prot · GZ0962 · 2012-01-26 00:00:00 — Om regeringens intentioner med politiken säger man jag läser innantill att det ska vara en utvecklingskraft i alla delar av landet med stärkt lokal och regional konkurrenskraft och att målet för politiken bäst genomförs genom en dialog på alla nivåer. Jag kommer från ett län där strukturfondsprogrammen är väldigt viktiga för den regionala utvecklingen. Den kraft som finns för att utveckla länet är beroende av att strukturfondsprogrammet fungerar. Därför är det bekymmersamt att vi så här långt in i vårt medlemskap vi har ju haft de här programmen länge fortfarande inte fungerar tillfredsställande. Jag hade en liknande debatt med den tidigare ministern på området, . Orsaken till att jag nu tar upp nästan samma frågeställning med är att jag fortfarande möter många projektägare som slåss med en stor problematik när gäller utbetalning av medel till pågående projekt och även bedömningar som förändras under pågående projekt. finns det byråkrati och krångel när det gäller utbetalning av kapital till enskilda projektägare. Jag möter projektägare som är tvungna att utöka sin kredit på banken i väntan på utlovade medel från . Om den problematik jag tar upp när det gäller återbetalning avseende avslutade projekt som genomgår en revision efter avslutad projekttid kan man tycka att det är viktigt med revision och att pengarna används på rätt sätt. Jag är den första att hålla med om det. Men någonstans känner projektägare som drabbats av den här situationen att någonting haltar. De väntar på att pengar betalas ut men vill känna en trygghet i att orsaken är att man vill göra en riktig bedömning av hur projektpengarna används så att de inte felaktigt betalas ut. När man äntligen får sina pengar kan det ha gått så att projektet till och med har avslutats. Det har skett i med projektet . efter avslutat projekt och efter att pengarna använts görs en revision. I revisionen konstateras att felaktigheter begicks vid upphandlingen. har varit väldigt nära involverat. Men vill man inte känna något ansvar för att det gick fel. Därför ställer jag frågan till ministern om det inte borde finnas ett delat ansvar när det faktiskt begås felaktigheter. Man tror dock att man har gjort rätt. Det är inte så att man har förskingrat pengar, och det är inte så att man slösat bort pengar eller att pengar hamnat i fel händer och inte gått till det man fått projektpengarna till. Dock har man lyckats göra ett enda fel. tar inget som helst ansvar för detta. Sådant här leder till en helt ohållbar situation för projektägarna då det inte finns några pengar som pengar ska betalas tillbaka. Denna verklighet lever många i. Det är inte bara i som problemet finns. Därför tycker jag att det är oroväckande att man fortfarande inte vill kännas vid att det ser ut på detta sätt. Jag hoppas att ministern har ett svar om det här. 12 (C): Jag vill börja med att tacka för ett utmärkt svar. Jag tror att vi kan vara överens om att regelkrångel dödar kreativitet. Det gör att driftiga människor som borde ägna sin tid åt att vara entreprenörer i stället tvingas att bli byråkrater. Men oftast är de människor som är bra byråkrater inte bra entreprenörer. Just därför är regelkrånglet en högt prioriterad fråga för . Regeringen jobbar med regelförenkling och har lyckats minska regelbördan. Det kan påpekas att regeringen är den första regeringen någonsin som lyckats med det. Sedan kan vi alltid önska att man skulle ha kommit längre och att man skulle ha minskat regelkrånglet ännu mer, men det arbetet vet jag är prioriterat från regeringshåll. Det här arbetet är prioriterat på många områden, även inom strukturfonderna och inom landsbygdsprogrammet. Därigenom är arbetet prioriterat också på EU-nivå, för det är där man måste ha med sig frågan. Hur mycket vi kapar reglerna i spelar ingen roll om någon annan kontinuerligt lägger mer på regelhögen. Jag instämmer ändå inte i kritik mot regeringen först och främst därför att jag tror att vi måste se på strukturfonderna som en fantastisk möjlighet. Här har vi 22,3 miljarder till att jobba med att skapa utvecklingskraft och tillväxt runt om i . är bra på detta. I är vi i bäst på genomförandet av strukturfonderna. En beslutsnivå på är otroligt positivt. I det här fallet måste man också skilja på det som kan göras och det som inte kan göras. Vi måste verka inom uppsatta ramar. Det handlar om rättstrygghet och om likabehandling i och i EU. Vi kan jobba inom de ramar som finns inom befintlig programperiod och inom ramen för de regler som finns med att så långt som möjligt förenkla och förklara regelverken och se till att handläggningstiderna blir så korta som möjligt. Jag vet att man jobbar med att förändra inom dessa ramar och att man ger sig i kast med den gigantiska drake som vi ibland brukar kalla för EU-byråkrati. Just därför har man inom EU pekat ut specifik lagstiftning som jag vet att regeringen jobbar med. Det handlar om upphandlingsregler och om de statsstödsregler som vi tidigare här talat om som särskilt prioriterade att titta på. I årets budgetproposition tillför regeringen till avsedda för kontroller inom programmet för territoriellt samarbete. Man jobbar med fortlöpande utvärdering. Man har en lärandeprocess, och jobbar man med att förenkla inom ramarna för programmet. Det här är ett viktigt och värdefullt arbete. Inte minst ska man komma ihåg att vi centerpartister finns i hela landet. Vi reser mycket och träffar människor som jobbar med de här projekten. Vi lyssnar och tar till oss idéer. I regeringen har vi makt att ändra inom de ramar som finns i programmet, vilket görs. Målet är naturligtvis att skapa jobb- och utvecklingskraft på landsbygden och att till alla buds stående medel minska regelkrånglet och byråkratin så att entreprenörer kan få vara entreprenörer. 13 (S): Jag begärde ordet med anledning av att de här frågorna just nu i allra högsta grad är föremål för förhandlingar i EU. Därmed blir frågorna lite mer intressanta. Därför undrar jag: Vad gör regeringen för att få en förändring? Även vi som inte och stundligen sysslar med regionalpolitik och sammanhållningspolitik har i alla fall mer än en gång träffat aktörer som har talat om hur fruktansvärt byråkratiskt och krångligt det är att hålla på med sammanhållningsstöden och regionalpolitiken. Vad gör regeringen för att det åtminstone ska bli ett minskat antal mejl, brev och telefonsamtal från människor som i förtvivlan river sitt hår? De tycker att de gör rätt. Ändå får de smäll på fingrarna av någon myndighet, oftast av i de här fallen eller av , för att de gjort fel. Detta är min konkreta fråga. Om det ska vara någon mening med att bygga ut här måste det göras nu när vi kan påverka, för snart stänger man böckerna så att säga. Då kan vi inte påverka så mycket, utan då har vi de regler vi har. 14 Näringsminister (C): Det är väldigt angelägna frågor, tycker jag både regionala tillväxtfrågor som sådana och hur vi kan smalna av myndighetshantering, byråkrati och regelverk så att vi släpper loss den regionala kreativitet och utvecklingsförmåga som finns i hela landet. De regionala tillväxtmedlen kommer nämligen i stort sett hela till del. finns det åtta regionala strukturfondsprogram i . Det är, som tog upp i sitt inlägg, det handlar om. Det är 8 miljarder i EU-medel, och nästan hälften av dessa medel går till det område kommer ifrån, alltså mellersta och översta . 3,6 miljarder går till dessa områden. Det är 10 miljarder i svenska kronor som medfinansiering och från näringslivet 4,3 miljarder. Därför är det så ofantligt viktigt att dessa pengar ska arbeta ute i verkligheten och göra nytta vad gäller landsbygdsutveckling, innovation, grön teknik, utvecklingskraft och regionala möjligheter runt om i hela landet. Dessutom finns Socialfonden i detta, som arbetar mer med arbetsmarknadsfokus. Vi har tillskjutit medel inför det här årets budget. I BP 12 tillsköts 6 miljoner ytterligare för just detta, med fokus på det territoriella samarbetet. Vi arbetar med förenklingar. Till exempel finns det fortlöpande utvärdering och uppföljning, både av vad man kan göra för förenklingar under innevarande programperiod och av vad man kan göra efter 2013. Vi har bland annat samlat in projektägares syn på förenklingsmöjligheter, och det finns fortfarande möjlighet att skicka in till så att vi kan få en bred bild och se vilka fler åtgärder vi kan göra för att göra det så enkelt som möjligt. Vad gäller genomförandetakten på detta område har vi gett Statskontoret i uppdrag att göra en analys av . Man konstaterar att myndigheten har klarat beredningen. Den har klarat granskningen, och den har klarat utbetalningarna. Ingenting tyder på att det skulle vara dålig ordning vad gäller utbetalningar. Beslutsnivån ligger på . ligger bäst till i när det gäller genomförande av strukturfondsprogrammen vad gäller både beslut och utbetalningstakt. Att vi är bäst och att vi är bra på dessa områden betyder dock inte att vi ska sitta still och rulla tummarna. Det handlar i stället om kontinuerlig uppföljning och kontinuerlig granskning, och det kommer regeringen att fortsätta med. tog upp frågan vad regeringen gör framöver. Arbetet är så fördelat att det är EU-minister som hanterar sammanhållningspolitiken vad gäller budgetära frågor, och jag som ansvarig för regional tillväxt tar ansvar för själva innehållet som sådant. Jag var i , då vi diskuterade just innehållet. På ett av mötena var det fokus på regelförenkling. Vad kan vi göra för att underlätta i den bibel nu faktiskt producerar vad gäller regelverk för sammanhållningspolitiken? Vad kan vi göra också lokalt och regionalt för att snabba upp detta? Det är alltså nu en top of the top-fråga vad gäller de förhandlingar som är heta . Där är den väldigt aktiv i att driva på frågan om regelförenkling på EU-nivå. 15 (S): Min kritiska bild är inte min bild, utan det är projektägarnas bild. Motivationen jag har för att ta denna debatt igen med ministern är inte på något sätt att försöka måla upp en bild av att vi inte kan göra ett bra jobb och att detta inte är viktiga medel för och för landet. Motivationen jag har för att ta upp detta är att jag vill att det ska fungera bättre. Det är det uppdrag jag har fått av projektägare och dem jag har pratat med hemma i . Som sagt: Vi tar emot ungefär 3,6 miljarder. Det är självklart att det är otroligt viktigt att det fungerar. Socialdemokraterna och den regering som satt när detta startade var de som byggde upp modellen för att hantera strukturfondspengarna. Just den modell där man tar besluten så nära länets invånare och projektägare de som har en drivkraft och är entreprenörer som möjligt är en fantastisk modell. Jag tycker att det är en modell vi ska vara stolta över att vi fortsätter att utveckla. Att jag tar upp frågan igen är för att jag och många med mig känner att den bild som målas upp i rapporten faktiskt inte är helt sann. Jag ser att det finns en rättsosäkerhet för dem som är projektägare . Man vet inte om de godkännanden som kommer under pågående projekt håller. När efter mycket om och men och efter lång väntan säger att de ska betala ut pengarna tror man ändå på att man kan känna sig trygg i att man har gjort rätt. Jag kan ta ett exempel som är skrämmande. Det gäller i , som låg ute med 23 miljoner. Då hade de inte fått någon betalning sedan tredje kvartalet 2009. fick man till slut betalning , men inte . Om detta inte når fram till regeringen och ansvarig minister är detta det sätt jag måste använda för att ni ska få en riktig bild av hur det är ute i landet. Det kanske inte fungerar precis så problemfritt som regeringen har fått rapport om. Jag vill att detta ska vara någonting som får människor att känna att det finns möjlighet att förverkliga sina idéer. Varje län ska utifrån den regionala utvecklingsstrategin känna att man har en kraft att göra saker gemensamt. Jag möter dock tidigare projektägare, eller sådana som är inne i projekt, som faktiskt ifrågasätter om de vågar gå in i ett projekt. Teknikland är ett självklart ett exempel på hur man känner sig i händerna på en situation och en myndighet man inte har möjlighet att påverka. Man vet inte hur man ska hantera detta, för det finns inga pengar att betala tillbaka. Jag vet att ministern inte kan ha åsikter om och synpunkter på enskilda fall, men jag tycker att det är viktigt att ministern får information om enskilda fall som visar på att detta är en del av hela den modell vi har som faktiskt inte fungerar. När man blir återbetalningsskyldig och har gjort fel om man har förskingrat pengar och medvetet lurat staten och EU på pengar ska man självklart betala tillbaka. Jag vill inte att det ska bli ett system man utnyttjar, utan detta är ett system som ska fungera. Det ska fungera bra, så att många kan vara med och engagera sig i det. 16 Näringsminister (C): Jag tycker också att det är problematiskt att höra just de enskilda fall som har råkat i knipa. Jag kan givetvis inte gå in och kommentera enskilda fall, precis som sade. Jag kan dock konstatera att man aldrig kan skapa ett system som är helt vattentätt. Den kritiska bild som ändå målar upp är angelägen för mig att inte bara få reda på utan också bemöta. Därför välkomnar jag att vi har denna debatt i . Jag tycker att det är viktigt att vi använder det parlamentariska golvet till att just föra diskussion om hur vi kan föra regional utveckling framåt och hur vi kan skapa system och regelverk i som inte dödar kreativitet utan främjar kreativitet. Det är nämligen en jätteangelägen fråga. Vi vet att det finns en problematik, och det är därför vi bland annat har tillfört mer medel. Vi har gett Statskontoret i uppdrag att följa myndighetens verksamhet. Vi har samlat in projektägares synpunkter på förenklingsåtgärder både för den innevarande programperioden och som ett väldigt viktigt medskick inför den kommande programperioden, som nu febrilt håller på att arbeta med. Det gäller både förhandlingsläget i och förberedelser inför nästa programperiod. Vad gäller återbetalningen stadgas den i . Det stadgas också i den svenska förordningen att om beslut har fattats på grund av oriktig, vilseledande eller ofullständig uppgift från sökanden får myndigheten som beslutat om stöd upphäva detta. Jag tror att det är viktigt också ur rättssäkerhetsaspekt att skattepengar, EU-medel, verkligen arbetar på rätt sätt. Och jag förutsätter att de regelverk som finns efterföljs och att man lever upp till dem. tog också upp frågan om , som inte ligger inom ramen för sammanhållningspolitiken utan är en annan fråga. Den har regeringen också uppmärksammat. Det pågår en översyn av det statliga riskkapitalsystemet och de statliga riskkapitalaktörerna. Detta aviserades i budgetpropositionen 2012. gör man en översyn för att se om det finns en möjlighet att slå samman med , för att på det sättet ha statliga aktörer utspridda i regionerna runt om i landet som kan vara effektiva och samordnande i de tidiga skedena, det vill säga i såddfas eller tidig expansionsfas. Det här är viktiga regelverk för både statliga riskkapitalaktörerna och sammanhållningspolitiken. Det är av den anledningen som jag personligen har gått in hårt i arbetet för att för nästa programperiod fokusera på innovation, grön teknik och näringslivsutveckling, för de här medlen betyder så oerhört mycket för jobb och utveckling, inte minst i norra delen av . Därför är det viktigt att vi har en regering som är offensiv i Europasammanhang. Och när jag möter mina europeiska kolleger får jag berättat för mig att vi nu har en regering som är offensiv, som sätter sig vid bordet och diskuterar de här frågorna på ett annat sätt än under tidigare decennier. Jag är väldigt glad över att vi har en regering som tar strid för att få ett så gott återflöde som möjligt till och till regional tillväxt. 17 (S): Om regeringen har varit speciellt offensiv råder det delade meningar om, med tanke på att man har riktat den största kraften på att hålla nere budgeten, och att man har kommit in väldigt sent i den här diskussionen är vi alla medvetna om. Det är bra att regeringen jobbar med regelförenklingar. Men exemplet som jag tog upp, projektet på , var ett projekt inom strukturfondspengarna. Det handlade alltså inte om riskkapital, utan det var ett strukturfondsprojekt som man väntade på utbetalning för. Det är bra att får ökade resurser. Jag hoppas att de går till rätt saker. Men det oroar mig att å ena sidan säger ministern att man inte har några signaler om att det finns några längre väntetider för att få utbetalningar och att de å andra sidan har fått pengar för att de ska fixa utbetalningstiderna. Då frågar jag: Går de ökade resurserna verkligen till rätt saker om har aviserat för regeringen att de har problem med att betala ut ? En sak som efterfrågas bland många projektägare är att ska få en mer rådgivande roll under löpande projekt. Det upplever man inte att man har . Det hoppas jag att det går att hitta en lösning på. Tekniklandet visade mig en paragraf i förvaltningslagen. De undrade: Ska inte också följa § 4 om myndigheternas serviceskyldighet, att lämna upplysningar, vägledning råd och vara till hjälp i enskilda frågor som rör myndighetens verksamhetsområde? Man känner sig så otroligt hjälplös i en situation där man tror att man har gjort rätt, har haft kontakt med myndigheten och myndigheten sedan anser sig inte ha något ansvar för att det gick fel. Det är den rättsosäkerheten som jag hoppas att regeringen tar med sig. Det är ett otroligt viktigt arbete att bygga upp nästa programperiod som vi alla vill ska fungera väldigt bra. 18 Näringsminister (C): Jag vill tacka för inspelen i det sista replikskiftet. Jag tror att det är viktigt att vi vill lyssna in de fall som finns runt om i landet. Det jag ville säga med mitt inledande svar i interpellationsdebatten är att ligger väldigt bra till i , till och med bäst vad gäller genomförandetakten och utbetalningarna. Men det betyder inte att vi är nöjda till , utan det betyder att vi ändå kan förbättra oss, och det är det som vi arbetar med. Jag känner inte igen bilden att har kommit in sent i diskussionerna vad gäller nästa programperiod. var jag med på informella ministermöten, där både de nordiska och de europeiska ministrarna samordnade sig och där vi också hade bilaterala möten mellan olika länder som är likasinnade med i att offensivt driva på. Jag har också deltagit i möten där innehållet i nästa programperiod har diskuterats, liksom EU-ministern har varit med då budgetära frågor har diskuterats. Det är viktigt att markera vår aktivitet i de här frågorna. är ett högkonjunkturår för förhandlingarna vad gäller sammanhållningspolitiken, som väntas gå i mål . Det är viktigt att vi här maximerar svenskt återflöde och driver på vad gäller gleshetsbonus och gleshetskriterium, för det är en viktig del för fördelningen av medel, inte minst till och som är relativt glesbefolkade länder jämfört med övriga europeiska länder. Överläggningen var härmed avslutad. 8 § Svar på interpellation 2011/12:186 om jämlik vård för personer med diabetes 19 Socialminister (KD): har frågat mig följande: Kan socialministern garantera att den av TLV föreslagna uteslutningen av diabeteshjälpmedel ur den statliga subventionen inte kommer att påverka patienterna negativt? Hur avser socialministern att säkerställa att TLV:s beslut inte innebär en återgång till äldre diabeteshjälpmedel och behandlingar? Vilka åtgärder avser socialministern att vidta för att personer med diabetes även ska ha tillgång till likvärdiga hjälpmedel oavsett vilket landsting de tillhör? Jag vill först och främst understryka att den hälso- och sjukvård som erbjuds ska vara jämlik, av god kvalitet och ges efter behov till alla. Den ska också vara lätt tillgänglig, oavsett var i landet man bor. Hälso- och sjukvården är landstingsstyrd och det är, enligt hälso- och sjukvårdslagen (1982:763), landstingens ansvar att tillgodose behovet av hälso- och sjukvård. I budgetpropositionen aviserade regeringen en satsning på jämlik vård. satsades , och satsas lika mycket. Under föregående år vidareutvecklades arbetet med öppna jämförelser för att belysa ojämlikhet i vården. fick också ett uppdrag att kartlägga utmaningarna på området. Under innevarande år kommer en strategi för jämlik vård att tas fram. I lagen (2002:160) om läkemedelsförmåner finns angivet att det är () som beslutar om vilka förbrukningsartiklar som ska subventioneras inom ramen för förmånssystemet. TLV har även möjlighet att själva initiera omprövningar av redan fattade subventionsbeslut. Den omprövning av insulinpumpar som genomförs har alltså initierats av myndigheten själv. TLV:s beslut om huruvida insulinpumparna fortsättningsvis ska ingå i läkemedelsförmånerna kommer att träda i kraft tidigast . Omprövningen av insulinpumparna görs i dialog med Kommuner och Landsting som själva har aviserat att insulinpumparna även i fortsättningen kommer att vara subventionerade för patienterna. Jag har tillsammans med mina medarbetare informerat mig om det pågående arbetet och kommer fortsättningsvis att följa arbetet noggrant. 20 (S): Jag får tacka socialministern för svaret. Vi står återigen här och ska debattera en stor folkhälsofråga, och jag känner lite extra ansvar för folkhälsan. Diabetes är en av de stora folksjukdomarna. Anledningen till att jag har ställt interpellationen är den stora oro som finns bland diabetiker efter beskedet att den statliga myndigheten vill ta bort den statliga subventionen av insulinpumpar som funnits . Detta riskerar att leda till försämrad behandling för patienter med diabetes. Att leva med diabetes innebär att man regelbundet måste kontrollera sina blodsockervärden och reglera medicineringen av insulin. skedde medicineringen uteslutande genom sprutor med insulin. sker den främst genom en insulinpump. Med hjälp av en insulinpump som fästs på kroppen kan man ge sig själv direktverkande insulin utan sprutor. Pumpen kan ställas in individuellt och kan enkelt bäras och hanteras av patienten. Insulinpumpen är extra viktig för barn som kan ha svårt att hantera sprutor och komma ihåg när de ska ta dem. Fel medicinering kan ge allvarliga komplikationer och vara direkt livshotande. Dåligt behandlad diabetes leder bland annat till blindhet, njursvikt, hjärtinfarkt, stroke och problem med blodcirkulationen, vilket kan leda till amputation. Föräldrar till barn med diabetes måste dygnet runt kontrollera värdena för att inte riskera sitt barns hälsa. Kommuner och Landsting, SKL, har uppgett i medierna att insulinpumpar även i fortsättningen kommer att subventioneras och då via landstingsbudgeterna. Detta kan dock inte SKL garantera rent lagligt eftersom varje landsting ansvarar självständigt för sin budget och sina prioriteringar. Risken är stor att det kommer att bli stora skillnader när det gäller vem som kommer att erbjudas insulinpumpsbehandling samt urvalet av produkter och innovationer beroende på de enskilda landstingens ekonomiska prioriteringar och regler. Risken är stor att vi får en ojämlik vård i på ett viktigt område som diabetesvård. Min fråga till är därför: Vilka initiativ tänker han ta för att se till att patienterna inte drabbas? 21 (S): Att vara förälder är något av det bästa man kan vara. Vi vet också att det är ett stort ansvar. De allra flesta gör allt för att deras barn ska få vad de behöver för att leva ett bra liv. Det är mycket att tänka på även med fullt friska barn. Har man dessutom ett barn med någon form av speciella behov, det kan vara sjukdom, handikapp eller någon annan form av funktionshinder, blir det än mer att tänka på. finns det ungefär 8 000 barn med diabetes i . Jag tror att det är svårt för oss som inte är drabbade av detta att sätta oss in i hur dessa människors vardag ser ut och hur det är att verkligen leva med ett barn med diabetes. Det är ständiga blodsockerkontroller, medicineringar, funderingar och tankar på hur det ska gå för barnet , om man gör det rätta och om det är det allra bästa.