prot · H00912 · 2012-10-18 00:00:00 — 10 Statsrådet (M): har frågat mig vad jag avser att göra för att snabbt åtgärda den negativa trenden på Norrlandsvägarna avseende trafiksäkerhet. Regeringens syn på trafiksäkerhet på väg, med tuffa mål och delat ansvar, har gett ett bra resultat. har antalet omkomna i trafiken sjunkit med över 200 personer till 319 döda , det vill säga en minskning med . Förbättringen har varit ungefär lika stor för Norrlandsvägar som i resten av landet. Satsningar på säkrare vägar, rätt hastigheter, mittbarriärer och säkrare fordon är några exempel på åtgärder som har räddat liv. De åtgärderna har betydelse även då föraren är påverkad av alkohol och droger. Till viss del kan vi alltså förebygga att riskbeteenden leder till att människor dör eller skadas. Regeringen har beslutat om en infrastrukturproposition som har lämnats över till . De totala ekonomiska ramarna för den kommande planperioden 20142025 föreslås uppgå till . Av den totala ekonomiska ramen föreslår regeringen att ska avsättas till drift och underhåll av statliga vägar inklusive bärighet, tjälsäkring och rekonstruktion av vägar. Regeringens satsningar, bland annat genom kraftigt ökade resurser till drift och underhåll av vägar, skapar goda förutsättningar för kvalitetshöjande insatser i vägnätet i alla delar av landet. Dessutom skapas utrymme för investeringar. avser regeringen att ge om den åtgärdsplanering som följer av infrastrukturpropositionen. Åtgärdsplaneringen ska resultera i ett förslag till nationell plan som regeringen sedan tar ställning till. kommer efter samråd med länen att utarbeta förslag till nationell plan. Det är först i beredningen av förslaget till nationell plan som regeringen slutligt tar ställning till hur de totala ekonomiska ramarna ska fördelas. 11 (S): Tack, infrastrukturministern, för svaret! Jag har ställt den här interpellationen till därför att rapporter nu visar att flest människor omkommer i Norrlandstrafiken. Det är procentuellt sett en flerdubblad risk om man vistas i trafiken i norra skogslänen jämfört med om man vistas i . Det har tidningen På kartläggning kommit fram till. är ett långt land med stora behov av välfungerande transporter, beroende på en spridd industriproduktion över stora delar av landet. Trots att ansträngningar har gjorts för att öka kapaciteten på järnväg är industrin fortsatt beroende av ett väl fungerande vägnät för de många godstransporterna. skulle upp emot tusen människor slippa skadas eller dö om de 55 farligaste vägarna gjordes mötesfria. Dessutom skulle det skapas arbetstillfällen för tusentals människor, vägarbeten men även inom tillväxtindustrin, vilket också måste anses väldigt viktigt med tanke på att konjunkturen nu åter ser ut att vika. E4:an är tillsammans med E45:an bottniska korridorens viktigaste vägstråk för de nordsydliga person- och godstransporterna på väg. E4:an har, som vi vet, relativt god standard, med undantag för i norra och med undantag av de usla genomfartslederna genom kuststäderna, framför allt i och . E45:ans sträckning har mycket att önska, hela vägen från till . Det vore på sin plats att man hade en plan även för inlandet. Vi har en E12:a som är en . Den börjar i Mo i i och slutar i i . Det är väg, varav hela är i . Den vägen är av utomordentlig betydelse för de öst-västliga kommunikationerna och tillsammans med det även betydelsefull för relationerna med våra grannländer. Ingen del av den sträckan har mitträcke. Hur kan det vara så? , , , och är de län i där procentuellt flest människor dödas i trafiken i förhållande till antalet invånare. Varför är det så och vad gör man åt det? Jag ser inte någonstans i svaret från att hon berör det här, talar om vad hon tänker och vad regeringen tänker för att snabbt åtgärda den problematiken. Jag ser inte heller någonstans i svaret även om jag inte ställde den frågan, men det ingår på något vis i den vad man skulle kunna göra för att säkra tryggheten på de här vägarna. Det är ju så att en mycket stor andel av transporterna är tunga transporter. Vi vet också att vi under fjolårsvintern hade ett antal stopp och avåkningar utefter E4:an som berodde på att de tunga transporterna saknade bra däck. Även infrastrukturministern har lovat åtgärder i frågan. Hon har sagt att förmodligen kommer vi att stifta en lag om vinterdäck för de tunga fordonen, men jag hittar inte detta lagförslag någonstans. Vad har hänt med frågan? Har på något sätt kört över infrastrukturministern i frågan? Konkurrenssituationen i åkerinäringen skulle förbättras betydligt med hårdare lagstiftning för framför allt däcken. 12 (S): Nollvisionen är en mycket viktig svensk uppfinning på trafiksäkerhetsområdet. Alla partier i riksdag ställer sig bakom nollvisionen som tankegods och mål för trafiksäkerhetsarbetet. Det gör inte att åtgärderna riktigt följer med. släpar åtgärderna efter. Jag tänkte uppehålla mig vid tre vägar. Först tänkte jag påminna ministern om väg E10, sedan tänkte jag tala om E4 genom och sedan om väg 97 mellan och . E10 är en av de mest olycksdrabbade vägarna speciellt . Det har varit ett flertal dödsfall i trafiken efter den vägen, speciellt mellan och . Det kan nästan liknas vid att fara fram på en rodelbana att köra den vägen . Det är snövallar på närmare , och det är en smal väg med i princip obefintliga möjligheter att köra om. Med den snörök som vintertrafiken för med sig blir det en extremt dålig trafiksäkerhetssituation efter den vägen. Lastbilschaufförer har vittnat om hur backspeglar har stött emot varandra och krossats vid möten med långtradare. Det har inte varit många millimeter från frontalkollisioner mellan två tunga lastbilar. Här måste åtgärder vidtas. E10 måste breddas, och E10 måste tas med i en nationell plan på ett annat sätt än . Det finns ingen återvändo i den frågan. För E10 genom är det två sträckor som är mest problematiska, nämligen den genom och samt den mellan och . Det finns inget mitträcke på de sträckorna, och de ligger långt bort i planen. Vi har diskuterat frågan med Region , och den ligger mycket långt bort i planeringen. Beskedet för sträckan BovikenRosvik är närmare 2020. Detta gäller trots att det finns ett beslut om förskottering för vägen och till och med medfinansiering. Här måste det också till en annan ordning. För väg 97 är det sträckan mellan och som är kvar. Det är en av de mest olycksdrabbade vägarna i . Den finns med på Motormännens 55-lista över de mest olycksdrabbade vägarna. Trafiken är kraftig i bägge riktningarna efter den vägen. Det är inte så att pendlingen sker åt bara ett håll utan den sker i bägge riktningarna i princip . Visst är det möjligt för kommunerna att gå in och förskottera, men det talar för att den vägsträckan måste lyftas upp i den nationella planeringen. När jag läste igenom infrastrukturpropositionen blev jag besviken. Det finns inte ett ord om trafiksäkerhet. Det finns en massa satsningar på vägar och det talas om ramar, men trafiksäkerheten nämns inte i propositionen. 13 (M): Trafiksäkerhet är en viktig fråga, och det är givetvis bra att lyfter upp frågan i interpellationsform också. Det är viktigt att komma ihåg att är ett av världens säkraste länder när det gäller trafiken. Som ministern säger har antalet omkomna kraftigt minskat . Från att det har varit drygt 300 personer omkomna i trafiken är det nu drygt 100 personer. Det har hänt fantastiskt mycket på området. Vi ska givetvis fortsätta att jobba med frågorna. Regeringen gör också historiskt stora satsningar på vägunderhåll. Mot den bakgrunden har det varit intressant att läsa de fyra oppositionspartiernas skuggbudgetar som de lade fram alldeles . Man kan med stort intresse notera att både och vill kraftigt skära ned på väganslagen. Det skulle definitivt inte leda till att vi får säkrare vägar och färre döda i trafiken. Regeringspartierna tycker i stället tvärtom att det är viktigt att satsa mer pengar på vägunderhåll så att vägarna och vägtransporterna blir säkrare. 14 (M): Hastigheterna i är också bekymmersamma. Hastigheterna är högre och lite lägre kopplat till vägunderlaget. Det kan vara klokt att anpassa hastigheten. Men hastigheten i kombination med de vägar som tog upp är en olycksrisk i sig. Jag har pendlat mellan och på under , och har det skett kraftiga förbättringar. Kommunerna har tagit initiativ. Det har kommit upp viltstängsel, det finns nu mötesfria sektioner och bättre uppfarter. Det har skett tack vare att kommunerna har förskotterat. Det är bra och klokt av kommunerna, men måste den sista delen till. Det händer ändå en del saker längs . har regionchef meddelat att sträckan BovikenRosvik, som tog upp, kommer att åtgärdas med byggstart . Det är ett utmärkt exempel på att budget och annat kan ha effekt. 15 Statsrådet (M): Det är värt att notera att började med att säga att även vägar behövs för inte minst näringslivet och för totala konkurrenskraft. Sedan jämförde skillnaden mellan vägar i och . Vi ska vara noga med att komma ihåg att det finns faktorer som starkt korrelerar med varandra. Det gäller befolkningsmängden, mängden bilåkande, kollektivtrafiksutbud och användande av kollektivtrafik samt även andra faktorer som polistäthet, åldersstruktur och attityder. Då blir det givet, kanske till och med självklart, att det är lägre dödstal i än i . Det som ändå är en poäng och lite grann det som interpellationen också handlade om är att skillnaden mellan länen ej har minskat . När det generellt sett blir bättre blir det också bättre på Norrlandsvägarna. Men därmed inte sagt att det är bra och tillräckligt. ställde en fråga om vinterdäck. De finns med i diskussionerna om säkerhet på väg. Där har vi skickat in frågan till . Frågan måste notifieras i EU, och får vi inte göra något. Men vi kommer snart till den tidpunkten att vi ska få tillbaka ett svar. Ambitionen är fortfarande att ett sådant krav ska vara infört till vintersäsongen. hävdar att det är viktigt att nollvisionen står fast, och det är bra. Men nämner att åtgärderna inte riktigt hänger med. Låt mig då haka på vad tog upp i fråga om hastigheten. Hastigheten är en faktor, gärna korrelerad till designen och strukturen på vägen. De hänger också ihop. Framkomlighet är någonting som det ofta talas om, inte minst på Norrlandsvägarna, för att man ska kunna nå kommuncentrum. Därför finns det vissa Norrlandskriterier, som egentligen inte riktigt hänger ihop om man bara ska fokusera på säkerhetsdelen. Där har ju ambitionen varit att komma fram, för det är inte alltid uppskattat att hastigheterna sänks. Om vi tittar på våra vägar och att göra insatser har vi höjt anslagen rejält, inte minst när det gäller tjälsäkring och att behålla en nivå på bärigheten så att den inte urholkas och i sig skapar sämre framkomlighet och sämre trafiksäkerhet. Då brukar man säga att det på vägar där antalet fordon är runt 4 000 kan vara , men då bör det vara mittseparerat, 2 + 1-väg eller fyrfältsväg. Men många av de vägar som vi pratar om här har långt mindre än 4 000 fordon , kanske snarare 5001 000, så det är en avvägning hur man ska sätta in resurserna så att de ger mest nytta totalt sett. Det efterfrågades i interpellationen vad som görs framåt, och jag ska gärna säga att förutsättningarna ökar om möjligt ännu mer. Vi får inte ha en vägsituation där bärigheten och ytlagret, inte minst efter våra vintrar, vartefter sakta börjar gröpas ur igen, som . Det gäller att behålla den här delen, och det finns pengar avsatta för det. I interpellationstexten nämns så kallade , underförstått. Vi jobbar inte så mycket med , utan varje gång man gör en nyinvestering, reinvestering eller jobbar med underhåll ska det leda till bättre säkerhet och även bättre miljöåtgärder. 16 (S): Tack, och , för att ni har kommit in i debatten! Det visar att frågan är av utomordentlig betydelse när den har lockat två moderater till in i debatten. Vi kommer att återkomma med våra förslag när vi svarar på infrastrukturpropositionen. Man kan konstatera att en av orsakerna till att fortsätter att glida isär även på detta område är att det i de norra skogslänen är sämre förutsättningar att åka kollektivt. En orsak är också att det är sämre förutsättningar att arbetspendla på järnväg. En god strategi, tycker vi, hade varit om man hållit fast vid att är bara starten och att Norrbotniabanan skulle lösa en del av pendlingsproblematiken i de norra skogslänen och efter . Precis som infrastrukturministern är inne på blir det inte bättre om vägarna sakta gröps ur. Snarare måste man inse var insatserna ska göras när de gröps ur så här. Det står utom allt rimligt tvivel att de insatser som är gjorda, med mitträcken och annat i som jag hänvisar till och även i många andra län, har varit väldigt värdefulla. Därför skulle det också vara värdefullt om man kunde göra E4:an mötesfri hela sträckan genom hela landet. Vi kan väl tycka att en ska ha en viss standard. Är det inte så? Jag tycker i alla fall att den kräver lite extra. är det jul och nyår, och då beger sig många ut i trafiken i halt väglag, tillsammans med en viss del tung trafik. Det ger stressade förare, och det gör att risken för olyckor ökar. Det blir trångt på vägarna. I de allra flesta fall sker resorna till och från norra fortfarande med bil. Orsaken är att det inte är helt lätt att åka tåg till norra . Där har inte minst regeringen signalerat att det inte är speciellt lätt att åka tåg till norra . Jag vill göra alla uppmärksamma på att när regeringen var ute och presenterade sin budgetproposition skedde det med tåg utom när man skulle till norra , då man flög. Vad sänder det för signaler, vill jag fråga, när regeringen själv säger att man inte åker tåg till norra utan flyger? Flyget är viktigt, och det är egentligen den enda möjlighet vi har , som vi ska vara rädda om, att snabbt ta oss till och från. Men det måste också på lång sikt finnas förutsättningar för att åka med spårbunden trafik, och då är Norrbotniabanan helt nödvändig. Vad är då visionen om samma förutsättningar i hela landet? Ett land måste väl ha samma vision för befolkningen oavsett var man bor? 17 (S): Det var ett väldigt välkommet besked som nu kom med om BovikenRosvik. Det hade jag ingen aning om. Jag har inte kunnat följa nyhetsflödet då jag har suttit i en utfrågning om sjöfarten i trafikutskottet. Det är naturligtvis väldigt bra om byggstarten dessutom kan ske så snart, för det är ett välkommet projekt. Vi har varit på ett antal opinionsmöten kring det här, inte minst i Piteåbygden. Vi håller med om att hastigheten och trafiksäkerheten hänger intimt samman. Men den diskussion som förs i många av våra bygder är att man har eftersatt vägunderhållet så mycket att man måste sänka hastigheten. Det handlar inte om att det har blivit mer trafik det har nästan blivit mindre trafik på dessa vägar. Det är inte av sådana skäl man sänker hastigheten, utan det beror på att underhållet helt enkelt är så eftersatt. En hastighetssänkning kanske är temporärt nödvändig, men den kan inte vara rimlig ur framkomlighetssynpunkt. sade att vi har ett litet antal bilar på våra vägar, eller ett litet antal resor, och så är det. Men det innebär att bilen är den enda möjligheten att ta sig fram. Det går inte att köra buss med så få resande, som dessutom säkert ska åka på olika tider. Det fungerar inte. Kollektivtrafiken får därför en naturlig begränsning. Det är viktigt att komma ihåg det. Sedan vill jag bara påminna om E10:an igen. Jag tror att det är den viktigaste vägen att åtgärda ur trafiksäkerhetssynpunkt. 18 (M): Ministern kommer kanske själv att svara på varför regeringen flög upp till , men jag skulle gissa att det var av ungefär samma skäl som jag, , och flera från just flyger ned till . Det finns inte så många andra rimliga alternativ, oavsett vilka vägar eller järnvägar vi har. Avstånden gör att flyget är en viktig del av infrastrukturen. Därför är det bra att denna regering också satsar på flyget, så att vi har alla delar i infrastruktursystemet fungerande. Jag vill korrigera mig själv. Antalet döda i trafiken har alltså sjunkit från 500 ned till 300 . Det är väldigt bra siffror, men det finns givetvis fortsatt mycket kvar att göra. De fyra allianspartierna i regeringen är överens om att vi behöver satsa mer pengar på vägarna. Det är också det som avspeglas när regeringen gång på gång levererar budgetpropositioner till där man ökar anslagen till våra vägar så att vi kan få ett bättre vägnät i detta land. Även om det inte längre finns något rödgrönt alternativ utan fyra partier i opposition är det intressant att notera att av de tre gamla rödgröna partierna vill två kraftigt minska anslagen till vägnätet. Både och vill alltså minska pengarna till vägnätet. Det kan vara av intresse att komma ihåg det. Det var mitt bidrag till denna debatt. 19 (M): När man satsar på ny infrastruktur, och även på den befintliga, är trafiksäkerheten naturligtvis en av de saker som ska vara i främsta rummet. Det måste också finnas en avvägning mot samhällsekonomisk effektivitet, att man bygger bort de största flaskhalsarna först. Jag har en till nyhet till som inte har hängt med i nyhetsflödet , och det är att SCA ska investera en halv miljard i . Det är jättekul, men kombinerat med den gruvrusch som sker i kan detta göra mig lite orolig. Naturligtvis är jag jätteglad för alla investeringar, men det gör ju att kostnadsläget går upp i anläggningsbranschen. Ska vi underhålla vägar eller bygga nya vägsnuttar blir det dyrare. Då är min farhåga: Tänk om det blir så att det höga kostnadsläget påverkar och negativt? Jag vill därför göra ett medskick till ministern om att både trafiksäkerheten och den samhällsekonomiska effektiviteten ska vägas in väldigt noga, så att det höga kostnadsläget inte kan bli en negativ sak för . 20 Statsrådet (M): Det ska bli väldigt spännande att se Socialdemokraternas förslag med anledning av infrastrukturpropositionen. Det nu säger låter nämligen väldigt motsägelsefullt när vi, inte minst i går i partiledardebatten, har hört företrädare för Socialdemokraterna egentligen beskylla regeringen för att göra för mycket satsningar i när man borde strama åt. ska jag nu tolka det som att vi ska se ett förslag i storleksordningen 30 miljarder till åt Norrbotniabanan. Det ska bli väldigt intressant att se om ni tänker leva upp till detta. När det däremot gäller frågan om E4:an och, skulle man väl kunna säga, andra Europavägar i hela landet frågade om den inte borde vara mötesfri i hela landet. Tittar man i infrastrukturpropositionen och vad vi faktiskt knyter hela fokuset till ser man att det är att se till de stora stråken, inte minst på vägsidan. Där har vi de stora stråken som går, och de stora huvudvägarna är naturligtvis de som ska vara i bäst klass. Det utrymme vi medger i samband med den satsning vi har föreslagit ger dessutom utrymme även till de mindre vägarna. Då ska det också vara med fokus på hela landet. Varför partiledarna reser som de gör är väl en fråga som kanske bäst ställs till dem, men ofta handlar det om tid. Det gör det för många, oavsett om man är företagare eller privatperson. Har man på sig att ta sig till ett ställe kan det vara naturligt att ta tåget till och flyget till . Det är fantastiskt att detta långa land ändå erbjuder dessa möjligheter. Annars skulle somliga vara totalt isolerade, och det är i alla fall inte regeringens ambition. är inne på en viktig sak också när det gäller problemet med vägar, inte minst Norrlandsvägar som har lidit av eftersatt underhåll. Det blir nämligen en korrelation till trafiksäkerheten, och det är alldeles riktigt att det också är en av anledningarna till att man jobbar med hastighetssänkning. På vissa vägar kan det bli kontraproduktivt eftersom man också vill ha framkomligheten räknat. Hastighetssänkning är naturligtvis en temporär lösning tills man har en annan standard på vägen, så att man kan hålla en annan hastighet. Det är just därför vi fokuserar väldigt mycket på att vårda den infrastruktur vi har. Vi ska vårda och se till att den sköts men också kvalitetsmässigt förbättras. För att avsluta där också var är det naturligtvis så att trafiksäkerhet, samhällsnytta, planering och investering hänger ihop i väldigt mycket. Mitt tydliga fokus är att vi oavsett om det är järnväg, väg, flyg eller sjöfart måste använda varje trafikslag så bra som möjligt. Sedan handlar det väldigt mycket om den som ska använda det man vill ha någon form av förutsägbarhet , kostnad och funktion. För att koppla tillbaka till det var inne på i sitt första inlägg talar vi väldigt tydligt om i infrastrukturpropositionen att den förra propositionen, där vi slog fast de transportpolitiska målen och där vi också har ett hänsynsmål och ett funktionsmål, fortfarande ligger fast som en grund. Den proposition som kommer är en komplettering och en fortsättning för att visa på hur vi går vidare. Det handlar mycket om att hålla ihop hela landet men också ta hänsyn till storstadens problematik, där det förvisso är betydligt lättare att utnyttja den kollektiva trafiken och det görs mer än vad som ens är möjligt i många andra delar av landet, där bilen är det enda alternativet. 21 (S): Man kan definiera vad en satsning är. Jag kan tycka att en satsning på skolan är en rejäl satsning . Jag kan också tycka att satsningar på infrastrukturen är bra för att möta framtida utmaningar. Det är också bra för konkurrenskraften att satsa på infrastruktur. Då kan vi också hoppas att man i det kommande arbetet jag går tillbaka till svaret från infrastrukturministern ska väva in regionerna i planeringen av detta. Det är viktigt att det inte blir som förra gången, när det blev en snedfördelning. Där var det ju så att den norra länsdelen trots befolkning i förhållande till storlek på länen fick procentuellt för lite. Vi ser nu återigen att det är ökade skillnader i trafiksäkerheten. För många finns det absolut inget annat alternativ än att åka i egen bil att pendla till jobbet i egen bil. Det saknas nämligen framför allt spårbunden trafik. Vi kan också vara överens om att det skulle kunna satsas mer på bussar, men för de allra flesta är bilen fortfarande och kommer att vara det enda alternativet. Då måste man oavsett var man bor kunna sätta sig i bilen och känna sig trygg med att man ska kunna ta sig till sitt arbete. Det är precis som var inne på: Det pågår många viktiga satsningar i norra , där det finns jobb och efterfrågan. Då är det också så att det är andra behov som efterfrågas, som bostäder, för att vi ska kunna ta del av utvecklingen och för att det ska finnas en reell möjlighet att minska arbetslösheten, som är skyhög. 22 Statsrådet (M): Låt mig börja där avslutade, alltså med arbetslösheten. När vi ser våra grannländer i hela , som egentligen skulle vilja ha samma situation som att faktiskt ha ett utrymme att göra stora insatser och reformera är det oerhört viktigt att inte glömma bort att också är i ett förhållande till dessa länder. Vi är väldigt sårbara när det inte går lika bra ekonomiskt i andra länder. Det påverkar direkt vårt näringsliv, inte minst det som är exportberoende. Just därför är en viktig, bärande del i regeringens politik satsningarna på infrastruktur som ska bidra till tillväxt, livskvalitet och välfärd i hela landet. Jag tror att det är oerhört gott om vi över alla partigränser ser det som ett gemensamt, viktigt mål. När det gäller kopplingen till trafiksäkerhet det är också en viktig del är världsledande. Vi är dock inte nöjda, utan vi har fortsatt ganska stora utmaningar för att bli bättre och bättre. Frågan som fanns i interpellationen från var om skillnaderna ökar eller minskar. Vi ser inte att skillnaden har ökat mellan länen, men det innebär inte att man ska stanna upp och inte se att det finns mer att göra. Jag påstår att den infrastrukturproposition som kommer och det utrymme som medges inte minst på vägsidan om möjligt ännu bättre ger de förutsättningar som behövs i hela landet inte bara att hämta igen ett eftersatt underhåll på såväl väg som järnväg utan också att kunna bygga nytt. Det gäller för hela landet. Överläggningen var härmed avslutad.