prot · H00937 · 2012-12-05 00:00:00 — Det var just det som var syftet med den här reformen, en reform som på kommer att kosta , vilket har ungefär samma impact på privatekonomi som att han går ned på fiket och köper en cola. Att stå här och prata om att detta innebär stora kostnader och utgifter för staten är därför bara larvigt. stod i talarstolen och pratade om 12 miljarder. Jag tror nog att ska anlita den här läxhjälpen när reformen genomförs. Talartiden rinner ut, men jag tycker att en annan sak som man måste lyfta fram är lärarnas situation. På vilket sätt blir det dåligt av att lärarstudenter får möjlighet att tjäna extrapengar vitt och bli bättre i sitt yrke? Det här är bra! Svara på frågan, ! 39 (S) replik: Jag måste erkänna att jag är en väldigt slarvig tv-tittare. Många har sagt till mig att jag måste titta på serien Solsidan. har jag fått en liten sekvens ändå, så jag kan vara ute och motionera i stället. Det så tydligt illustrerar är att detta är en reform för några få. Det kostar ju så lite. Vad gör det då? Det har ju ingen påverkan. Men det är just det. Det är Solsidan som ska ha det, inte de andra. För om alla barn ska ha denna skattesubventionerade läxhjälp det är det som är poängen är det en samhällelig direktkostnad på 12 miljarder. Ni vill dock inte att alla ska ha det. Jag tänkte på den gamla tyska förbundskanslern när argumenterade: Högern lovar de många vad de vet att bara några få kommer att erövra. Det är sant. 40 (M) replik: Solsidan eller 70-talets jag vet vad jag väljer. tror man att det här kommer att kosta, givet den självfinansiering som förslaget med all sannolikhet kommer att ha. Det bygger på beräkningar av hur situationen ser ut . Jag ser framför mig att det här kommer att växa och omfatta långt många fler än det gör , givet de här beräkningarna. Det är någonting positivt. pratade tidigare i talarstolen demagogiskt om 12 miljarder. Hur han kom fram till den siffran är väldigt intressant. Det är många som vill veta det. Men låt oss säga att det blir 12 miljarder. Det är fantastiskt i sådana fall, därför att med lite snabb överslagsräkning kan man se att skulle det kosta 12 miljarder skulle branschen behöva sysselsätta ungefär 50 000 fler människor. 50 000 fler människor som befinner sig i utanförskap, som inte tjänar pengar, som är arbetslösa får då möjlighet till sysselsättning. Det vore väl fantastiskt. Det vore väl jättepositivt om läxläsningsreformen som vi nu klubbar igenom skulle växa lika mycket som RUT- och ROT-tjänsterna har gjort i övrigt, så att det är vanligt folk som får tillgång till dem, som vi kan konstatera. Jag vet att det är jättesvårt för att visualisera att det verkligen ser ut så att uppemot en och en halv miljon skattebetalare faktiskt utnyttjar och . Det går lite emot den världsbild som gärna utgår från. Om den utvecklingen också gäller läxläsning blir jag jätteglad. Vi kommer att få se ett mycket bättre samhälle, där resultatet i skolan blir bättre. Lärarstudenterna får öva på att vara pedagoger, tjäna extra, få pensionspoäng, få a-kassa, och arbetslösheten sjunker. Det vore väl terrific. 41 (S) replik: Jag kan upplysa om att mina ekonomiska referenser hämtar jag från en av mina vänner på . Jag tror att de gäller. Din argumentation är starkt haltande. Självfinansieringsgraden finns över huvud taget inte där om det är studerande som ska utföra arbetsuppgifterna och de inte kommer upp i inkomster som är beskattningsbara. Det är väl rimligt att anta. De ska väl sköta studierna också. Men det stora slöseriet ligger i att ni först vill förminska frågan, därför att den innehåller en djup ideologisk diskussion om jämlikhet och en likvärdig skola för alla. Av andra skäl vill ni förstora frågeställningen och locka med att detta ger fler människor en möjlighet. Sanningen är att ni i den här frågan är på ett sluttande plan. Ni har ju alla emot er. , denna gamla, trygga tidning som du är uppvuxen med! Läs opinionen så ser du, , att ni är ensammare . Och det är kanske så att tiden alltid vänder. försvinner 2000-talets nyliberalism och 70-talets Jönköpingsanda kommer åter. Det blir fint. 42 (M) replik: läser jag förvisso , men jag gör det på nätet som de flesta gör . Det är så man tillgodogör sig nyheter , . Vet du vad, om det är så att den här läxläsningsreformen kommer att kosta 12 miljarder, som du tror att den kommer att göra du sade precis att du är säker på att det kommer att bli så ska jag åka och handla på i . Då anpassar jag mig till det. Jag kommer säkert att återkomma till den debatten med , men det är så att väldigt många lärarstudenter jobbar svart genom att erbjuda läxläsning. Jag hade massvis med kompisar under min studietid som gjorde detta. Det var kanske inte lika uppmärksammat som alla andra svartjobb, men problemet fanns tveklöst där. Att de nu får möjlighet att tjäna pengar vitt, få pensionspoäng och få rätt till a-kassa, är någonting fantastiskt. blev jag lite uppe i varv av att ha debatterat med så jag glömde att avkräva honom ett svar på den fråga som jag inledningsvis ställde i mitt inledningsanförande. Det var väldigt tråkigt att inte svarade på den. Om det här nu är så farligt och bedrövligt, varför står det inte med i ert förslag att ni vill ta bort möjligheten till ROT-avdrag för läxläsning i ? Hur kommer det sig? Om det här nu är så fruktansvärt farligt, varför vill ni inte ta bort det? Jag hoppas att någon av dina kolleger i de rödgröna kan svara på det. Ni har inte med det förslaget, och ni argumenterar väldigt inkonsekvent. 43 (V) replik: Jag kan väl erkänna att jag hellre lyssnar på proggen än tittar på Solsidan. Det förvånar kanske ingen att föredrar Solsidans . Det var inte riktigt därför jag begärde replik. Det var för att svara på frågan hur vi ser på och i dess helhet. påstod ju lite grovt att alla de rödgröna partierna är emot både och . Det är en felaktig beskrivning, och jag tycker att det är synd att man kommer med sådana svepande påståenden i en sådan här debatt. När det gäller stämmer det att vi är emot som helhet. Vi är emot även läxhjälp i och barnpassning. Vi tycker att det är fel att använda skattepengar till det. Det är trots allt . RUT-avdraget ökar ständigt. Det är ganska mycket pengar. När det gäller har vi en mer anpassad syn. Vi ser det som ett konjunkturinstrument. Vi har faktiskt i vår budget tagit med en del ROT-avdrag, även om vi har ändrat reglerna lite grann. Vi har sänkt taket. medges ROT-avdraget per person. Det tycker vi är lite för högt. Man kan sänka taket. Då når det ut till breda grupper i alla fall. Jag skulle vilja fråga om effektiviteten i de här insatserna, de här talen. Det är mycket dyrare insatser att ha privat subventionerad läxhjälp än att skolan får resurser till att stödja sina elever. Ska inte skattepengarna användas effektivt, ? 44 (M) replik: Ska skattepengar användas effektivt? Självklart ska skattepengar användas effektivt. Är det någonting som särskiljer och tror jag att det är att alltid är och alltid kommer att vara ett parti som verkar för att skattemedel används effektivt. kan man när man lyssnar på debatter med vänsterpartister och läser er budget tro att det liksom inte finns några gränser för hur mycket pengar ni kan slösa bort. Jag tycker också att det är intressant hur tidigare i debatten har argumenterat för att man vill ha ett platt och harmoniskt skattesystem, med lite avdrag. Han kallade från talarstolen oss i Alliansen för avdragsalliansen. Det här är ju en argumentation som faller på sin egen orimlighet, därför att när det väl kommer till att ha fullt platta skattestrukturer är absolut inte för det. Om du vore så mycket för en enhetlig beskattning som du säger hade du ju varit för helt platta skatter, men det är du inte. är för enhetliga skatter. Han är för effektivitet i skattesystemet när det passar honom, när det tjänar hans egna personliga mål och syften. Jag tycker att du faktiskt borde svara på frågan. vet jag att du är emot och över huvud taget, borde det inte då i konsekvensens namn vara så att du har en annan reservation än den du går ihop med de rödgröna om och kräver hela ROT:s avveckling snarare än att bara verka för att det här inte genomförs? 45 (V) replik: Regeringen har kommit med ett förslag, och vi yrkar avslag på det förslaget tillsammans med och Socialdemokraterna. När det gäller att använda skattepengar effektivt kan jag säga att en elevtimme, enligt en nationalekonom som har räknat ut detta, kostar i skolan. I läxhjälp med RUT-avdrag kostar det totalt sett och i skattepengar . Vilken är den mest effektivt använda skattekronan, ? Det borde till och med du på Solsidan i kunna räkna ut. 46 (M) replik: Jag jämför gärna mattekunskaper och akademiska poäng i nationalekonomi vid tillfälle. Det här är en reform som enligt våra beräkningar kostar , givet situationen . Det är mycket möjligt och det vore positivt att läxläsning och läxhjälp växer som företeelse och därmed sysselsätter fler människor och skapar nya jobb. Man ska ha klart för sig att det nu är en kostnad på . Någon hade räknat ut att om de pengarna satsas på skolan handlar det om per elev. Det är ett antal lärare som kan anställas med hjälp av de resurserna. Om de ska smetas ut rättvist över hela landet, vilket är logiskt och rimligt, är det fråga om per skolelev. Det är fullständigt på marginalen, och det kommer inte att ge någon som helst effekt. Den här möjligheten kommer däremot att ge effekt. Den ger möjlighet att rikta resurser till föräldrar som tycker att deras barn behöver lite extra läxläsningshjälp. Det finns en mängd skolbarn som går i skolklasser där de tyvärr har en lärare som inte lyckas i sitt uppdrag. För dem är det avgörande att de får extra hjälp i läxläsningen och i skolgången när det är så att skolan inte räcker till. Det går inte riktigt att jämföra dessa rakt av, att det skulle bli samma effekt av de genom att smeta ut dem på alla skolelever, , i hela landet, jämfört med reformen som är riktad mot de människor som anser att deras barn behöver den extra hjälpen. 47 (MP) replik: för ett intressant resonemang, men det blandas friskt mellan och RUT-läxhjälp och allt möjligt i siffrorna. Sedan blev dessutom ett tv-program inblandat i det hela. Jag tycker att det är bra om vi kan hålla oss till fakta. Jag är trött på att vi politiker argumenterar med att säga att vi känner någon som gav läxhjälp svart. Jaha, jag känner också en massa folk. Jag känner också lärarstudenter. Men jag vill bygga min politik på fakta. Det finns inga fakta som säger att det har funnits en stor svart sektor i fråga om läxhjälp. Däremot har det funnits många väntjänster. Men jag tycker inte att vi skattebelägga allt. Vi ska ha ett effektivt skattesystem i . Det ska bygga på forskning och fakta, och det ska vara effektivt. Det intressanta var det sade på slutet i det sista replikskiftet. Han sade att resurserna ska riktas mot de elever som behöver hjälp. Det håller jag helt med om. säger i remissvaret till regeringens proposition att hjälpen inte når de elever som behöver hjälpen. Den är av pedagogiska skäl felriktad eftersom den inte når de elever som behöver mycket hjälp. Jag känner en hel del av eleverna. De går i Hovsjöskolan i . De behöver mycket läxhjälp, men de har inte råd. Deras föräldrar lever tyvärr ofta på försörjningsstöd eller är nyanlända och har inga inkomster. Det är de som behöver hjälpen. Och det är därför hjälpen är felriktad av både skattetekniska och pedagogiska skäl. Regeringen verkar mest tycka att skatten ska sänkas för några till. Det kan man tycka, men då ska man säga det. 48 (M) replik: Det var intressant att pratade om väntjänster. Man fick nästan lite intrycket av att är för väntjänster och att de sker svart. Vi har haft en situation i med omfattande svartarbete inom servicesektorn, inom RUT-tjänster, sådant man oftast använder RUT-tjänster till, det vill säga städhjälp hemma. Svartarbetet var omfattande inom byggbranschen, och det var omfattande inom sådant som kallar väntjänster men som faktiskt är svartarbete. Man låter systematiskt och återkommande grannflickan passa barnen och hjälpa dem med läxläsningen. Detta sker som lärarstudenter och studenter över huvud taget med små inkomster och små marginaler tjänar lite extra pengar på att hjälpa familjer med läxläsning. Det senare var kanske inte ett lika stort problem som det tidigare. Eftersom svartarbetet var ett så stort problem överskuggades med all sannolikhet svartarbetet inom läxläsningen av annat svartarbete, men nog fanns det där. Jag tror att om talar med studenter eller människor i min generation som har pluggat kommer det att framgå att en förhållandevis stor andel har jobbat svart, kanske inte i stor omfattning för varje enskild individ men totalt sett i samhället. Att dessa människor kan göra detta arbete vitt är väl positivt. Svara på den enkla frågan, : Om det här är så hemskt, varför vill du inte ta bort avdraget i ? Det finns i . Du lever med det, du har inte kritiserat det tidigare och du har inte lagt fram förslag på att ta bort det. Det är fullständigt ologiskt. Varför gör du inte det? 49 (MP) replik: Jag tycker att vi ska dra en skiljelinje mellan bygg, städ och andra sektorer där vi alla är medvetna om att det har funnits mycket svartarbete. För mig är en väntjänst något annat. En väntjänst är inte att någon bygger eller reparerar huset eller städar. En väntjänst är det däremot om jag till exempel ber mina äldre barn att vara barnvakt. Är det så att vi inom familjen ska börja fakturera varandra? Jag trodde inte stod för den politiken. Sedan var det frågan om avdrag för . Jag har byggt hela mitt anförande på att jag har respekt för regelverk och deras expertkunskap. De lyfter fram att det går att hantera avdrag när det gäller utan att vi för den skull ska ta klivet över till specialisttjänster. Gränsdragningsproblem finns alltid, men jag respekterar som expertorgan som kan bedöma var gränsen bör dras. Det verkar inte Alliansen göra. Jag har inte yrkat på att avdraget ska avskaffas. Jag ser inte något speciellt skäl för det, men jag tycker att ni befinner er på ett sluttande plan där ni frångår själva grundprincipen för RUT-avdrag som ni själva har konstruerat därför att ni vill få en politisk poäng på detta. Jag tycker helt enkelt att det är osmakligt. Det är lite slarvigt och populistiskt. Jag efterlyser fakta i denna fråga. Alla mina inlägg har handlat om fakta. Finns det en svart sektor? Har det funnits en svart sektor? Hur hanterar ni specialistfrågan? Jag får inga svar eftersom ni inte har några svar. Det blir raljerande och svepande formuleringar där ni dessutom antyder att MP vill avskaffa och , vilket vi inte alls har sagt. 50 (M) replik: Jag brukar säga att är min favoritmiljöpartist därför att han generellt sett är balanserad med kloka åsikter och synpunkter. Jag önskar att jag hade fått möjlighet att jobba mer med . Men här tycker jag att logiken inte riktigt går ihop. säger att det inte finns någon svart sektor, inte har funnits någon svart sektor och att det vi nu gör är osmakligt. Men avdrag ska få förekomma i , och det har förekommit i . har inga synpunkter på det och tycker att det gott kan vara kvar. Vad är logiken i detta? Det finns över huvud taget inget sammanhang. Jag kan inte belägga med vetenskapligt styrkta undersökningar att det har varit ett stort problem med svartarbete med läxläsningshjälp i eller tiden före. Jag kan bara tala om egna erfarenheter. Jag vet inte hur jag har gått in i en Icabutik eller Domus har jag inte i krokarna och sett en uppklistrad lapp om läxläsningshjälp. Jag hade åtskilliga kompisar under min egen pluggtid som ägnade sig åt detta. Om du frågar dina egna barn tror jag definitivt att de kommer att berätta att de också hade kompisar som gjorde det. Kanske gjorde de det till och med själva. Detta är inte fråga om väntjänster. Det är inte fråga om att närstående hjälper varandra grannar som hjälper varandra att skotta snö eller liknande, eller barn som klipper gräset och att man ska avkräva dem att minsann skicka in kontrolluppgifter till . Detta handlar i stället om att man mer eller mindre systematiskt tillhandahåller en tjänst. Problemet är inte lika omfattande som i andra sektorer, men det finns ändå där. Det är relativt uppenbart. Därför tycker vi att detta är en bra reform. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under 23 §.) 16 § Genomförande av det nya EU-direktivet om administrativt samarbete i fråga om beskattning Föredrogs skatteutskottets betänkande 2012/13:SkU8 Genomförande av det nya EU-direktivet om administrativt samarbete i fråga om beskattning (prop. 2012/13:4). Talmannen anmälde att i anslutning till betänkande 2012/13:SkU8 hade en skrivelse inkommit från (MP) m.fl. I skrivelsen av yrkades att förslaget till lag om ändring i 17 kap. 8 § offentlighets- och sekretesslagen skulle vila på grund av att lagen innebär en sådan begränsning av fri- och rättigheterna som avses i 2 kap. 22 § regeringsformen. Skrivelsen hade delats ut till kammarens ledamöter. Yrkandet skulle tas upp till omröstning vid dagens votering. Den inkomna skrivelsen hade följande lydelse: Till talmannen att förslaget till lag om ändring i offentlighets- och sekretesslagen (2009:400) såvitt avser 17 kap. 8 § ska vila enligt 7 kap. 3 § tryckfrihetsförordningen jämlikt 2 kap. 22 § regeringsformen har justerat betänkande 2012/13:SkU8. I betänkandet tillstyrker utskottet regeringens förslag till ändringar i 17 kap. offentlighets- och sekretesslagen (2009:400). Förslaget innebär bl.a. att absolut sekretess införs i för uppgifter i vissa rapporter eller andra dokument från kommissionen om inte kommissionen samtyckt till att uppgifterna röjs. Vidare innebär förslaget en inskränkning av den i 1 kap. 1 § tryckfrihetsförordningen och 1 kap. 1 och 2 §§ yttrandefrihetsgrundlagen reglerade meddelarfriheten. Inskränkningar i meddelarfriheten bör föregås av noggranna överväganden. Några sådana överväganden görs inte i den aktuella propositionen. Mot den bakgrunden har i ett yttrande till skatteutskottet ansett att skatteutskottet ska avstyrka lagförslaget om inskränkning i meddelarfriheten. har dock valt att tillstyrka förslaget. Enligt 7 kap. 3 § tredje stycket tryckfrihetsförordningen gäller vad som föreskrivs i 2 kap. 22 § första stycket regeringsformen vid lagförslag om tystnadsplikt som bryter meddelarfriheten. Av bestämmelsen följer att förfarandet blir tillämpligt utan föregående prövning av . Med stöd av ovannämnda yrkar vi att förslaget till ändring av offentlighets- och sekretesslagen (2009:400) såvitt avser 17 kap. 8 § ska vila . (MP) (MP) (MP) (MP) (MP) (MP) (MP) (MP) (MP) (MP) (MP) (V) 51 (V): Detta betänkande behandlar regeringens proposition om genomförande av det nya EU-direktivet om administrativt samarbete i fråga om beskattning. Det är ett till synes ganska harmlöst förslag om hur det EU-direktiv om medlemsstaternas samarbete i skatteärenden som antogs ska implementeras i den svenska lagstiftningen. Detta så kallade handräckningsdirektiv ersätter ett tidigare direktiv . Det nya direktivet innehåller mer långtgående krav på medlemsstaterna att utföra utredningar för att få fram upplysningar som en annan medlemsstat begär. Till exempel går det inte för en medlemsstat att vägra lämna upplysningar enbart därför att den egna staten inte har någon nytta av uppgifterna. Bestämmelserna i direktivet överensstämmer också med internationellt accepterade standarder för informationsutbyte på skatteområdet. Det är dock viktigt att konstatera att varken det nya direktivet eller det gamla påverkar medlemsstaternas utformning av sin skattelagstiftning. Denna äger varje land självt. har inget att invända när det gäller ambitionen att förbättra samverkan mellan skattemyndigheter så att till exempel skatteflykt kan beivras, och vi är som medlemmar i naturligtvis skyldiga att genomföra direktivet. Vi har dock stark kritik mot hur förslaget till svensk lagstiftning ser ut enligt betänkandet, då vi menar att här föreslås lagändringar i vår grundlagsskyddade tryckfrihetslagstiftning som inte är vare sig acceptabla eller nödvändiga. Detta uttrycks på följande sätt på sidorna 6 och 7 i betänkandet: Den tystnadsplikt som följer av den nya sekretessbestämmelsen ska, när det gäller uppgifter i rapporter och andra dokument från kommissionen, ha företräde framför den rätt att meddela och offentliggöra uppgifter som följer av tryckfrihetsförordningen och yttrandefrihetsgrundlagen. Det betyder alltså att utskottsmajoriteten föreslår att yttrandefrihetsgrundlagen måste underställas implementeringen av ett EU-direktiv som handlar om en trots allt så begränsad sak som administrativt samarbete i fråga om beskattning. Det kan väl liknas vid att sila mygg och svälja kameler. har beretts tillfälle att yttra sig över skatteutskottets förslag till beslut och är starkt kritiskt till denna del i betänkandet. Man föreslår skatteutskottet att stryka denna lagändring så att meddelarfriheten enligt yttrandefrihetsgrundlagen kan bibehållas. Dessutom är förslaget i dessa delar enligt min uppfattning ett onödigt beslut. Om kammaren genom att bifalla reservationen i stället ställer sig bakom alternativa förslag till beslut, som överensstämmer med förslag i yttrandet till skatteutskottet, får vi en lagstiftning på plats som är tillräcklig för att genomföra EU-direktivet men som alltså inte strider mot yttrandefrihetsgrundlagen. Bifaller man reservationen kommer lagförslaget om inskränkning i meddelarfriheten att avslås. Med detta, herr talman, yrkar jag bifall till reservationen. 52 (M): Föremål för denna debatt är lagstiftning baserad på ett EU-direktiv som ersätter tidigare direktiv om ömsesidig handräckning . Tanken är att EU:s samarbete mot skatteflykt och andra skattebrott ska skruvas upp ytterligare ett par snäpp, allt för att förenkla och effektivisera medlemsländernas samarbete i kampen mot den gränsöverskridande skattebrottsligheten. Skatteflykten från och inom EU är ett gigantiskt problem, som inte precis har blivit mindre av senare års finansiella oro och ekonomiska kris inom EU. Därför är medlemsstaterna överens om att kampen mot skatteflykten måste prioriteras och inte minst moderniseras. Det gällande handräckningsdirektivet är . Samarbetet inom EU måste kort sagt bli vassare på detta område. Som vanligt är juristprosan torr och trist, men syftet med det nya EU-direktivet om administrativt samarbete på skatteområdet är alltså att ge medlemsstaterna bättre tillgång till information om oredovisade inkomster som borde ha beskattats. I botten ligger förstås ofta avancerade brottsliga förfaranden av olika slag. Om bifaller förslaget i skatteutskottets betänkande nr 8 kommer informationsutbytet på skattebrottsområdet att fördjupas, mellan och medlemsländer men också mellan medlemsländerna inbördes. Detta kommer att ske redan från årsskiftet. För del innebär det fördjupade samarbetet att inget medlemsland längre kan vägra att lämna ut upplysningar bara för att det landet inte har något eget intresse av informationen. Det går inte heller att hänvisa till att upplysningarna finns hos en bank eller liknande. Detta är goda nyheter för . Å andra sidan måste självklart i sin tur hjälpa kommissionen och de andra medlemsstaterna med upplysningar om de villkor som följer av direktivet. Likaså ska vi tillåta att skattemyndigheterna i andra EU-länder får göra besök här, och vi åtar oss att med sekretess skydda uppgifter som informationsutbytet omfattar. Informationsutbyte är ett ord som är känsligt för många, eftersom man ser det som ett hot mot den personliga integriteten. Jag är själv noga på min vakt när jag hör det ordet, för jag vet att det ofta används som en förskönande omskrivning för inskränkning av den personliga integriteten. Just därför är det angeläget att i detta fall fästa särskild uppmärksamhet på några saker. För det första är informationsuppgifterna vi här talar om närmast av statistikkaraktär. Uppgifter om enskilda personer förekommer normalt inte i de rapporter och dokument som samarbetet avser.