prot · H00946 · 2012-12-18 00:00:00 — Jag hade en ganska kort fråga till , utifrån det utskottsbetänkande som trafikutskottet hade skrivit där man avstyrkte motioner från Socialdemokraterna som berörde just tömningscentraler därför att den borgerliga majoriteten sade att det är viktigt att effektiva åtgärder vidtas av såväl regeringen som berörda myndigheter och att man trodde att detta skulle ske, utifrån en utredning som då var tillsatt och som skulle presentera resultat . Min fråga var: Varför ska vi lita på att regeringen genomför något nu? Hur kan vi vara så säkra på att det verkligen kommer att åstadkommas något? I interpellationsdebatten från /09 säger den dåvarande kommunikationsministern: Jag säger nej till tömningscentraler. Min fråga till finansministern förutom om vi verkligen kan lita på att finansministern kommer tillbaka med ett förslag är: Kan vi vara säkra på att verkligen händer något i frågan? Det verkar ju som om man inte lyssnar på branschen i den här frågan. Är det någon annan i regeringen som blockerar frågan? Det sade då var ju att detta skulle krångla till det för företagarna. Är det därför ni inte inför tömningscentraler? Är det därför ni har dragit ut ? Är det någon annan än som blockerar, eller är det själv som schabblar och inte lyckas åstadkomma resultat? Jag skulle gärna vilja ha svar på de frågorna. 219 Finansminister (M): Låt mig börja med att önska alla interpellationsdebattörer en riktigt god jul. Det är alltid trevligt att mötas så här i kammaren. Jag tycker att debatten tydligt har visat att det finns en stark uppbackning hos regeringen och också hos oppositionen för att vi ska jobba med de viktiga frågorna kring skatteundandraganden och skattefusk. Det gäller naturligtvis både taxibransch, byggbransch, tvätterier och andra näringar. Regeringen har dock varit tydlig med att vi måste ta störst först, och då har de mest centrala frågorna varit att begränsa möjligheterna till ränteavdrag och annat skatteundandragande som har omfattat mycket stora belopp. Vi är naturligtvis mycket glada att vi nu kan få ett sådant förslag på plats. Sedan tycker jag faktiskt att vi gemensamt ska vara glada åt en sak, fast vi kanske har lite olika syn på , och jobbskatteavdrag. Det är ändå väldigt positivt att regeringens politik har lett till att den andel i som är beredd att jobba svart har minskat och den andel i som är beredd att anlita människor som jobbar svart har minskat kraftigt. Därmed vill jag passa på att önska herrarna samt och god jul. Överläggningen var härmed avslutad. 19 § Svar på interpellation 2012/13:97 om klimatkompensation som kostnad i verksamhet 220 Finansminister (M): har frågat mig om jag kommer att agera för att säkerställa att åtgärder, såsom klimatkompensation, som syftar till att minska eller avhjälpa miljöförstöring inom ett företag eller dess leverantörskedja, i fortsättningen ska betraktas som avdragsgilla inom verksamheten. I bakgrunden till sin interpellation nämner att har nekat ett enskilt företag avdrag för miljökompensation eftersom det har bedömts vara fråga om en gåva. Jag har svarat på en liknande fråga (2012/13:61) från . Som jag nämnde i mitt frågesvar gäller vid företagsbeskattningen att företag beskattas för sina inkomster efter avdrag för utgifter för inkomsternas förvärvande och bibehållande. Det är givetvis vällovligt med allmännyttig verksamhet. Generellt sett gäller dock att företag inte får göra avdrag för gåvor. Detta gäller även gåvor som går till allmännyttig verksamhet. Vilka utgifter som betraktas som gåvor och därför inte får dras av måste prövas utifrån förutsättningarna i det enskilda fallet. Jag ser ingen anledning att ändra dessa grundläggande regler. Hur reglerna tillämpas i det enskilda fallet kan jag inte kommentera. 221 (MP): Jag får väl tacka finansministern för svaret, även om jag tror att jag är lika frågande inför detta svar som inför det förra svaret. Jag vill betona att jag inte avser att försöka locka finansministern att klaga på det är inte alls min avsikt. Förutom i det enskilda fallet är det en väldigt viktig fråga om vi i ska klassa klimatkompensation som gåva eller inte. Rent principiellt undrar jag, helt oberoende av detta fall, hur ett företag kan ta ansvar för sina klimatrelaterade utsläpp. har inte tillräckligt med beskattningsinstrument, till exempel en långtgående koldioxidbeskattning som vi i gärna skulle vilja ha och som jag vet att finansministern har talat om väldigt lovvärt, ibland utifrån en teoretisk bas. finns det ungefär 500 företag i som klimatkompenserar. Det rör sig om summor . Frågan är om detta är gåvor eller om det är en kostnad. Gåvor är något som man ger utan krav på att få någonting tillbaka. Vi ska ju inte vara som barn som blir sura på den som fick julklappen, börja springa efter och säga: Jag vill ha tillbaka min present, för nu var du dum. Här handlar det om att dessa företag betalar för att mottagaren ska utföra en tjänst, en verksamhet. Det ska kompensera klimatutsläpp, det ska binda koldioxid på ett eller annat sätt. Det handlar också om en marknadsmässig kostnad eftersom det här är en del av företagens koncept. Men framför allt handlar det om att ta ett helhetsansvar för den kostnad som produktion och produkter orsakar. Att då mena att det vore gåvor är en väldigt märklig inställning. Det vänder nästan upp och ned på hela klimatpolitik om man säger att detta är gåvor, att det bara är att skänka bort och att det inte finns några klimatutsläpp. Man skulle till och med kunna undra om de som påstår att klimatkompensation är gåvor kanske borde sälla sig till klimatskeptikerna som påstår att det inte finns någon växthuseffekt, att klimatförändringarna inte har med utsläppen att göra. Utifrån det perspektivet undrar jag om finansministern rent teoretiskt menar att klimatkompensation är en gåva eller en kostnad. Enligt min åsikt borde det vara en kostnad. För många av de 500 företagen i är det helt klart en kostnad, för företag brukar inte bara skänka bort saker och ting. De skänker i alla fall inte bort 75100 miljoner. Det vore visserligen en väldigt vällovlig verksamhet ibland att skänka bort så mycket pengar om det är till bra ändamål. Men det här är kostnader som de tar för att de vill ha en effekt. Min fråga till finansministern är: Är klimatkompensation en gåva eller är det en kostnad? Är det någonting som man bara skänker bort eller är det någonting som ger något tillbaka, nämligen att man kompenserar för klimatutsläpp? 222 Finansminister (M): Klimatfrågan är viktig och avgörande. har en ledande ställning på området tack vare höga CO2-skatter, gröna certifikat och ett aktivt arbete internationellt. Det tycker jag naturligtvis är väldigt bra och stöder. handlar den här diskussionen om ett ärende som rör Saltå . Saltå har valt att överklaga beslut i frågan. Detta fall är alltså ett enskilt ärende som inte är avgjort i högre rätt. Svårigheten är att i högre instans finns det inga rättsfall på det här området. Det här är en gråzonsfrågeställning, och man kan utifrån ett skatteperspektiv se det som en gåva. Vi kan till exempel notera att PLM har fått göra avdrag för indirekta omkostnader för sundet rent därför att det ansågs ha en direkt koppling till verksamheten, eller för den delen som fått avdrag för sponsring av därför att det funnits en direkt koppling till projektet . Huruvida man i det här fallet ska landa på den ena eller andra foten ska naturligtvis avgöras i domstol som får göra en uttolkning av gällande rätt och landa i de överväganden som domstolen gör. Det vore naturligtvis orimligt att jag som statsråd i ett pågående rättsfall skulle ha långtgående synpunkter. får det här prövas noggrant av högre rätter, och så får vi se vad som läggs fast där. Om man därefter vill föra en diskussion om det här ärendet och se var det landar kan man naturligtvis göra det. Men att jag skulle gå in i ett ärende som har överklagats för att beslut ska prövas i högre instans blir, givet att det inte finns klara rättsfall på området, väldigt märkligt. Jag måste därför avstå från att överträda den gränsen och helt enkelt inte kommentera det enskilda ärendet. 223 (MP): Som jag sade inledningsvis står jag inte här för att diskutera Saltå . De gav mig inspiration till frågeställningen och gjorde mig upprörd över tolkning, men det är inte det som är det intressanta här. Det intressanta är den principiella frågan. Det är ett företag nu som har fått sina avdrag underkända. 499 företag är kvar. Vi kan då diskutera de 499 företagen i stället. I Kyotoprotokollet räknar man klimatkompensation, enligt CDM-systemet, som likvärdig med andra sätt att begränsa koldioxidutsläppen. Kyotoprotokollet är ju någonting som försöker följa, och det här räknas som en kostnad även där. Själva principen att betala för att kompensera sitt koldioxidutsläpp måste ändå vara möjligt att diskutera. Eller vi kan ta något annat, något lite närmare finansministern. Är det gåvor? Jag tror att det skulle bryta mot en hel del av både och regelverk om det skulle ses som gåvor, eftersom det är ganska stora belopp som alla ledamöters och ministrars utsläpp klimatkompenseras med. Man kan köpa utsläppsrätter på statliga verks hemsidor. har länkar direkt där man erbjuds att köpa utsläppsrätter när man ska resa någonstans. Det här är som sagt en verksamhet som i omsätter . Den principiella frågan, helt oberoende av vilket svar Saltå får på sitt överklagande, måste vara: Anser vi i att utsläppsrätter är en gåva som inte har några effekter, förutom lite goodwill? Eller är det en praktisk sak där jag köper en sak och får en annan tjänst tillbaka? I så fall är det någonting annat än en gåva. Då är det en kostnad. Det är detta min fråga handlar om. Det måste ändå vara möjligt även för finansministern att diskutera principer för klimatkompensation även om det gäller ett företag i som har överklagat beslut. Det må vara hänt, och jag har största respekt för kompetens och även för domstolen som säkert kommer fram till ett klokt beslut. Ett alternativ kanske är att jag ber några journalister att ställa frågan till finansministern och se om man får något bättre svar då. Jag menar att här i kammaren måste vi kunna diskutera principer. Därför fortsätter jag envist att ställa frågan till finansministern: klimatkompensation en kostnad eller inte? 224 Finansminister (M): Klimatfrågan är naturligtvis central och avgörande för vår långsiktiga hållbarhet i tillväxten. har tack vare långt arbete på området kunnat förena tillväxt, utveckling, stigande välstånd, bra industriell utveckling med en bra utveckling på miljösidan. Det är naturligtvis väldigt positivt. Som framgår av interpellationen kompliceras denna inriktning av att har beslutat att Saltå inte får ta upp klimatkompensation som avdragsgill kostnad. Interpellationen gäller Saltå , och Saltå har meddelat att man avser att överklaga beslut. Det finns inget beslut från högre instans i denna fråga, utan det är en fråga som ska avgöras utifrån hur stark koppling det har till verksamheten. Jag kan inte se något annat förfarande än att rättsprocessen får ha sin gilla gång. När man har prövat frågan noggrant i domstol får vi i regering respektive riksdag ta en diskussion om vi tycker att det är ett rimligt förhållningssätt utifrån den lagstiftning vi har. Det är dock inte lämpligt att jag som ansvarig för myndigheten och dess rättstillämpning i en riksdagsdebatt har omfattande synpunkter på ett fall som ska prövas i domstol. 225 (MP): Jag verkar inte få något svar av finansministern på mina frågor, och det är ganska oroväckande. Det finns som sagt 500 företag i som klimatkompenserar. Det finns ett regeringskansli, en riksdag, en energimyndighet etcetera. Man klimatkompenserar för , och det är ganska mycket pengar. Ska man vänta tills rättsväsendet är färdigt undrar jag hur mycket klimatkompensation som till slut finns kvar. Det är det allvarliga i detta. Det skulle därför vara bra att få veta vad regeringen tänker i denna fråga. Domstolen kanske kommer fram till att det är en kostnad, och det är i så fall jättebra. Den kanske kommer fram till att det är en gåva, och då får man acceptera det och kanske ändra lagar och förordningar på något sätt så att det blir tydligare. Regeringen måste väl ändå ha en åsikt om huruvida klimatkompensation är en kostnad rent principiellt eller om det är något man bara skänker bort. Vad ska de 500 företagen göra ? Vad ska de företag göra som arbetar med klimatkompensation? Ska de läggas ned ? Ska sluta klimatkompensera för nästan ? Den här frågan är alltför viktig för att finansministern bara ska kunna avvakta domstolens beslut och ett överklagande. 226 Finansminister (M): Först vill jag tacka för interpellationen och önska god jul och gott nytt år. Klimatfrågan är central. Låt mig bara påpeka att allt här i världen som är värt att sätta in pengar till, sponsra eller stödja inte behöver vara skattefritt. Jag har själv stött , och det gör jag gladeligen utan några skatteavdrag. Det kan vara en poäng att hjälpa till med saker och ting även om de inte är avdragsgilla. Den principiella frågan ska i detta fall avgöras i domstol. Är det en kostnad så nära kopplad till verksamheten så att den är avdragsgill? Då är det inte ett bidrag i största allmänhet till allmännyttig verksamhet, utan man gör bedömningen att det har en sådan koppling till verksamheten. Det är just den principiella fråga som jag föreställer mig att Saltå kommer att argumentera för i domstolen. Min principiella uppfattning är klar: Rättsväsendets kvarnar ska mala ostörda av politiska debatter. Överläggningen var härmed avslutad. 20 § Svar på interpellation 2012/13:105 om kommunerna och välfärden 227 Finansminister (M): har frågat vad jag avser att göra för att förhindra uppsägningar i kommuner och landsting. Han har också frågat vilka långsiktiga åtgärder jag avser att vidta för att säkra en god sjukvård och äldreomsorg i kommunsektorn trots en förändrad demografisituation. Jag vill framhålla att regeringen tar ett stort ansvar för kommunernas ekonomi och värnar uthålliga offentliga finanser med trygga säkerhetsmarginaler. Under krisen tillfördes kommunerna i tillfälliga stöd, och höjde regeringen statsbidragen permanent med . Regeringen har dessutom bedrivit ett aktivt utrednings- och analysarbete för att förbättra beredskapen i händelse av en försämrad konjunktur. En följd av detta är propositionen om resultatutjämningsreserver som ger kommunerna förstärkt möjlighet att själva kunna utjämna intäkter . Detta kommer att leda till en mer stabil utveckling av konsumtion och sysselsättning i kommunerna. Kommunsektorn har uppvisat stabila finanser. Regeringen följer noga utvecklingen i kommunsektorn och återkommer kontinuerligt med nya bedömningar av kommunsektorns ekonomi. Det som har störst betydelse för möjligheterna att skattefinansiera kommunala verksamheter, nu och , är ett ökat antal arbetade timmar i näringslivet. Att öka såväl arbetskraftsutbudet som efterfrågan på arbetskraft är därför en viktig fråga och regeringens främsta mål för den ekonomiska politiken. 228 (S): Jag har i många debatter här i kammaren sagt att vi har en moderatledd regering som har en retorik, en vältalighet, och en annan praktisk politik. Till skillnad från moderater talar moderater om välfärd, men de gör mer dramatiska skattesänkningar än man gjorde då. gör man på ett annorlunda sätt. Jag ska berätta hur Kommunsverige utvecklas och varför kommunerna börjar digna under bördor som gör att nedskärningar faller ut och människor köper alternativ. Det stora systemskiftet i regeringens politik var när man sade: Jobbskatteavdragen ska skapa nya jobb. Tillsammans med en annan hållning i socialförsäkringsfrågorna har arbetslöshetsförsäkringens demontering, kraftiga försämring, lett till att försörjningsstödet exploderar i landets kommuner. Genom den misslyckade jobbpolitiken och överförandet av ansvar till kommunsektorn exploderar försörjningsstödet. I i mitt hemlän hade man budgeterat 13 miljoner och får ett utfall, beräknat innevarande år, på , vilket är nästan en fördubbling av försörjningsstödet. I min gamla hemkommun får man en lika stor budgetavvikelse som , . Det handlar om att påföra kommunerna ett medfinansieringsansvar för infrastruktur. Ställer man inte upp med egna resurser blir det inget. Det är en utpressningssituation från statens sida. Det handlar om de stora neddragningarna i arbetsmarknadsåtgärder, vilket har gjort att kommunerna har fått starta egen arbetsmarknadsenhet av stor omfattning. Det handlar om de dramatiska neddragningarna i arbetsmarknadsutbildning. står i kammaren och säger: Vår politik ligger fast. Ett femte jobbskatteavdrag är vår inriktning. Det gör han i en situation då 8 av 21 landsting och 46 av de 290 primärkommunerna höjer skatten innevarande år. Kommer du, , trots denna omfördelning från stat till kommun att hålla fast vid en politik där ett femte jobbskatteavdrag anses vara allas lycka? Vi ser ett dramatiskt fall i kommunernas resultat. Kommuner och Landsting säger att en tredjedel av kommunerna kommer att visa negativa resultat nästkommande år på grund av minskade statsbidrag och ökade kostnader för det jag har beskrivit. Kommer du trots det inte att se till att kommunsektorn får mer resurser, ? Tänker du låta nedskärningarna slå igenom i kommunsektorn så att du slipper ta dem? 229 (FP): Hur ser Socialdemokraternas affärsplan ut? Det är en intressant fråga. Utöver denna ideologiska fråga som har ställt har han tidigare ställt en annan fråga till statsrådet , nämligen: Vad gör regeringen för företagsamheten för att undvika uppsägningar i ? Det är en oerhört väsentlig skillnad mellan den frågan och denna, för det handlar om olika syn på vad som är ägget och vad som är hönan. Jag tror att vi var många som tyckte att den socialdemokratiska partiledningens artikel om affärsplanen var bra. Den tog sikte på att skapa förutsättningar för att vi skulle ha välfärd i kommunerna, nämligen att säkra skattebasen genom starka och vinstgivande företag. ställer nu en helt annan fråga, nämligen: Hur mycket bidrag ska man ge till kommunerna? Den väsentliga frågan, , är alltid denna: Hur klarar sig företagen i ? Hur klarar sig ? Hur klarar sig alla svenska företag så att vi kan ha någon välfärd att ta av? Det är det som är frågan. fick jag höra andra socialdemokrater diskutera hur man skulle anslå. Det var under den våldsamma krisen 20092010. Då skulle man anslå såväl 14 miljarder som 12 miljarder och 7 miljarder extra till kommunsektorn. Men aldrig hörde vi talas om hur man skulle klara att finansiera detta. Det är det som är det väsentliga. Jag välkomnar tidigare fråga, nämligen hur man klarar företagsamheten i . Det är den viktiga frågan. har varslen stått som spön i backen i det här landet. Tiotusentals personer har varslats. Har någon hört att vi har varslat någon enda i någon kommun eller något landsting? Det är möjligt att det har förekommit någonstans, men jag har i alla fall inte hört att det är det som är problemet. Problemet är de konkurrensutsatta företagen, som har stora problem att klara sin lönsamhet. Det är där problemet ligger. Vad vill då Socialdemokraterna att vi ska göra med den offentliga sektorn? De säger inte någonting annat om det än att vi ska kompensera den offentliga sektorn genom att höja ungdomsarbetsgivaravgiften till det dubbla. Den vill man kompensera för. Men de andra tolv miljarder som man vill lägga på företagsamheten i höjda socialavgifter ska man inte kompensera för. Vad är det för politik? Om man lägger ytterligare 30 miljarder på svensk företagsamhet, som ni har föreslagit och som denna riksdag dess bättre har avslagit, är det klart att den kommunala sektorn hamnar i en jättesvårighet om vi inte kan klara sysselsättningen i den andra sektorn. Det är nämligen den som står för basen i beskattningen. Jag tycker att den socialdemokratiska affärsplanen var bra. Men det som föredras här är ingen affärsplan. Det är en tom pratbubbla, för att citera en tidigare talare. 230 (S): Det var bra att gillade vår affärsplan. Då kan han också rösta för våra budgetförslag när de kommer upp . Jag har några frågor till finansministern. Han skriver i svaret att en möjlighet att skattefinansiera verksamhet är ett ökat antal arbetade timmar i näringslivet. Det håller jag med om. Just nu har man problem. Vi har ökade varsel. Vi fick 602 varsel bara i län . , var det 755. Det blir alltså totalt drygt 1 350 varsel bara i mitt län. I går träffade jag Arbetsförmedlingen, som meddelade att man i län kommer att lämna tillbaka trots att län ligger på en arbetslöshet på . Ungdomsarbetslösheten är hög, så också i till exempel . Där rapporterar man nu att socialbidragskostnaderna skenar bland de unga. Flera av länets kommuner höjer skatten. kommer att ligga bland de kommuner som har högst skatteuttag därför att man vill säkerställa att man ska klara av att ha de personer som är anställda kvar i anställning. Jag får inte riktigt ihop det här. Ser det Kommunsverige som jag och ser? Jag tyckte att åtminstone i söndagens Agenda verkade förstå att han hade haft fel i sina prognoser. Om vi nu ser effekterna i kommunerna borde då inte vara intresserad av att göra någonting åt sina felaktiga prognoser? Dessutom har vi en sådan stel arbetsmarknadspolitik från regeringen att Arbetsförmedlingen skickar tillbaka pengarna som kommunerna står med unga arbetssökande som inte kan få jobb därför att de inte får rätt utbildning och i stället lever på socialbidrag. Varför gillar att ungdomar går på socialbidrag? Jag skulle vilja ha reda på det, herr talman. 231 (S): Finansministern har här sagt att man ökar bidragen till kommunerna permanent med 5 miljarder . Då tryckte jag på knappen och begärde ordet. Finansministern står här och slår sig för bröstet och säger: 5 miljarder till landets 290 kommuner och dessutom alla landsting! Jag undrar: Varför har kommunerna börjat höja skatten? Jo, därför att finansministern har flyttat kostnader till kommunerna. Han har sänkt a-kassan, och han har sänkt sjukförsäkringen. Han har tagit från alla dessa avgifter som löntagare betalar in och dragit in 7080 miljarder till sin skattekista. Finansministern har smyghöjt inkomstskatten . Det är denna skillnad, herr talman, som finns i den allmänna löneavgiften från den tid som finansministern tillträdde till det vi kommer att ha . Det är , det vill säga i runda tal 7080 miljarder som han har tagit från löntagarnas löneutrymme och den försäkring som alla löntagare betalar till och satt in dem i sin skattekista. Vad har hänt? En del av dem som har betalat för sina sociala avgifter för att kunna ha en arbetsmarknadsavgift och en sjukförsäkringsavgift är nu arbetslösa eller sjukskrivna. De har inte möjlighet att försörja sig själva, och de går till kommunens socialkontor och söker socialbidrag, herr talman. plockar finansministern in 7080 miljarder i en skattekista. Det skulle vara intressant, herr talman, om finansministern kunde ge svar. Varför tvinga kommunerna att höja skatten? Varför tvinga kommunerna att prioritera bort en hel del saker när det gäller skolan och förskolan? De har inte tillräckligt många lärare och alltför stora grupper i skolan som han själv plockar in 7080 miljarder till från den allmänna löneavgiften. Vad har man använt dessa 7080 miljarder till? Det skulle vara intressant att få höra av finansministern här. 232 Finansminister (M): Låt mig göra en genomgång av det läge vi har här. Vi har alltså varselstatistik från Arbetsförmedlingen. Där kan man ta fram statistik för kommuner och landsting. Av den framgår det att vi hade 393 varsel. Det är naturligtvis i en mening en hög siffra. Men givet att vi hade 10 000 varsel generellt och att vi , en mer bekymmersam period, hade mellan 1 400 och 1 700 varsel i kommunsektorn får detta betraktas som en förhållandevis normal siffra, fullt jämförbar med dem som vi hade . Vi har nyanmälda lediga platser. Den senaste statistiken för kommunsektorn är för november.