens kunskap. Jag skulle vilja fråga i vilket yrke man inte behöver använda hjärnan. Anser dessutom att gymnasieskolan eller utbildning enbart är till för att människor ska utbildas till ett yrke? Och även om man bara skulle utbildas till ett yrke, hur skulle man då koppla bort hjärnan från det? Jag kan inte riktigt se det. Vi har omvårdnadsprogrammet med kanske blivande sjuksköterskor. Vi har barn- och fritidsprogrammet med blivande fritidspedagoger och förskollärare. Vi har med kanske blivande veterinärer. I vilket av dessa yrken ska man inte använda hjärnan? De här eleverna, säger när hon pratar om yrkeseleverna. Vad är det menar? Det var exakt det här som jag pratade om i mitt anförande, att det finns så fullt av fördomar om ungdomarna på yrkesprogrammen om vad de är och tänker och tycker och vad de vill och inte vill bli. Man ser dem som skoltrötta elever som inte ska behöva bry sig om någonting. Tvärtom är det så att dessa elever också har ett samhällsintresse, ett litteraturintresse och ett intresse av att ha frihet att välja . Man vill inte låsas fast vid någonting . Det är ni som begränsar dessa elever. 112 (KD) replik: Det var väldigt spännande att höra på . Har hon någonsin besökt ett praktiskt program på en gymnasieskola? Var finns göromål som man enbart gör med händerna där? Det finns naturligtvis text och klarlägganden kring vad man gör, men det är rätt långt ifrån analyser som görs till exempel inom matematik på ett högskoleförberedande teoretiskt program. Vi skulle kunna ta en stor kunskapsdebatt här, men det ska vi inte göra. Jag kan däremot säga att hjärnan finns med, men de som vill bli rörmokare och de som vill bli lärare har olika stort intresse för att utveckla och teoretisera. Jag tycker att det är förvånansvärt att inte ser skillnaden. När jag talar om handens kunskap är det inte . Då hade alla handens kunskap, har vi människor som skulle önska att de hade lite av handens kunskap. Vi har olika möjligheter och förmågor. Vi vill erbjuda en kunskap som ger glädje för alla. Om man inte ser att det finns elever som inte tycker att det är lika kul att sitta och läsa 100 sidor text som att kunna meka med sina händer, då tror jag att vi lever i olika verkligheter. 113 (V) replik: Det är som pratar om handens kunskap. Jag har tvärtom sagt att det är viktigt att förena teori med praktik, för de båda delarna hör samman och är viktiga för varandra. Men det är ni som med den nya gymnasieskolan vill ta bort mer av dessa delar, och då frågar jag varför det är mindre intressant. Den frågan har jag nämligen själv fått från elever som går omvårdnadsprogrammet, eller fordonsprogrammet: Varför skulle vi vara mindre intresserade av samhällskunskap än någon som går samhällsvetenskapligt eller naturvetenskapligt program? Den frågan ställer de till mig när jag är ute på de yrkesförberedande programmen. Det är ni som har sagt att de inte ska ha så mycket svenska. vet vi att män som arbetar inom LO-yrken läser allra minst, både för egen del men också som en konsekvens av det för barnen. Vad tror att det startar för cirkel? Jo, det blir ökade klyftor i samhället. Det ska vi motverka. Det är i alla fall min ambition med skolpolitiken att minska de klyftorna. Vi ska inte tillbaka till de väldigt stora klyftor vi hade i det tidiga . Kunskap är nämligen makt. Det är ingen klyscha utan på riktigt, och den klyftan håller på att öka med den här regeringen. Det ser vi ganska tydligt. Det är inget hittepå från min sida. samlade forskning visar på det. Kulturgeografer skrev en artikel på som visar på samma sak: Kunskapsklyftorna ökar i , och det är på grund av er politik. Jag har mött bussförare och fritidspedagoger som faktiskt är lika intresserade av samhällskunskap som du och jag antagligen är. Men ni begränsar den möjligheten för dem. 114 (KD) replik: Jag blir bekymrad över vilket innehåll lägger i ämnet samhällskunskap. Det är också olika. Att vara medveten i samhället och aktivt ta del och så vidare är ett stort och annorlunda ämnesområde mot att fördjupa sig i religion eller historiska flöden eller vad det nu är. Vi har väl olika typer av områden och kan läsa olika djupt och olika inriktat. kanske kan läsa kursplanerna själv. Det är ju lämpligt när man har nonchalerat skillnaden mellan att läsa mycket eller lite i ett ämne. Jag ska inte använda tiden till detta, utan jag vill gå till de så kallade klyftorna. Om det finns klyftor beror det inte på att vi har haft en ny gymnasieskola . Det kan jag direkt slå fast. Det andra är att jag inte skulle vilja åtgärda eventuella klyftor med något himla tvång! Klyftorna ska åtgärdas genom att locka och stimulera människor att vilja söka kunskap där de är intresserade. Det har gjorts , till exempel med folkbildningen och det livslånga lärandet. Det är väl inte så att skolan ska tvinga människor och bestämma hur de ska göra. Det tvånget är inte vi för. Vi vill locka dem. Skolan ska attrahera unga människor att söka kunskap, för den verkliga kunskapen är den man söker själv. 115 (SD): Jag ska fatta mig kort, även om det finns mycket att säga. Jag tycker att debatten är lite bisarr. Flera talare har tagit upp någonting mycket viktigt. Det är att alla har möjlighet att välja högskolebehörighet om man så önskar. Det tycker jag är jättebra. Sedan finns det andra som menar att alla ska få behörighet oavsett om de vill det eller inte. Det tycker jag är en ganska lustig syn på människor och på hur vi formar ett bra, öppet och demokratiskt samhälle. Om det är någonting som är fyrkantigt är det i så fall den synen, att alla ska stöpas i exakt samma form. Om vi nu ska ha en gymnasieskola där alla får högskolebehörighet, varför i så fall inte också se till att vi får en gymnasieskola där alla får hantverkskunskap? Om alla ska stöpas i exakt samma form är det väl lika gott att löpa hela linan ut. Jag vill också passa på att släppa en bomb: Vi är inte lika, vi är olika! Vi har inte samma intressen. Vi har definitivt inte samma önskemål till viss del möjligtvis, men kanske inte när man ser på utbildning. Vi har olika mål här i livet, saker vi vill göra, saker vi vill uppnå. Vi vill inte samma sak. Vi är olika människor. Då är det väl bra att man ger människor olika möjligheter att ta sig fram i livet. har vi haft enorma problem med avhopp och tappade lustar. Om det är något sätt att åtgärda det här måste det väl ändå vara den gymnasieskola som vi nu har genomfört. Finns det problem får man väl se till att åtgärda dem, att finslipa. Att tala om reformens effekter förstår jag inte hur det kan vara hållbart. Vi får i så fall vänta tills vi kan se det i ett längre perspektiv. Då kan vi se om det har misslyckats eller inte. Brister finns åtgärda dem! Men att tro att vi skulle skapa ett demokratiskt, rättvist samhälle genom att utgå från att alla människor är exakt likadana och att de vill exakt samma sak, det påminner mig om öststatspolitik eller något sådant. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas .) Föredrogs utbildningsutskottets betänkande 2011/12:UbU16 Studiestöd. 116 (S): Vi socialdemokrater står naturligtvis bakom alla våra reservationer, men för tids vinnande har jag lärt mig att vi ska yrka bifall till så få som möjligt. Därför yrkar jag bifall till reservation nr 1. står jag här igen och ska diskutera studiemedel och studiestödssystemet. Jag har gjort det ett antal gånger . Då vill jag börja med att säga att det allmänna studiestödet byggdes upp just för att ge alla en möjlighet att gå vidare och utbilda sig, oavsett klass och oavsett bakgrund. Studiemedlet ges till folk som vill läsa på komvux, yrkeshögskola, folkhögskola, högskola, universitet och några andra former av utbildning. Vi har ungefär en halv miljon studenter som är beroende av studiemedelssystemet. Vi ska verkligen värna om det. Huvudprincipen för det svenska studiemedelssystemet är att det ska ges för att garantera studier .