prot · GZ0987 · 2012-03-22 00:00:00 — Med tanke på att har ansvar för utbildningsfrågorna kunde det vara intressant att få höra här i kammaren hur och alliansregeringen tänker sig en framtid för de unga när det gäller utbildning och sysselsättning. 19 Tredje vice talman (FP) replik: Låt mig inledningsvis säga att mitt och synsätt när det gäller skatter skiljer sig väsentligt åt. Jag hörde prata om att man har 5 miljarder som är samhällets pengar. Först och främst vill jag säga att jag inte anser att det är pengar som samhället äger. Jag anser att beskattning bygger på att samhället tar ut beskattning för att finansiera sådant som är intressant att finansiera gemensamt. Vi kan ha olika synsätt på hur stor samhällskostymen ska vara, och jag anser att allt inte kan rymmas inom den kostymen. Ofta gör pengar mycket större nytta om de får vara kvar och verka som i det här fallet när det gäller momsen på restaurangtjänster. Vi vet att det är många unga människor som får sitt första jobb just inom den här typen av bransch. Det är klart att det påverkar möjligheten att anställa om man lättar lite på beskattningen eller uttaget av moms. Förhoppningsvis leder detta till att många fler ungdomar får sitt första arbete just i restaurangbranschen, vilket gör att de också får in foten på arbetsmarknaden och får lättare att få jobb . Alla vet ju att det är lättare att söka ett nytt jobb om man har haft ett jobb. Där skiljer alltså våra uppfattningar sig åt. Sedan vill jag säga att mycket har gjorts i övrigt när det gäller ungdomar. Vi har skapat möjligheter till lärlingsutbildningar och lärlingsanställningar. När det gäller yrkeshögskoleutbildningar har det gjorts satsningar. Arbetsgivaravgifter har sänkts för unga. Vi har förbättrat kvaliteten när det gäller högskolor och universitet. Jag skulle kunna fortsätta den här uppräkningen, men jag har kvar av talartiden och stannar därför. 20 (S) replik: Ja, det är väl så att och Socialdemokraternas syn på skattepolitiken skiljer sig åt. Det är en helt ideologisk fråga. Det vi kan vara överens om är att vi tar in skattepengar för att på olika sätt använda pengarna ute i samhället där de gör mest nytta. Det är det som det här handlar om. Vi tror på fullaste allvar att i det läge som är nu med en strukturomvandling gör de här 5 miljarderna inte mest nytta inom restaurangbranschen. Jag tror att den branschen klarar sig på egna ben. Kanske de här pengarna hade gjort mer nytta i offentlig sektor, exempelvis inom äldreomsorgen där vi vet att personalen håller på att slita ut sig fullständigt för att de är för få. Vi behöver unga människor även inom offentlig sektor i vård, skola och omsorg. Så kan man också använda våra pengar! Jag skulle vilja komma tillbaka till det här som handlar om unga och arbetslösa. Trots de satsningar som Alliansen och har gjort på unga människor som redogjorde för är ungdomsarbetslösheten bland de högsta i hela . Det är ju lite märkligt. I det läget föreslår att man ska sänka lönerna för de unga. Hur får man ökad tillväxt med sänkta löner? Jag hoppas att kan redogöra för det här i kammaren . 21 Tredje vice talman (FP) replik: Jag ska bara helt kort säga att det är tydligt och klart att vi har olika synsätt. bekräftar bara synsättet att det är samhällets pengar. Jag tror på ett förhållningssätt där vi jobbar för breda skattebaser. Unga som får jobb får en lön som beskattas, och ju fler som är med och bidrar desto bredare skattebas får vi. Det är till nytta för samhället. Jag har ett sådant synsätt. När det gäller ungdomslöner tror jag också att och jag har olika synsätt. Lön är inte något som man har rätt till. Lön är något som man erhåller för att man producerar. Det är klart att det finns skillnader i vad en person som är helt ny på arbetsmarknaden producerar och vad en person som har lång erfarenhet på arbetsmarknaden kan producera. Alternativet är att unga står utanför, och för många unga är det inte ett alternativ att, som Socialdemokraterna föreslår, satsa på ökad utbildning, för många av de unga som står utanför är en del av det gamla utbildningssystemet som parti stod för. Det är det som är skälet till att de har hamnat där de är. De har hoppat av utbildningar för att de är trötta på utbildningssystemet. Att medicinen då skulle vara mer utbildning för unga som är helt omotiverade ser jag som en dålig lösning. Det är mycket bättre att de här människorna får chans att komma in på arbetsmarknaden och visa sina förmågor, och sedan i nästa steg välja, när de är motiverade, att gå in i utbildning. Så har det fungerat för många och kommer att fungera även . 22 (C): har alltid haft en förmåga att anpassa sitt näringsliv till förändringar i omvärlden, och det är mycket beroende på att vi är ett litet exportland. Ända sedan etablerades som industriland har våra företag utvecklats framgångsrikt, och det är en tradition att bygga vidare på. Som centerpartister ser jag och mina partikamrater inte lösningen i särlösningar utan i en bred reformagenda för att stärka företagsklimatet i hela landet. Vi vet att företagens hemmaplan är att erövra marknadsandelar och utveckla sina produkter och tjänster. Politikens roll är att kratta manegen, helt enkelt. Därför är det viktigt med en bred reformagenda som skapar rätt förutsättningar för företagen att växa och anställa i hela landet. All typ av företagsamhet behövs i . Det är vi i mycket väl medvetna om. Men vi måste bli bättre på att hitta en politik som möjliggör för alla typer av företag, små som stora, att kunna utvecklas efter behov. Som ett första steg i detta har jag och några av mina partikamrater fått förtroendet att jobba i en industripolitisk arbetsgrupp som är tillsatt av näringsministern och partiledningen. Arbetet har rubriken krävs för som en uthållig industrination?, och vi ska försöka söka svaren på vad behöver göra för att bli ännu vassare i vår företagarpolitik. Arbetsgruppen kommer att titta på vad vi från politiskt håll kan göra för att ska få ett företagsklimat i världsklass. Vi tittar på detta brett, och ska vi i arbetsgruppen arbeta med några frågeställningar som jag nu tänker berätta om. Våra investeringar i forskning och innovation är världsledande. Hur ska vi kunna bli världsledande också när det gäller att få valuta för dessa pengar i form av nya etableringar och ökad produktion? Vilka skatter behöver förändras för att vår industri ska vara bland de mest konkurrenskraftiga globalt? Miljövänlig teknik och produktion blir allt viktigare. Vad krävs för att både ska kunna utveckla och sälja grön teknologi och klimatvänlig energi? Hur ska vi finna finansiering till framtidens infrastruktursatsningar? Är det avgiftslösningar, privat-offentlig samverkan eller att sälja statliga bolag som är lösningen för ? Kompetensförsörjningen är också avgörande för näringslivet. Hur kan vi främja livslångt lärande och locka hit fler talangfulla människor? Vi har börjat vår resa. I går var vi i inland och träffade en hel del företagare. Mycket av frågorna handlade om just infrastruktursatsningar och kompetensförsörjning. Jag hoppas att vi ska kunna återkomma med kloka förslag. När det gäller gruvnäringen tycker jag att det är väl värt att ta upp det igen. Jag gjorde det i ett inlägg för någon vecka sedan när vi talade om mineralfrågor, men det kan lyftas fram igen. Vi imponeras av svensk gruvnäring, och det är ingen slump att är en av EU:s ledande malm- och metallproducenter. är den i särklass största järnmalmsproducenten inom EU. Dessutom hör vi till de främsta producenterna av basmetallerna koppar, zink och bly och av ädelmetallerna guld och silver. I grunden handlar vår framgång naturligtvis om vår berggrund men också om vårt stora kunnande. Trots det kan vi inte slå oss till ro. Näringen och det offentliga måste kämpa för att försvara vår position. Från regeringens håll pågår ett omfattande och ambitiöst arbete på området. Regeringen arbetar med en mineralstrategi. Vi har investerat i och förstärkt geologiska undersöknings uppdrag. Det är förstås inte allt. För att näringen ska kunna utvecklas ytterligare krävs snabbare tillståndsprocesser vid etablering av ny verksamhet och vid expansion av befintlig. Processerna ska vara rättssäkra och får inte hastas igenom och därmed kunna leda till stora negativa konsekvenser för miljön. Gruvnäringen är beroende av bra medarbetare, och i takt med branschens expansion är kompetensförsörjning en av de stora utmaningarna. Viktiga faktorer för att lyckas är att erbjuda intressanta arbetsuppgifter, attraktiva bostäder och naturligtvis fylla utbildningsplatserna inom till exempel geovetenskap och process- och materialteknik. Här är det viktigt att branschen tillsammans med akademin tar ansvar både för att sprida en positiv bild av näringen och för att än mer kraftfullt arbeta för jämställdhet inom gruvbranschen, vilket skulle öppna upp rekryteringsbasen kraftigt. Mycket av gruvnäringens utveckling ligger i forskningen och i långsiktigt arbete. Regeringen kommer att presentera en ny forsknings- och innovationsproposition som ska lyfta fram svensk forskning och även arbeta fram en nationell mineralstrategi. Den mineralstrategin kommer att knyta samman samtliga frågor som av branschen belysts som viktiga för gruvnäringens utveckling. En viktig del i arbetet med mineralstrategin är därför att göra den tillsammans med alla berörda aktörer. Just nu arbetas det intensivt med strategin, som ska vara klar . Jag skulle vilja poängtera en sak som jobbar intensivt med, och jag hoppas att det ska ge resultat. Det gäller riskkapitalavdrag. Vi hoppas att allmänheten med sina besparingar ska kunna bidra till riskvilligt kapital, det vill säga ett slags folkhemskapitalism. Jag har träffat flera företag som ibland är i behov av en mindre summa, låt oss säga , men de får inte låna från banken. Om man införde ett riskkapitalavdrag skulle moster och kanske ett par grannar kunna gå in och satsa en del av sina besparingar och kunna göra ett avdrag i deklarationen. Det skulle skapa incitament för folkhemskapitalet och utgöra ett viktigt bidrag när det gäller riskkapital. Slutligen vill jag påpeka att hela ska växa. För att det ska ske behövs ett helhetstänkande på flera nivåer kommun, landsting, stat. I går besökte jag och . Det som pågår i , och även i , är att lägger ned sjukvården i inlandet. Man drar in ambulanser. Folk får i praktiken ligga i bakluckan på akutbilar. Man vill dra ned på akutplatserna och kraftigt inskränka öppettiderna i . I träffade jag ockupanter av sjukstugan, och jag vill säga att de är fantastiska hjältar som orkar befinna sig där dag som natt. De sätter ned foten. är det nog. måste man sluta avveckla alla servicepunkter på landsbygden. Det är jätteviktigt att den socialdemokratiska ledningen i inser detta. Samma sak pågår i och säkert också på många andra ställen. Det är inte så röststarkt där, och därför är det kanske lättare att dra in på dessa orter. Men, mina vänner, det är också början till slutet. Finns inte grundläggande service som akutsjukvård och skolor kommer det inte heller att finnas några företag med möjlighet att växa. Avslutningsvis vill jag kraftfullt betona att jag och vill att landsbygden ska leva och växa. Ingen ska tvivla på ambitioner i det avseendet. I detta anförande instämde (KD). 23 (S) replik: Det är klart att det är ett problem på landsbygden när servicen försvinner. Jag kan inte låta bli att fundera över just och problematiken med akutsjukvård, ambulans och så vidare. Vi löntagare och andra har fått ganska kraftiga skattesänkningar, och när vi får skattesänkningar och staten därmed lägre inkomster är det kommuner och landsting som betalar. Det kanske är det som är en del av vardagen uppe i , vad vet jag. Oavsett om en kommun styrs av socialdemokrater eller centerpartister är man beroende av vad som sker på nationell nivå. Det är väl det som pågår i vardag. Med tanke på skatteutjämningen och det förslag som finns, som skulle hjälpa hemtrakter, vore det bra om vi fick se att det förslaget blev verklighet. Det kanske är det som är bekymret, och då hänger det på alliansregeringen att det verkställs. Jag skulle också vilja säga något om industripolitiken. Det är jättebra att regeringen jobbar med det, men jag hörde inte någonting om när man ska vara färdig med allt som man tittar på. Vi har inte tid att vänta med kompetensutvecklingen. Den måste börja nu så att industrin får tag i rätt personal oavsett om det är ingenjörer eller folk kopplade till LO-kollektivet som efterfrågas. Det är vad det handlar om när vi ska höja produktionen och produktiviteten. 24 (C) replik: När det gäller har ekonomin länge misskötts av den S-styrda ledningen. Det har inte fattats pengar för i . De har fått mer pengar av alliansregeringen än de någonsin fått tidigare. Det handlar om prioriteringar. Man prioriterar bort inland. Tänk om man tagit bort en vårdcentral eller akutplatser i , där det finns ganska många vårdcentraler. Nej, det törs man inte göra för där finns alldeles för många väljare. Rösterna hörs inte lika tydligt från . Sanningen måste fram. har man satt ned foten, och det är en symbol för hela inland. Där är Socialdemokraterna svaret skyldiga. Jag glömde att säga att den interna industripolitiska arbetsgrupp som har ska presentera ett förslag . När det gäller mineralstrategin, kompetensförsörjningen och annat som jag nämnde kommer det . Det är viktigt att ta fram en gedigen strategi och inte hasta fram. Jag förstår vad menar när hon säger att det är bråttom, men det är viktigt att vara lyhörd gentemot dem som det berör och presentera någonting brett som håller. 25 (S) replik: Vad gäller landstingspolitiken beslutas den av . Min fråga var närmast kopplad till skatteväxlingen. Det hade varit intressant om svarat med tanke på det förslag som ligger men som inte är genomfört och som jag tror att många kommuner och landsting i hela landet är i stort behov av, särskilt i glesbygden. Det finns glesbygd i hela , inte bara uppe i och . Utifrån tanken att hela ska få möjlighet att växa, som uttryckte i sitt anförande, kunde det vara intressant att få ett svar här i kammaren från Alliansen till företagarna nere i , och , som hör till elprisområde 4. Med jämna mellanrum och i ett årsperspektiv har de betydligt högre energikostnader. I en alltmer konkurrensutsatt värld kan inte det vara okej. Vad ska de här företagen och det här näringslivet göra? Det är inte konkurrens på sjysta villkor, för de har inte samma villkor vad gäller energipriserna. Vad ska de göra? Vad ska jag säga till hemma i som med ganska stor sannolikhet kommer att förlora jämfört med motsvarande företag som drivs i , i område 3? I område 2 och område 1 blir det ännu större skillnad. Vad ska jag säga till honom utifrån alliansregeringens näringslivspolitik? 26 (C) replik: När man diskuterar näringsliv och utvecklingen av detta är det jätteviktigt att komma ihåg att det också finns ett stort ansvar både på landstingsnivå och på kommunnivå. När det gäller den del av landet som jag kommer från, det vill säga norra , som är väldigt rött, tycker jag i mångt och mycket att Socialdemokraterna inte tar sitt ansvar för landsbygdsutvecklingen. Jag kan göra en hur lång lista som helst. I min egen hemkommun, , drar man bort delar av en fantastisk miljöskola i en av byarna. skyltar man vid E4: bästa kommun! Jag tycker att det är ett hån. Hur ska man kunna locka dit barnfamiljer om man börjar lägga ned skolor, akutsjukvård eller vad det nu kan vara? Dessutom tycker jag att det är dags att Socialdemokraterna kommer med ett förslag om flyttbidrag tillbaka till landsbygden. En gång i tiden delade ni ut flyttbidrag för att folk skulle dra sig därifrån. Jag har också några frågor och synpunkter. När pratar om näringslivsutveckling undrar jag: En kilometerskatt på lastbil, hur gynnar det gruvnäringen och skogsnäringen? En fördubbling av arbetsgivaravgifterna för unga, hur motverkar det ungdomsarbetslösheten? Ni har pratat om någon form av förmögenhetsskatt. Hur leder det till mer riskkapital? 27 (SD): Utskottet har beslutat om en så kallad förenklad behandling av motionsärendena. Det finns egentligen ingenting att invända mot det, då ställningstaganden till likartade motioner har gjorts i betänkanden . Jag vill dock hänvisa till särskilda yttrande som finns i detta betänkande. Jag skulle vilja börja med att beklaga det som sker med forskningsverksamhet i . 1 1001 200 högkvalificerade tjänster försvinner, de flesta i . Vi har genom årens lopp sett flera exempel på sådana företagsflyttar i en riktning som allt som oftast gått från till andra länder, även om det också finns en del exempel på det motsatta. Storföretagen är globala. Produktionen och också forskningen blir än mer koncentrerade till vissa specifika centrum. Storföretagen har, brutalt sagt, blivit för stora för många av sina egna ursprungsländer. De största svenska industriföretagen har visserligen ökat försäljningen med tvåsiffriga procentbelopp , men när det gäller antalet anställda i är ökningen blygsam. Nyanställningar sker i stor utsträckning utomlands, inte alltför sällan genom uppköp av andra bolag. I fallet har det totala antalet anställda ökat med drygt 14 000 , men i har det skett en minskning. får vi ha i åtanke att den ekonomiska expansionen till stor del sker i länder som just har kommit in i den tillväxtfas som och var inne i . Länder som har uppvisat tillväxtsiffror på år . och står på tur. En ökad tillväxt i dessa länder innebär naturligt en ökad lokal efterfrågan på kvalificerade produkter och tjänster som vi i väst trott att vi har haft ett slags ensamrätt på. En ökad tillväxt i dessa länder ger också möjlighet att satsa mer på lokal forskning och utveckling och i en bortre förlängning skapa gynnsamma villkor för företagsetableringar. Det innebär i sin tur att utveckling och forskning riskerar att flytta ut från till exempelvis . Så ser det ut. ska verkligen inte allt målas i svart, utan vi kan också se att det finns områden där svenska företag hävdar sig väl och är världsledande. Det finns fortfarande en stor och outnyttjad exportpotential vad råvarutillgångar anbelangar. Det har inte minst den supercykel som startade i visat. har förmånen att ha en mineralrik berggrund och en relativt väl utbyggd infrastruktur. Den globala efterfrågan på järnmalm kommer enligt vissa bedömare att dubblas . Skogsindustrin är fortfarande en viktig basindustri och en betydelsefull näringsgren med hänsyn tagen till nettoexportinkomster. Basindustrin sysselsätter fler än 350 000 personer, och indirekt sysselsätter tillverkningsindustrin närmare en och en halv miljon människor. Basindustrin är dessutom en viktig inköpare av kvalificerade tjänster. I det här sammanhanget kan inte nog betonas hur väsentligt det är med en säker och prisvärd energitillförsel för att inte arbetsplatser ska förloras i den hårda internationella konkurrensen. Industrin kräver bland annat besked om hur den långsiktiga energipolitiken ska utformas. För oss sverigedemokrater är utveckling och förnyelse av kärnkraften den väg bör satsa på. Beslut om detta måste tas snart. Att pappers- och massaindustrin skulle börja lägga ned verksamhet i på grund av energipriserna är en situation som kanske inte direkt är aktuell, men hur ser det ut om säg ? Vad finns då att göra? Självklart måste vi slå vakt om de storföretag som finns i landet och ge dessa goda förutsättningar för att utvecklas. Förutsättningarna kan bestå av satsningar på infrastruktur eller stimulans till forskningssamarbete. Men för att rejält öka antalet arbetstillfällen är det småföretagen som vi måste satsa på. , , av företagen kan betraktas som storföretag, det vill säga med fler än 250 anställda. Faktum är att av de privatanställda arbetar i företag med mindre än 50 anställda. De framtida nya arbetstillfällena måste således till stor del komma från småföretagen. Att öka småföretagens möjligheter att ge sig in på en exportmarknad är onekligen en väg som måste betecknas som spännande och dessutom nödvändig. Hur glädjande utvecklingen än är inom mineralnäringen just nu skadar det aldrig att det finns fler ben att stå på. Vi sverigedemokrater har tidigare i vår budgetmotion föreslagit just exportfrämjande åtgärder genom att avsätta större resurser till . Regelförenklingsarbetet måste fortsätta med kraft. Företagare och entreprenörer ska inte fastna i byråkrati och regelkrångel. vill jag säga några ord om utbildning och näringsliv. Historiskt sett har det visat sig att de länder som satsat på högkvalificerad utbildning inom teknik och vetenskap haft ett försprång gentemot andra länder. Utbildning är grundbulten i allt framåtskridande. Det är i sanning beklagligt att nu har en massarbetslöshet jag vill kalla det så bland ungdomarna. Det finns 147 000 arbetslösa ungdomar i åldern . Det motsvarar en arbetslöshet på . Det är helt enkelt förskräckliga siffror. Att i det läget tala om en arbetskraftsimport som lösning på det hela får mig minst sagt att lyfta på ögonbrynen. Att få våra svenska ungdomar ut i arbetslivet är givetvis en fråga som måste lösas, och det snart, för att vi inte ska få en helt förlorad generation. Visst saknas det folk inom yrken med de högst kvalificerade utbildningsnivåerna, såsom civilingenjörer, läkare och sjuksköterskor, men vi kan också se att det så kallade bristindexet ligger över 3 på en skala mellan 1 och 5 inom en mängd andra yrken, som entreprenadmaskinförare, bussförare, lastbilsförare, byggnadsplåtslagare, golvläggare, kockar och murare. Det är hög tid att uppgradera de yrkestekniska utbildningarna inom gymnasieskolan. Vi har helt enkelt inte råd att slarva bort våra ungdomar. 28 (V): Det är lite ovant för mig att komma så här sent på talarlistan. När man som opposition brukar granska och kommentera det regeringen föreslår känns det lite avigt att vara ute som sista parti i debatten. Det innebär också att jag lite grann får lägga om hela min strategi och i mitt anförande, kommentera lite av det som har sagts från regeringspartierna och försöka att baka ihop det med de förslag som har. Jag får se hur jag lyckas med det. När vi talar om näringspolitik borde vi egentligen tala om flera olika politikområden, alldeles som sade. Det är grundförutsättningarna för att ha ett växande näringsliv som man behöver poängtera betydligt mer. Infrastrukturfrågorna är grundläggande för att få en tillväxt i . Vi ser att vi har stora brister. Jag tänker på järnväg och också på telekommunikationer. Stor vikt ska givetvis också läggas på arbetsmarknadspolitiken. Det handlar om skatter, juridik och så vidare. Därför är det intressant att se vilka förslag regeringspartierna lägger fram eller har föreslagit och tagit upp i diskussionen. Man har inte med ett ord nämnt de grundläggande frågorna som infrastruktur, telekommunikation i hela landet och järnvägar för gruvnäringens utveckling. Man har heller inte talat om hur man vill förenkla de små företagens vardag . Man har inte sagt ett ord om det. Det enda som man har lyft upp som konkret exempel är moms och restaurangnäringen. Det är synd. Det vi kan se som väldigt många småföretagare upplever som besvärligt är det ökade antal bluffakturor som kommer. Vi har förslag på att man ska se över det. Det handlar också om de felinbetalningar som görs på skattekontot där man missat inbetalningen. Det behöver man också se över så att det blir lättare att få rätt när man har gjort fel. Men ingenting kommer från regeringens sida när det gäller att förenkla. Vi har lagt fram förslag om att slopa sjuklöneansvaret för småföretagarna. Det har vi drivit . kan vi se att det är flera partier som tar upp den frågan. Men från regeringens sida kommer inte ett ord. Vi har lagt fram förslag om att stimulera forskning och utveckling för de små och medelstora företagen genom ett skatteincitament. Regeringen talar om det, vi har lagt fram förslag. Vi har lagt fram förslag om att ge egenföretagarna möjlighet till en karensdag, det som regeringen slopade. återkommer det igen.