prot · H00933 · 2012-11-29 00:00:00 — 1 § Justering av protokoll Justerades protokollet för . 2 § Utökning av antalet suppleanter Valberedningen hade, enligt ett till kammaren inkommet protokollsutdrag, tillstyrkt att antalet suppleanter skulle utökas enligt följande: från 25 till 26 i socialförsäkringsutskottet från 29 till 30 i näringsutskottet Kammaren medgav dessa utökningar. 3 § Val av extra suppleant Företogs val av extra suppleant i socialförsäkringsutskottet och i näringsutskottet. Kammaren valde i enlighet med valberedningens förslag till suppleant i socialförsäkringsutskottet Rebwar (MP) suppleant i näringsutskottet Rebwar (MP) 4 § Anmälan om sammansatt utrikes- och försvarsutskott Från sammansatta utrikes- och försvarsutskottet hade följande promemoria inkommit: Sammansatt utrikes- och försvarsutskott 1 bil. och försvarsutskottet har jämlikt riksdagsordningen 4 kap. 8 § i separata beslut samt överenskommit att genom deputerade i sammansatt utskott gemensamt bereda propositionen 2012/13:41 Fortsatt svenskt deltagande i den internationella säkerhetsstyrkan i (ISAF). Till deputerade och suppleanter i det sammansatta utskottet har utsetts de i bifogade förteckning upptagna riksdagsledamöterna. Det sammansatta utskottet, som benämns Sammansatta utrikes- och försvarsutskottet (UFöU), har vid konstituerande sammanträde utsett följande presidium: (S), ordförande (M), vice ordförande utrikesutskottet försvarsutskottet Bilagan hade följande lydelse: nomineringar till deputerade och suppleanter till sammansatt utrikes- och försvarsutskott (UFöU), PartiDeputeradeSuppleanter (S)Waidelich (FöU) (FöU) (FöU) (FöU) (FöU) (FöU) (M)(FöU) (FöU) (FöU) (FöU) (FöU) (MP)(FöU) (FP)(FöU) (C)(FöU) (SD)(FöU)(KD)(FöU) (V)(FöU) Promemorian lades till handlingarna. 5 § Anmälan om inkomna protokollsutdrag från utskott Förste vice talmannen anmälde att utdrag ur följande protokoll i ärenden om subsidiaritetsprövning av EU-förslag inkommit: prot. 2012/13:11 för från socialförsäkringsutskottet prot. 2012/13:11 för från trafikutskottet 6 § Anmälan om inkommen faktapromemoria om förslag från Europeiska kommissionen Förste vice talmannen anmälde att följande faktapromemoria om förslag från Europeiska kommissionen inkommit och överlämnats till utskott: 2012/13:FPM25 Förordning om åtgärdsprogram för skattefrågor KOM(2012) 465 till skatteutskottet 7 § Anmälan om fördröjda svar på interpellationer Till hade inkommit följande skrivelser: Interpellation 2012/13:123 Till Interpellation 2012/13:123 EU:s svaveldirektiv av (S) Interpellationen kommer att besvaras . Miljöministern har inte möjlighet att besvara interpellationen inom anvisad tid på grund av redan inbokade engagemang. (C) Enligt uppdrag och rättschef 2012/13:125 Till Interpellation 2012/13:125 Miljöbilar och fossila bränslen av (S) Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är tjänsteresor och inbokade engagemang. (M) Enligt uppdrag och rättschef 2012/13:126 Till Interpellation 2012/13:126 Förgiftade havsbottnar av (S) Interpellationen kommer att besvaras . Miljöministern har inte möjlighet att besvara interpellationen inom anvisad tid på grund av redan inbokade engagemang. (C) Enligt uppdrag och rättschef 2012/13:127 Till Interpellation 2012/13:127 Lokalt klimatarbete av (S) Interpellationen kommer att besvaras . Miljöministern har inte möjlighet att besvara interpellationen inom anvisad tid på grund av redan inbokade engagemang. (C) Enligt uppdrag och rättschef 2012/13:128 Till Interpellation 2012/13:128 Ytvattentäkter som riksintresse av (S) Interpellationen kommer att besvaras . Miljöministern har inte möjlighet att besvara interpellationen inom anvisad tid på grund av redan inbokade engagemang. (C) Enligt uppdrag och rättschef 2012/13:132 Till Interpellation 2012/13:132 Mobiltelefoni i hela landet av (S) Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är tidigare inbokade resor och arrangemang. (C) Enligt uppdrag 2012/13:133 Till Interpellation 2012/13:133 Samhällsomvandlingen i Malmfälten av (S) Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är redan inbokade engagemang. (KD) Enligt uppdrag 2012/13:135 Till Interpellation 2012/13:135 Företagens frihet kontra mänskliga rättigheter av (S) Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är inbokade engagemang som inte kan ändras. (FP) Enligt uppdrag och rättschef 8 § Svar på interpellation 2012/13:117 om tortyrbrottets ställning i svensk lag 1 (): har frågat mig vad jag avser att göra för att skapa det som stipuleras i tortyrkonventionens artikel 4 och låta inkorporera en specifik brottsrubricering för tortyrbrott i svensk lag. Tortyrkonventionen uppställer inget krav på att det i nationell lagstiftning måste finnas ett särskilt tortyrbrott. Vad som krävs är att sådana gärningar som enligt konventionen utgör tortyr är kriminaliserade. Redan i samband med tillträde till konventionen gjordes bedömningen att levde upp till detta krav, främst genom straffbestämmelserna om misshandel och grov misshandel samt grovt olaga tvång. finns även en möjlighet att döma för misshandelsbrott som är att anse som synnerligen grovt till fängelse i lägst fyra och högst . I dessa fall har svensk domstol möjlighet att döma över brott som begåtts utomlands, även om gärningsmannen saknar anknytning till . Frågan om att införa ett särskilt tortyrbrott har behandlats av Internationella straffrättsutredningen, som bland annat lämnat förslag till ny lag om straff för folkmord, brott mot mänskligheten och krigsförbrytelse. Frågan kommer att behandlas i den lagrådsremiss som regeringen, i anledning av utredningens förslag, planerar att lägga fram . Tortyr är förbjudet enligt 2 kap. 5 § regeringsformen. Skyddet mot tortyr är absolut och kan inte begränsas genom lag. Det råder heller ingen tvekan om att en tortyrhandling i konventionens mening utgör ett allvarligt brott enligt svensk rätt. 2 (MP): Jag tackar fru ministern, men tyvärr måste jag konstatera att hon har fel. Det är tre saker i svaret som visar att regeringen har en både kollektiv och obegriplig oförståelse för vad tortyr faktiskt är. För all del är den här regeringen i gott sällskap med den föregående. För det första finns det inte i ett specifikt definierat och konsekvent implementerat lagrum för tortyrbrott. Det räcker enligt FN:s konvention inte alls att enbart handlingarna är straffbara, utan det är det specifika med syftet för tortyren och den kontext tortyren utförs i som ska klargöras, nämligen att man i maktsyften och i det allmännas namn medvetet och överlagt tvingar, hotar, kränker, förödmjukar eller diskriminerar människor. Visst står det i regeringsformen att ingen får utsättas för tortyr, självklart. Men det finns ingen straffpåföljd för just det och inget tillämpligt lagrum i fredstid. Det har inte hänt. Det finns inga registrerade, anklagade eller dömda för det här brottet. Det är bara de gärningar som en torterare utför som är straffbelagda. Men det har inte samma tyngd och inte alls samma oerhört viktiga symbolvärde. Den förnämsta uttolkaren av detta och den instans som har den globala auktoriteten på området är , benämnd CAT i dagligt tal. Förutom att de ofta påpekar att sänder tillbaka människor till länder där man kan riskera att utsättas för tortyr har de och konstaterat att vårt land saknar denna brottsrubricering. Vi rekommenderas därför att införa ett konsekvent definierat tortyrbrott. Distinct from other crimes, står det i deras text. Den tveksamhet som fanns under konventionens första tid medgav då att fick slippa undan med de gärningsinriktade paragrafer som vi nu lever med. Men numera är hållningen från deras sida desto klarare. För det andra ställer visst tortyrkonventionen krav på full inkorporering. Det är klarare än klarast. Jag är rädd att ministern är fel informerad på denna punkt. Det står i artikel 4: Varje konventionsstat skall belägga dessa brott med adekvata straff, som beaktar deras allvarliga karaktär. Och det har inte gjort, eller hur? Det är alltså kopplingen mellan en brottsrubricering och ett straff för det brottet som vi efterlyser. För det tredje kommer inte Internationella straffrättsutredningen att behandla detta specifika brott som en fredstida företeelse. Man har heller inte gjort det under den ganska mångåriga utredningstiden. De opererar på Romstadgan och dess definitioner för en krigstida kontext. Det som saknas är det komplement som FN:s viktiga tortyrkonvention ger och som gäller fredstida tortyrbrott. Man skriver på regeringens hemsida i förannonseringen för den lagrådsremiss som ministern tog upp: Svenska domstolar skall vara behöriga att döma för brotten i den nya lagen och även för gärningar som utgör tortyr enligt . Men gärningarna kan vi redan döma för. Kan det vara så att även den här regeringen har låtit det gå både prestige och slentrian i frågan och svarar på ren rutin? Jag är ju varken den första interpellanten eller den första motionären i ämnet. 3 (): Jag tänker inte beskylla någon för att inte veta vad man pratar om. Jag påstår inte att vi har ett särskilt tortyrbrott i svensk lagstiftning. Däremot påstår jag att konventionen inte uppställer krav på ett specifikt tortyrbrott. Men handlingar och det som utgör tortyr ska vara straffbart. Där har vi flera möjligheter att döma för det, och vi har också väldigt tydliga påföljder. Det är naturligtvis väldigt viktigt och den inställning som har funnits . Enligt de informationer som jag har prövade Internationella straffrättsutredningen frågan. Den är dock rätt gammal och arbetade långt före alliansregeringens tid. De valde att inte lägga fram förslag om ett särskilt tortyrbrott. Det kan man ha synpunkter på, men det var deras bedömning. Skälen till att de inte gjorde det var säkert många, men några av dem som jag har tagit del av är att man tyckte att det var svårt att utforma en sådan bestämmelse som lever upp till kraven på tydlighet och annat. De tyckte också att det fanns problem med gränsdragning till annat. Det här är naturligtvis en fråga som vi väldigt noga överväger inför den lagrådsremiss som jag kommer att presentera och som rör de hemska brott som begås mot människor där tortyr är ett inslag och något som vi måste ta på stort allvar. Man kan säga att det har tagit väldigt sedan utredningen kom, och det är riktigt. Men den här regeringen har lagt ned ganska stort arbete på att se hur vi kan lägga fram en lagstiftning som är tydligare och bättre stämmer överens med internationella jämförelser när det gäller folkmordsbrott, brott mot mänskligheten och annat. Jag vill gärna ta upp en sak som är ett bekymmer i sammanhanget, och det är att begreppet tortyr i internationell mening definieras lite olika. Man kan se dels i konventionen, dels i Romstadgan att det enhetliga begreppet saknas, och det är lite olika inslag i det. Dock innefattar den svenska lagstiftningen också tortyr som begås av sadistiska skäl. Det behöver inte vara en myndighetsperson som utför tortyr. Vi har alltså ett vidare begrepp, vilket kan vara en poäng. säger att det inte finns några som är dömda för tortyr. Nej, inte under den rubriceringen, men en och annan dom finns det möjligen. Dock vill jag säga att problemet med den här typen av dåd är att få in anmälan, att göra den utredning som nödvändigtvis måste ligga till grund för förhandlingar i domstol och annat. Men ligger långt framme när det gäller att engagera sig och försöka driva den här typen av ofta ganska komplicerade ärenden, och det tycker jag att vi ska fortsätta att göra. Vi kommer som sagt att lägga fram en lagrådsremiss som också kommer att föra ett längre resonemang om tortyrbrottet som är synnerligen allvarligt. Men jag vågar påstå att svensk lagstiftning lever upp till de konventioner och annat som ställer krav på detta. Att sedan en särskild kommitté tycker att det vore bra om man hade en specifik rubricering och att det till formen såg likadant ut på fler ställen må vara hänt, men det viktiga är vad man kan åstadkomma i sak. Då vill jag nog påstå att arbetet med utredningar och förhandlingar samt lagstiftningen tillsammans utgör det viktiga underlaget, och där tycker jag inte att har anledning att gå på defensiven eller känna att vi inte uppfyller regelverket. 4 (MP): Tack, fru minister! Det är klart att vi inte ska gå på defensiven. Det är just ett brott med den här rubriceringen som vi och CAT efterlyser. Ska man då gå lite vilse bland alla olika definitioner som florerar måste man naturligtvis ta den mest auktoritativa och hålla sig till den och vad FN stipulerar i den. Då är inte sadism och privata saker det som är intressant, utan det är det som sker i maktsyften och i en politiserad samhällskontext som är intressant. När det gäller att det har tagit är det klart att man kan säga att man är noggrann. Men våra grannländer, , , nästan och väldigt många andra länder i världen har den här brottsrubriceringen, och CAT tycker att släpar efter. Det är just möjligheten att utifrån en gemensam definition driva på frågan, spåra och lagföra brottslingar över hela världen som är poängen med det och att föra statistik även i . Det är just när man kan säga att så här många tortyrbrott finns, enligt den gemensamma definitionen, och att så här många människor är berörda som man kan både förebygga och avskräcka, vilket också är det övergripande syftet med . Det kanske allra viktigaste är den rent mänskligt humanitära dimensionen. Vi vet att offer för tortyr och de lever ofta i ett fruktansvärt psykiskt, fysiskt och inte minst själsligt lidande behöver det här som ett erkännande. Just det faktum att de har blivit utsatta för någonting behöver synliggöras och benämnas som vad det är. Och att det finns en förövare som kan dömas betyder oerhört mycket för deras upprättelse och därmed för möjligheten till läkning efter det mycket svåra lidandet. Med växande flyktingskaror i växer den här gruppen i vårt land. Vi behöver ge dem möjligheten att, som ministern själv sade, anmäla den här typen av brott. Vi tycker fortfarande att det finns ett väldigt starkt skäl för en specifik explicit egen brottsrubricering, och vi är inte ensamma om det. Jag ska återkomma till det . Jag är väldigt glad att höra att regeringen överväger det här och att regeringen vill vara noggrann i lagrådsremissen som beaktar alla dem som har tänkt och skrivit om det här, till exempel Röda Korset och Amnesty. Vi har också ganska auktoritativa remissvar från , , , och , och alla instämmer i att inte har gjort läxan. Är det kanske så att det har gått lite rutin i det här och att man trots den långa tid som har gått åt inte har varit så noggrann i behandlingen som ministern nu säger att man vill vara? 5 (): Jag har försökt förhöra mig om remissinstansernas synpunkter igen, och de är ofta ganska vaga. Men det är inte så att alla som har synpunkter explicit tar ställning för en särskild tortyrbrottsrubricering. Däremot vill de att vi ska överväga frågan mot bakgrund av de synpunkter som har kommit. Det är också precis det som jag säger att vi naturligtvis gör när vi nu förbereder att lägga fram ett förslag som handlar om straff för folkmord, brott mot mänskligheten och krigsförbrytelser, där tortyr ju är en inkluderande del. Vi överväger och prövar detta noga. säger att det kan finnas olika definitioner på tortyr och att man då ska ta den mest auktoritativa. Romstadgan är ju också auktoritativ. I den uppställs inget krav på offentlig tjänsteman för till exempel brott mot mänskligheten, utan den har en lite annorlunda utformning. Jag tror att det är viktigt att inte gradera de internationella regelverken på ett sätt som exkluderar vissa som icke varande viktiga, utan att man försöker se helheten och fånga in det som regelverken har stipulerat. Det innebär att man ändå har ett sakligt bekymmer med att definitionerna varierar. Det gäller att försöka se till att vi inte missar något, för i så fall skulle vi inte leva upp till någon annan del av de önskemål som kan tänkas finnas. Det är riktigt att , och delvis är på väg. Dock skulle jag gärna vilja ställa frågan, mest för min egen upplysnings skull, om de är så väldigt mycket bättre än när det gäller att driva de här ärendena. Jag är inte så säker på det. Det är inte bara formuleringen av ett specifikt brott som avgör huruvida man lyckas lagföra människor som har begått den här typen av fruktansvärda brott, utan det helt avgörande är att kunna arbeta med att få in anmälningar och få bevisning, att ägna sig åt vittnesmål och arbeta med de här frågorna. Där är jag rätt säker på att ändå bidrar och har en ambition att göra mer och göra skillnad, och det är otroligt viktigt. Det hänger alltså inte enbart på formuleringen av ett specifikt brott. Det viktiga är, och det är det som det ställs krav på i de konventioner som finns, att lagstiftningen i ska innefatta de grymheter som kan begås mot människor och som vi samlat brukar kalla för tortyr. Det är det centrala och att straffen för den typen av brott är ordentliga, att vi kan döma också den som begår brott någon annanstans än i . I den meningen kommer vi ganska långt med den svenska lagstiftningen. Vi kommer att ta ordentliga kliv, vågar jag lova, med det förslag som regeringen avser att lägga fram. Det är viktigt att ligger i framkant i de här frågorna; jag delar den uppfattningen. Det finns en diskussion, och jag har respekt för det, huruvida vi ska formulera ett specifikt brott som heter tortyr därför att många andra har gjort det, men de avvägningarna får vi göra i det sammanhanget. Jag konstaterar att den utredning som arbetade ordentligt med frågan tidigare inte fann skäl för att lägga fram ett sådant förslag utan såg bekymmer med att göra en sådan avgränsning. Det har jag viss respekt för. Sedan måste man naturligtvis alltid pröva frågor, men jag menar att det viktiga är att säkerställa att vi har tillräckliga verktyg för att motverka och lagföra den här typen av brottslighet. 6 (MP): Frågan är just under vilken rubrik man ska lagföra, möjligheten att ringa in vad som är tortyr och vad som är vardagsvåld, om jag säger så utan att därmed förringa något lidande. Det finns väldigt mycket misshandel, olaga hot och våldtäkter som kan ske mellan personer men inte i den maktkontext som vi jag säger vi i en väldigt vid bemärkelse är ute efter i det här fallet. Romstadgan sysslar med tortyrbrott i internationella konflikt- och krigssituationer, medan FN:s konvention också innefattar det fredstida, så dessa kompletterar varandra. Det är inte alls fel att vi får ett lagrum för det som rör folkmord och brott mot mänskligheten. Självklart ska tortyr finnas med där. Men det handlar också om det som sker i fredstid. Avslutningsvis skulle jag vilja säga att det finns en förväntan bland svenska politiker. Det gjordes en undersökning bland studenter som jag kan visa ministern. Man tror att det här redan finns implementerat i , men det gör det ju inte. De människor som lider av tortyr och tortyrskador behöver en upprättelse som hjälper deras läkning, återupprättande som människor så att de kan säga: Jag blev torterad, det är erkänt, det var inte bara en vanlig misshandel, det var inte något privat, det var inte någonting personligt. är i gång med att revidera och göra en ny rapportrunda. Det vore väldigt pinsamt och olyckligt som åter, för tredje gången, skulle få ett påpekande att vi inte lever upp till den konvention som vi själva har varit med och drivit fram. låg i framkant för att den här konventionen över huvud taget skulle komma till stånd. Det är viktigt att vi står upp för att helt enkelt sätta stopp och förebygga den här typen av brott och lagföra dem på gemensam grund världen över. De här avskyvärda brotten måste kunna stävjas, och vi måste kunna göra det med kraft. 7 (): Det är helt riktigt att har varit pådrivande för att få de internationella reglerna på plats, och vi kommer att fortsätta att vara pådrivande. Däremot tycker jag inte att det går att bedriva en debatt där man säger att det är något annat än vardagsvåld. I ärlighetens namn ska vi komma ihåg att synnerligen grov misshandel, där vi skärpte straffen ganska mycket, innefattar en bedömning om misshandeln kan hänföras till ett strängare straff, särskilt om gärningen orsakat bestående kroppsskada vanligt när det gäller tortyr eller synnerligt lidande också vanligt eller om gärningsmannen visat synnerlig hänsynslöshet. Men det behöver inte vara en tjänsteman, det kan vara en gruppering. När bestämmelsen infördes avsåg man att träffa bland annat tortyrliknande gärningar. Det handlar inte om vardagsbrott, det handlar om väldigt allvarlig tortyr. Det är viktigt att ha klart för sig när man diskuterar de här frågorna, och jag tycker att slirar lite på det, att brott mot mänskligheten och folkmord sker även i fredstid, dess värre, vill jag säga. Det är inte bara under krig som folk begår den här typen av grymheter. Därför får man vara noggrann med att säkerställa att regelverken inte utesluter det som inte kan kallas för en myndighetsperson eller det som inte är en krigsliknande situation. Folkmord och brott mot mänskligheten kan begås i alla fall. Det är ganska komplicerat att fånga in allt detta. Men det är oerhört viktigt att man gör det, och det är oerhört viktigt att straffskalorna är sådana att de markerar det allvar som vi ser på de här brotten med. Sedan måste vi bli ännu bättre på verkstad och faktiskt få dem som har begått sådana här brott till domstolen så att de kan bli dömda. Där finns det en hel del mer att göra, men jag ser fram emot att lägga fram den proposition som kommer efter det att lagrådsremissen är avklarad. Överläggningen var härmed avslutad. 9 § Svar på interpellation 2012/13:136 om poliskostnader för Stockholmsfotbollen 8 (): har frågat mig när jag avser att se till att regeringen lägger fram ett förslag om att polisinsatserna vid fotbollsmatcher ska betalas gemensamt via skatten och inte av den arrangerande klubben. Regeringen beslutade att tillsätta en särskild utredare tillika en nationell samordnare som fick i uppdrag att lämna förslag till hur brottslighet i samband med idrottsarrangemang kan motverkas. I uppdraget ingår att förbättra samverkan mellan berörda myndigheter och organisationer. överlämnade den nationella samordnaren delbetänkandet Mindre våld för pengarna. Det betänkandet har remissbehandlats. Betänkandet innehåller ett flertal olika förslag som vi nu tittar på. Ett av förslagen rör frågan om ersättningsskyldighet för polisens kostnader för ordningshållning. Förslaget innebär att så kallade idrottsaktiebolag, i likhet med allmännyttiga ideella föreningar, ska undantas från skyldigheten att ersätta polisens kostnader för ordningshållning. För att ett aktiebolag ska omfattas av undantaget krävs enligt förslaget att det uppfyller vissa krav. Jag har förståelse för att kostnaderna för polisinsatser kan vara betungande och uppfattas som höga för de klubbar som är ersättningsskyldiga. Men ersättningsfrågan är komplex. Ordningslagens ersättningsbestämmelser är generellt tillämpliga på offentliga tillställningar som anordnas i vinstsyfte. I betänkandet behandlas bara frågan om ersättningsskyldighet i samband med vissa idrottsarrangemang. Förslaget innebär att så kallade idrottsaktiebolag som deltar i seriespel anordnade av specialförbund inom särbehandlas. Flera remissinstanser har ifrågasatt det rimliga i detta och efterfrågat en analys av hur förslaget förhåller sig till exempelvis anordnare av konserter och festivaler samt bolag inom andra idrotter. Det har även framförts annan remisskritik mot förslaget. Vi överväger nu hur vi ska gå vidare, och frågan är prioriterad. Min avsikt är att lämna besked om den fortsatta inriktningen. 9 (S): Tack, justitieministern, för svaret! Men vi blev inte så väldigt mycket klokare av svaret. Bakgrunden är en lagstiftning vi har i ordningslagen. Det är inte den som har förändrats, det är alltså ingen ny lagstiftning som har skapat de problem som finns.