prot · GZ09112 · 2012-05-10 00:00:00 — Min följdfråga till statsrådet är: Hur fort går arbetet med att hitta nya kommunplatser? 39 Statsrådet (M): Inte tillräckligt fort, naturligtvis, för att man ska kunna täcka de behov som finns av att kunna erbjuda en bra förstaplacering för de barn och ungdomar som kommer till och söker asyl. Det är ett mycket stort problem där jag skulle önska att fler av landets kommuner ställde upp och tog sin del av ansvaret. Jag tycker att det är helt beklämmande ibland när man ser en brist på solidaritet i de här frågorna som har funnits . Det är också viktigt att komma ihåg att ibland sprids myter om de här barnen och ungdomarna. De måste naturligtvis bekämpas. Bästa sättet att göra det är att föra ut detta på nivå. Jag ser många goda exempel, bland annat en kommun som , inte så långt från faktiskt, som bjuder in sina kommuninvånare när man öppnar boendet, visar upp verksamheten och visar upp dem som bor där. De ser också till att avliva en hel del av de påståenden som annars tenderar att florera kring vem det egentligen är som kommer och söker asyl, vad de har för motiv eller hur verksamheten fungerar. Det tror jag också kanske kan bidra till att skapa en större förståelse och acceptans samt fler boenden och fler avtal med . 40 (SD): Järvalyftet, som sjösattes , var ett prestigeprojekt som skulle lyfta områden som , och . Man har plöjt ned miljardbelopp i det här projektet som har visat sig vara fullständigt misslyckat. har gått igenom de fyra delmål som politikerna satte upp. Resultatet är nedslående på de viktigaste punkterna, utbildning och arbete. Arbetslösheten är fortfarande dubbelt så hög som i andra delar av staden. Den öppna arbetslösheten har ökat sedan projektet sjösattes . Skolresultaten har försämrats, och någon magnet för inflyttning har det heller inte blivit. Statsrådet har tidigare lyft fram just Järvalyftet som ett bra exempel på hur integrationsproblemen bör angripas. Min fråga till statsrådet är därför: Står statsrådet fast vid sin övertygelse att Järvalyftet är ett bra exempel? 41 Statsrådet (FP): Tack till frågeställaren! Här beskrivs Järvalyftet, som för dem som inte känner till det är en satsning i för att lyfta mer utsatta områden. Det har funnits en granskning av detta i medier där man har ifrågasatt delar av satsningen. Självklart kan inte jag säga att varje enskilt projekt har varit bra. Men jag kan lyfta fram delar av Järvalyftet som är helt rätt tänkt. Det är helt rätt tänkt att man nu i under alliansmajoriteten ser till att unga människor som vill ha ett sommarjobb får sommarjobb om man kommer från eller och får in foten på arbetsmarknaden. Helt rätt tänkt är den satsning som görs på Rinkebyakademien. Det är en tuff skola jag tycker att borde åka ut och besöka den där många elever går en tuff utbildning. De läser matematik på gymnasienivå när de är . En del av de eleverna hade nog inte stannat i och gått på om man inte hade haft den möjligheten att bli riktigt duktig. Det finns delar i den här satsningen som är riktigt bra. Däremot har vi också ett ansvar från statens sida. Det vore intressant om man från håll hade en idé om vad som skulle göras. 42 (SD): Vi har sett både nuvarande och tidigare regeringar satsa på olika former av integrationsprojekt. Vi har sett Välfärd åt alla i och Järvalyftet här i . Det är visserligen kommunala satsningar, men också med gott samvete uppbackade från regeringens sida. Det handlar om såväl nationella som regionala och kommunala projekt. Några saker har de gemensamt. De har kostat åtskilliga miljoner, närmare bestämt miljarder, och de har varit fullständigt misslyckade. Integrationssatsningar har blivit en miljardindustri, och min följdfråga till statsrådet är: Hur många miljarder ytterligare ska behöva rulla i väg innan regeringen förstår att ingen integrationspolitik i världen kan lyckas om man fortsätter att bedriva den omfattande och till och med utökade massinvandring till som äger rum ? 43 Statsrådet (FP): Då landar vi till slut där vi alltid brukar landa. Allt som rör sociala utmaningar i värld är invandringens och invandrarnas fel. Där tycker vi olika. Jag har en övertygelse om att invandringen till har spelat väldigt stor roll för att bygga det vi har. Vi hade över hundra människor från som kom till tekoindustrin. De kom till industrin i och hjälpte till att bygga upp . Att vi hade människor från , att vi hade människor från , att vi senare har fått människor från och att vi har fått människor från gör rikare. Sedan har vi en grundläggande skillnad i människosyn. Jag menar att det är en medmänsklig skyldighet för oss att ge människor som flyr undan förföljelse en . Det handlar om vilket vi vill leva i. Men verkligheten, herr talman, är den att skulle man likt skära ned på alla integrationsinsatser, göra det svårare att komma i jobb, göra det svårare att lära sig svenska och dessutom försöka stänga våra gränser skulle bli fattigare. Dessutom skulle vi vara i en situation där färre invandrare hade ett jobb att gå till och färre invandrare lärde sig svenska, om det var så att man drog ned alla integrationsinsatser. Luftkvaliteten i svenska städer 44 (V): Jag har en fråga till statsrådet . Luften i våra svenska städer blir allt sämre. Inte minst i är halterna av partiklar, kvävedioxider och andra föroreningar alldeles för höga och ett väldigt stort problem. fälldes i därför att luften i våra svenska städer inte uppfyller EU-kraven. har faktiskt utsläppen av partiklar i och ett par andra svenska städer växt kraftigt. Därför vill jag veta vilka nya åtgärder som avser att vidta för att luften i våra svenska städer, i synnerhet i , ska bli bättre. 45 Statsrådet (M): Tack, , för frågan! Det här är naturligtvis en fråga som många som bor framför allt i de centrala delarna av , som nämns som exempel, också kan fundera på och oroas över. Det har funnits diskussioner om det beror enbart på trafiken och vad man ska göra åt den. Hur man styr och planerar trafiken blir också en mycket lokal fråga. Det handlar även om attityder, hur man kan göra det möjligt för fler att åka kollektivt på ett bra sätt eller gå och cykla och hur man gör sådana saker möjliga. Som det ser ut just nu räcker inte det. Därför har ett uppdrag givits av , om vi pratar , som är ute på remiss för att vi ska se vilka fler åtgärder man kan vidta. Svaren ska komma tillbaka till regeringen, till , som äger frågan i miljödelen, . Där nämns redan åtskilliga diskussioner, alltifrån dubbdäcksdiskussionen och trängselskatteproblematiken. 46 (V): Det är akut att någonting görs som verkligen leder till att utsläppen från vägtrafiken går ned. De har ökat med . Jag tycker att det är bra att statsrådet tar upp vikten av att vi reser mer kollektivt och att vi till exempel cyklar mer, men för att främja det krävs stora satsningar på just kollektivtrafik och en cykelpolitik i synnerhet. Det är någonting som vi inte ser i regeringens politik. I stället aviserar regeringen att man ska plöja ned på något som kommer att leda till ökade utsläpp, nämligen Förbifart . Jag undrar hur tycker att Förbifart , som kommer att leda till ökad trafik enligt och andra bedömare, rimmar med de växande utsläppen av partiklar och andra föroreningar i . Kommer inte det att leda till att utsläppen blir ännu större ? 47 Statsrådet (M): Låt oss koppla till den delen som gäller Förbifart . För den som inte känner till den vägdragningen gäller den från södra delen av för att gina över till den norra delen. Det innebär i grunden att man inte får in trafiken i den centrala delen av . Det skulle i det här sammanhanget vara positivt, en fantastisk möjlighet för hela att hålla ihop i när växer. När det gäller cykling ger regeringen i bland annat den nationella satsningen över landet bättre förutsättningar för kommuner att satsa. Lokalt i sker en cykelsatsning på närmare 1 miljard, om inte jag har hört fel. Man organiserar cykelvägar så att de hänger ihop inte bara inom utan också till anslutande kommuner, så att man kan cykla från eller på ett smidigt sätt. Cyklingen blir mer attraktiv. Man ska även kunna ta med sig cykeln på buss eller pendeltåg, vilket också ökar förutsättningarna för att cykla. 48 (FP): Jag har också en fråga till statsrådet , och den handlar om sjöfart. Vilka konkreta åtgärder kan ministern se som kan genomföras för att säkerställa att sjöfartens potential verkligen tas till vara för att frigöra transportkapacitet från både väg och järnväg? Det handlar naturligtvis om inre sjöfart, kustsjöfart och närsjöfart. Bakgrunden till frågan är att vi allt oftare hör påståendet att sjöfarten har en stor potential. Vi kan se att har utrett Vänersjöfartens betydelse, och det maritima klustret, genom Sjöfartsforum, har utarbetat en strategi för detta. senast har den så kallade kapacitetsutredningen konstaterat att våra vattenvägar ska ges större tyngd. Det här är också en klimatfråga, det vill säga att effektivisera transporter. 49 Statsrådet (M): När det gäller sjöfarten är det alltid lika fascinerande hur få som har insikt i och kunskap om vilken betydelse sjöfarten har. av allt det gods och alla de varor som går in eller ut ur landet har gått på båt. När vi tittar på kapacitet och förutsättningarna för att transportera finns brister i kapacitet på väg och järnväg, men i våra sjöar, i våra vatten, finns inte kapacitetsbrist. Just nu håller regeringen på att arbeta med en sjöfartsstrategi i diskussion med branschen. En sådan del är vad frågade efter, nämligen hur och på vilket sätt vi kan använda de inre vattenvägarna eller våra kustnära vattenvägar. Kan vi införa den EU-lagstiftning som finns? Vi har påbörjat arbetet i en del som vi måste känna till, nämligen våghöjden i norra . Resten behöver vi inte mäta. Där har vi redan kunskap. Det är ett sätt att gå vidare. 50 (FP): Tack för svaret! Vi är eniga om att det finns outnyttjad kapacitet på sjön, ingen trängsel, att det inte förorsakar slitage att transportera på hav, i sjöar och vattendrag. Vi ska nu jobba vidare med detta. Vi diskuterar ofta gränssnittet mellan väg och järnväg, och vi diskuterar vad som ska flyttas från väg till järnväg. Jag kan tänka mig att gränssnittet mellan land och sjö kommer att bli nog så intressant i diskussionen. Jag ska inte gå händelserna alltför långt i förväg, men jag dristar mig ändå till att ställa frågan om statsrådet vill säga något om det faktum att det finns en stor potential och hur den kommer att speglas i den kommande infrastrukturpropositionen. 51 Statsrådet (M): Jag tror att ett sätt att signalera vikten av sjöfart är kanske inte bara att tolka in den som ett transportslag utan att se den som något mycket bredare. Hela havet som resurs kan vara bas för en näring av olika slag. Just det som tema kommer att stå värd för i i samband med European . Den delen är viktig. Det som kommer att märkas i infrastrukturpropositionen är snarare betydelsen av att staka ut viktiga stråk och noder där såväl väg som järnväg och ibland flygplatser har en bra koppling till och från hamnar noder. Om det är något som behövs i ett smidigt godsflöde är det bra omställnings- och omlastningsmöjligheter. Det innebär att vi troligtvis kommer att se ett antal hamnar som kommer att vara strategiskt utmärkta, där staten tillsammans med det lokala och regionala satsar för att få det så effektivt som möjligt och där sjöfarten spelar stor roll. Meddelarskyddet i den privata äldreomsorgen 52 (S): Jag har en fråga till äldreomsorgsminister . I samband med höstens alla rapporter i medierna om skandaler på våra äldreboenden sade att personalen måste visa civilkurage och slå larm när de upptäcker missförhållanden på boendena. Om det ska vara möjligt krävs att alla anställda har möjlighet att slå larm, alltså även de inom den privata äldreomsorgen. Samma meddelarskydd ska gälla både privat och offentlig omsorg. har varit helt emot att utvidga skyddet, men hon lovade att regeringen skulle se över frågan. undrar jag hur det blir med meddelarskyddet för personalen i den privata äldreomsorgen. 53 Statsrådet (KD): Tack för frågan! Vanvård eller missförhållanden i äldreomsorgen kan aldrig accepteras. Därför är det glädjande att se att de flesta äldre är nöjda med den äldreomsorg de får. Men det är viktigt att missförhållanden kommer fram. Då är de som finns närmast de äldre en viktig källa för den informationen. Därför har vi gjort om lex så att alla missförhållanden, inte bara de av allvarlig art, ska anmälas. Till och med risk för missförhållanden, innan något har inträffat, ska anmälas. Här är personalen central. Vi måste få bort kulturen att saker ska sopas under mattan. Jag vet att det är vad många i personalen uppfattar som positiva signaler. Vi måste diskutera kvalitetsfrågor och ha ett systematiskt kvalitetsarbete. Där är meddelarfriheten viktig. Jag är glad att kunna säga att arbetar med direktiv till en utredning som förhoppningsvis ska tillsättas inom en inte alltför avlägsen framtid. 54 (S): har antalet privata äldreboenden ökat snabbt. För de kommuner som har infört LOV, lagen om valfrihetssystem, råder en helt fri etablering. Privatanställda i vården har inte fullt meddelarskydd. Jag håller med ministern om att det naturligtvis är viktigt med kontroll, att alla har möjlighet att rapportera, att det inte ska ske någon vanvård. Vi har egentligen en bra äldreomsorg, men varje fall där en äldre hanteras illa eller vanvårdas är ett fall för mycket. Här finns möjligheten till meddelarskydd så att alla, även i privata sektorn, vågar meddela utan att riskera repressalier i form av avsked och annat som de kan råka ut för. Så är det faktiskt . Det är bra att frågan utreds och utreds, men jag vill ha svar på min konkreta fråga. Vi pratar om våra äldre, mest utsatta och sköra. När blir det en lagstiftning på området? 55 Statsrådet (KD): Jag skulle också önska att vi hade kommit längre i frågan. Varje fall är ett fall för mycket. Då kan meddelarfriheten spela en roll. Jag ställer en fråga tillbaka till : Varför gjorde inte ni socialdemokrater något av den utredning ni beställde en gång? Det finns en utredning gjord. Frågan är komplex. Det är därför det inte blev något resultat av ert arbete då. Vi är beredda att se över frågan igen. Det är därför vi kommer att tillsätta en ny utredning som får vända och vrida på frågan och försöka ta fram ett förslag. Frågan är komplex, och det ska man ha respekt för. Vi har för avsikt att likställa villkoren för alla som jobbar i äldreomsorgen. Det är för de äldres skull. Utbyggnad av tunnelbanan i 56 (S): Jag skulle vilja ställa en fråga till statsrådet . Socialdemokraterna vill på både nationell och regional nivå bygga ut tunnelbanan i . Vi har i vår budgetmotion en plan för statlig medfinansiering av tunnelbanan till Hagastaden. har även både och era moderata kolleger i i pekat ut utbyggnaden av tunnelbanan till som en avgörande fråga för utveckling och sagt att frågan är av nationellt intresse. Därför är min fråga till statsrådet om det finns någon plan från regeringens sida för statlig medfinansiering av en utbyggd tunnelbana till . 57 Statsrådet (M): Som väl vet är en region som växer så det knakar. Man skulle kunna säga att här behövs mer av allt, och frågan är om det ändå kommer att räcka . Då är fokuseringen: Hur kan man göra planeringen så effektiv och så smart som möjligt att det räcker för de behov som människor har att förflytta sig, inte minst till arbetet? Det pågår just nu mellan , som är ansvarigt för regionplaneringen av trafiken, kommun och som kommun men även ett arbete med att ta fram en förstudie när det gäller tunnelbana till . Den behöver finnas först för att ge svar på frågan: När kan man göra någonting och vad kommer det att kosta? Sedan kommer frågan om finansiering. Staten har varit med och kommer säkert framöver att vara med i finansieringen. De förutsättningarna finns även enligt lagstiftningen. 58 (S): Tack för svaret! Jag är jätteglad att vi är överens om att växer och att vi bör göra mycket mer. i har länge visat ett motstånd mot en utbyggnad av tunnelbanan. verkar de dock ha insett att tunnelbanan är en viktig förutsättning för tillväxt och ansluter sig till vår linje om en utbyggd tunnelbana till . Däremot har de inte gett några besked om fler planer på att bygga ut tunnelbanan i , detta fastän behovet är stort. Därför undrar jag om statsrådet tycker att tunnelbanan i ska byggas ut och om hon i så fall är beredd att påverka sina partivänner regionalt för att göra detta till en prioriterad fråga för hela . 59 Statsrådet (M): Oavsett vilken region vi pratar om måste man börja från grunden: Vad är man överens om är viktigt i sin region när det gäller framtid, framkomlighet, miljömässighet och inte minst transportlösningar? Kollektivtrafiken är en viktig del i våra större städer. Då blir frågan: Vad behöver göras? När kan man göra det? Vad kostar det? Hur ska det finansieras? Vi gör det i precis den ordningen över hela landet. har påbörjat den delen, som en fortsättning. Vad jag dock tycker är intressant, som man måste ha med sig, är frågan om finansieringen när man vet vad det kostar. Då är det en sak att i budgetmotioner, som Socialdemokraterna gör, föreslå en peng som kommer att räcka till att sätta spaden i backen. Men vi måste ha finansiering även för att klippa bandet när invigningen ska göras. Då räcker inte några hundra miljoner till ett mångmiljardprojekt. 60 (C): Jag har en fråga till näringsminister angående innovationsfrågor, som har blivit mer och mer heta i den politiska debatten. Det krävs ju mer än bara prat när det gäller innovationsfrågorna, och regeringen har ett antal processer i gång, däribland en innovationsstrategi som kommer att presenteras . Detta kompletteras med initiativ på regional nivå och även på europeisk nivå med Horizon 2020 och och hur ska tackla dessa. Min fråga till näringsminister är: Hur sammankopplas de olika processerna på regional, nationell och europeisk nivå för att ge mesta möjliga nytta? 61 Näringsminister (C): Tack för frågan! Innovation är A och O för att ska stå sig i den globala konkurrensen. Men ska vi klara den globala konkurrensen handlar det också om att det måste bygga på lokal initiativkraft och att det är den enskilda innovatören och entreprenören som bygger just den globala konkurrenskraften. I arbetet med att ta fram en nationell innovationsstrategi har vi haft tematiska och regionala dialoger runt om i landet där vi har samlat näringsliv och akademi. Kärnordet i innovationsstrategin är samverkan samverkan mellan näringslivet, akademin och det offentliga. När vi tittar på hur exempelvis , som jag besökte för en månad sedan, arbetar ser vi att det är just en samverkan mellan skogsindustrin och de kulturella, kreativa näringarna för att skapa nya innovativa lösningar. Det är viktigt att det vi gör på nationell nivå följs upp med regionala innovationsstrategier och ett regionalt arbete oerhört tätt sammanflätat. 62 (C): I likhet med många andra här visste jag delvis svaret på min egen fråga. Jag kommer från , där jag har deltagit i Innovation Art, ett sammanhang där olika aktörer har mötts för att tala om innovationsfrågor. Du nämner samverkan, , som är väldigt viktigt, men detta gäller även inom regeringens olika departement. Innovationsstrategin är tänkt att vara en inspiration för andra, kanske mer konkreta propositioner. Hur kommer de slutsatser som innovationsstrategin kommer fram till, som presenteras , att realiseras i forsknings- och innovationspropositioner, i nästa infrastrukturproposition och så vidare, där det faktiskt blir verklighet? Hur kommer det arbetet att ske? 63 Näringsminister (C): Arbetet med innovationsstrategin, som jag i egenskap av näringsminister kommer att presentera tidigt , hade sin uppstart . Under har vi arbetat intensivt just med att skapa en strategi som är väl förankrad i näringslivet och akademin. Det som är det unika med den här processen är att alla departement i är involverade. Vi arbetar brett med innovationsstrategin, för den berör innovationer både inom sociala frågor och inom försvarsfrågor men givetvis också inom näringsfrågor. Det är viktigt att ha det breda perspektivet när vi pratar om samverkan internt i men också ute i landet. En annan positiv del när vi pratar om innovationer är att det är viktigt att koppla samman det med de europeiska processer som pågår. Horizon 2020 och sammanhållningspolitiken har ett tydligt fokus på just innovationer, som välkomnar i de förhandlingar som vi deltar i nu . Utvisning av asylsökande romer till Kosovo 64 (MP): utvisar romska asylsökande till Kosovo trots att tunga bedömare, som och , varnar för att myndigheterna i inte förmår skydda dem som tvingas tillbaka mot hot, våld och trakasserier. Migrationsminister har sagt att han förlitar sig på att den lag och ordning vi har ger goda förutsättningar för att de som söker asyl i får det skydd de behöver och att han därför inte tänker göra något för att stoppa utvisningarna. Men enligt , som tills var kommissionär för mänskliga rättigheter, har flera av Kosovos grannländer slutat utvisa romer till Kosovo. Han kräver att också ska göra det. Jag undrar om även migrationsministern nu tar varningarna på allvar och vad han i så fall tänker göra för att asylsökande romer inte ska utvisas från till Kosovo och riskera att få sina mänskliga rättigheter kränkta. 65 Statsrådet (M): Vi har en grundläggande princip i vår rättsordning när det gäller handläggningen av asylärenden, och den utgår från att människor alltid ska få sin asylansökan prövad individuellt. Vi ska aldrig fatta kollektiva beslut, utan vi ska alltid låta myndigheter och domstolar granska de enskilda fallen. Av detta följer, utan att jag går in på resonemang kring enskilda grupper, att det förekommer att människor som individer får stanna inom ramen för grupper som bedöms men att kanske inte hela gruppen får stanna. Det här är någonting som är väldigt viktigt att komma ihåg. Jag har som statsråd fått höra att utvisar den ena eller den andra gruppen, och när man sedan går in och tittar ser man att vi faktiskt beviljar uppehållstillstånd till ganska många inom de grupper som tas upp. Det viktiga är emellertid att människor måste kunna visa att de har asylskäl, och asylskäl är någonting som är definierat i svensk lagstiftning. Det är någonting som handlar om att man är utsatt för hot eller hot om förföljelse, och det måste man kunna styrka i en rättsprocess. Man kan inte bara säga att man upplever detta, utan man måste också kunna leda det i bevis. Det är det som asylprocessen handlar om. 66 (MP): Situationen för många romer i Kosovo och de romska asylsökande i är akut. Självklart är regeringen inte maktlös utan har ansvar för att tydliggöra direktiven till när så krävs, för att lagens grundtanke att den som behöver skydd ska få det också efterlevs. Rapporterna om kränkningar av romernas mänskliga rättigheter måste naturligtvis tas på allvar och komma med i bedömningarna även i när man bedöms individuellt. Mot bakgrund av detta anser jag att migrationsministern är mig men framför allt de asylsökande svaret skyldig. Jag undrar om migrationsministern avser att inleda någon som helst dialog med utifrån de här rapporterna och utifrån det faktum att man i vissa andra länder har slutat utvisa romer till Kosovo. 67 Statsrådet (M): var inte ledamot av när denna bestämde sig för att ändra den dåvarande ordningen, som innebar just att regeringen kunde fatta vägledande beslut. Det kan regeringen inte längre. Vi har inrättat något som kallas Migrationsöverdomstolen, som fattar de vägledande besluten. Det skedde på initiativ av den socialdemokratiska regeringen med stöd av , och samtliga övriga då existerande oppositionspartier i , varav mitt eget parti var ett, så enigheten var total kring inrättandet av Migrationsöverdomstolen. Därför finns det inte några möjligheter för mig som statsråd att, som uttrycker det, skicka direktiv till om vad de ska göra, tycka och tänka. Vi har en domstolsprocess för att avgöra asylärenden, och det tycker jag är väldigt bra.