prot · H00931 · 2012-11-27 00:00:00 — Så gör nu som vi föreslår, ministern, och lägg tillbaka de här pengarna eller till , så får vi se att vi når målen i ! 157 (M): Både och näringsminister har rätt i att besöksnäringen har stora utmaningar. I mitt hemlän, som jag känner bäst, har vi en stark vintersäsong och en svagare sommarsäsong. Enda undantaget är , som har en stark sommarsäsong och en dålig vintersäsong. Men alla jobbar de hårt på att stärka så att den andra säsongen ska bli bättre. I har man nu isbrytarsatsningar. Man försöker få i gång sommarsatsningar på de andra orterna. Varför gör man då det? Det är för att man ska få heltidssysselsättningar. Får man heltidssysselsättningar ger det inte bara tryggare jobb, utan det viktigaste är att heltidsanställningarna ökar förutsättningarna att leverera en jämn kvalitet. Man behöver inte uppfinna hjulet varje säsongstart. Det som har hänt sedan regeringen halverade socialavgifterna för unga och krogmomsen är att de ekonomiska förutsättningarna för företagen har ökat. Det har gett stimulus att kunna satsa på båda säsongerna och investera i företagen. Marknadsföring är naturligtvis viktigt. Det håller jag med om. Men den viktigaste marknadsföringen är att man har nöjda kunder som kan komma hem och marknadsföra det här till andra. 158 Näringsminister (C): Jag vill tacka för den här viktiga debatten om hur vi gemensamt ska stärka besöksnäringen. verkar dock ha glömt bort vilken kraftsamling regeringen har gjort och vilken fantastisk utveckling som har skett i besöksnäringen vad gäller sysselsättningen, som ökat , men också vad gäller antalet utländska besökare, som ökar . Exportvärdet är snart uppe i . Det är ingen liten bransch vi talar om. Och det är klart att våra satsningar faktiskt har gett resultat tillsammans med det ivriga och idoga arbete som alla småföretagare gör runtom i landet. verkar också glömma bort att i är en av de fem utpekade destinationer som får ta del av fördelat . Det är inte småpotatis. Det är ganska stora satsningar som görs på fem destinationer för att utveckla dem till exportmogna marknader. Vi ska också komma ihåg att Matlandet med ungefär 100 miljoner spelar roll för att stärka de gröna näringarna och hela kafé- och restaurangkedjan men också gentemot övriga länder. har bland annat varit på turné i för att marknadsföra svenska produkter och för att öppna även för den asiatiska marknaden. Jag kan också konstatera att blir kulturhuvudstad. ligger i men har hela som ansvarsområde. som EU:s kulturhuvudstad kommer att vara ett viktigt skyltfönster för , inte minst de norra delarna, för att visa upp de fantastiska naturupplevelser som vi har i de norra delarna av och som jag också testade , då jag hade min sommarsemester i . Överläggningen var härmed avslutad. är , och sluttiden för kammaren är egentligen , men eftersom vi har bara en interpellation kvar kommer jag att tillåta att vi går in på denna även om vi passerar . 24 § Svar på interpellation 2012/13:102 om försvaret i 160 Försvarsminister (M): har frågat mig vilket ställningstagande jag har gjort om hur Försvarsmaktens nya personalförsörjningssystem slår mot som största garnisonsort, hur rekryteringsläget är när det gäller att få soldater till , om det finns svårigheter att få soldater efter utbildning till tjänsterna i samt vad jag avser att göra för att underlätta rekryteringen av soldater till . försvarspolitiska inriktningsbeslut (prop. 2008/09:140, bet. 2008/09:FöU10, rskr. 2008/09:292) lades grunden fast för en reformering av Försvarsmaktens personalförsörjning. Införandet av det nya personalförsörjningssystemet fortgår. Reformen tar sin utgångspunkt i beslut om den försvarspolitiska inriktningen, införandet av ett tvåbefälssystem, frivillig rekrytering och grundutbildning samt soldatanställningar i Försvarsmakten. Varje myndighet har det arbetsgivarpolitiska ansvaret och ska ha den kompetens som behövs för att uppnå verksamhetsmålen. Försvarsmakten har till regeringen uppgett att det inte finns några större svårigheter för förbanden att rekrytera utifrån sina behov. Försvarsmakten måste ständigt vara beredd att dra lärdom av nya erfarenheter och genomföra förbättringar löpande under implementeringen av det nya personalförsörjningssystemet. Regeringen följer noga Försvarsmaktens arbete med att attrahera, rekrytera och behålla personal. 161 (S): Jag tackar ministern för svaret. Det är dock inget svar på de frågor som jag har ställt utan ett svar på något annat. Det är möjligen ett svar om det allmänna läget i försvaret och en redogörelse för det försvarsbeslut som togs av före valet . Allmänna svar på specifika frågor är egentligen inte värda något. Därför upprepar jag frågorna och hoppas på bättre lycka i talarstolen än i skrift. Hur slår svårigheterna att finansiera den nya försvarsorganisationen mot som garnisonsort? Hur är rekryteringsläget för soldater till ? Hur har det utbildningssystem som man nu använder sig av i försvaret, med en utplacering efter genomförd utbildning, påverkat möjligheten att få soldater till ? Finns det något som ansvarig minister kan göra för att underlätta rekrytering till ? Anledningen till mina frågor är ganska enkel. Den mediala rapporteringen av hur det har gått för försvaret att rekrytera folk överensstämmer inte riktigt med det Försvarsmakten vill ge sken av. Möjligen är det så att man har lyckats rekrytera efter de förutsättningar som har givits när det gäller ekonomi och annat, men de farhågor som har kommit fram via medierna ger oss, minst sagt, funderingar . hade en intervju med bataljonchefen för pansarbataljonen i . Han sade: Just nu är det väldigt lite. Detta sade han med anledning av att han ska ha 900 personer i sitt förband men har bara 250, inklusive officerare. Han har ett 15-tal stridsfordon ute i övning, men det skulle ha varit 90. Han har 4 stridsvagnar ute på övning, men det skulle ha varit 14. Man måste förstå att det väcker en del frågor om hur personalrekryteringen faktiskt fungerar. Kan det vara så att man ligger ganska långt efter med den personalrekrytering som skulle ha varit klar nu? Eller finns det någon annan förklaring till detta? I så fall vore det tacksamt att få den. Det är inte bara radio som har rapporterat om detta. som kom i går ställer också en del frågor i denna riktning. Den handlar om en massa andra saker också, men slutsatsen blir ändå att man frågar hur det egentligen går med personalrekryteringen till försvaret som helhet. Jag lämnar helheten därhän och frågar i stället om . Hur går personalrekryteringen i ? 162 (M): Försvarsreformen har givetvis påverkat högst väsentligt. Jag har ändå känslan att är en vinnare i det hela. Vi har färre värnpliktiga , men i gengäld får vi kontinuerligt tjänstgörande eller tjänstgörande soldater. håller insatsorganisationen på att fyllas upp, och det tar innan hela organisationen är fylld. Den bild jag har fått är att intresset för att genomföra sin utbildning och tjänstgöra i är högt. Jag har exempel på att man har sökt till GMU i två gånger och inte kommit in, och när man tredje gången kommer in blir man jätteglad. Jag hoppas att detta tryck kvarstår. Det är viktigt att vi utbildar förband i norra , i klimatområdet som kallas C2. Jag tror att det är grunden, så jag skulle gärna se att det blir mer grundläggande militär utbildning i och att man sedan förflyttar soldater söderut efter utbildningen i kallt klimat. Jag kan dock känna en oro för hur detta bedrivs. Det handlar inte först och främst om att fylla förbanden i Bodens garnison, I 19 och A 9. Jag syftar mer på de hemvärnsbataljoner som finns i norra och hur man ska rekrytera och fylla upp dem. Det är kopplat inte bara till var GMU bedrivs utan också till var inmönstringslokalerna finns. Det kan nämligen finnas ett motstånd mot att åka långa sträckor för att genomföra sin så kallade inmönstring, och det är viktigt att vi får en bra rekrytering till alla hemvärnsbataljoner. 163 (M): Herr talman och försvarsministern! ställer i denna sena timme en viktig fråga om en av de mest omfattande reformer som alliansregeringen har att genomföra. Det handlar om det framtida svenska försvaret. ställer också frågan med koppling till specifikt. Med all rätt ställer han sin fråga, för norra delen av är minst lika viktig i utbildningen av det nya försvaret som andra delar av . glömmer en viktig parameter i denna diskussion. Det är inte bara en försvarsreform som riktar sig till försvarsminister utan det är också en samhällsreform. Därför har och jag lika stort ansvar att gå hem till våra orter och fundera över vad vi gör totalt sett för att kunna genomföra denna reform. Det är en reform som rör sig från värnplikt till frivillighet, där frivilligheten i sig gör att fler än bara ansvarig försvarsminister har att gå hem och fundera över vad man kan göra för att motivera unga människor i , unga tjejer och kvinnor, att söka till och bli rekryterade och anställda i morgondagens försvar. En sådan här reform är lika stor som om näringsministern hade haft möjlighet att flytta en annan typ av verksamhet till , kanske en industri eller någon annan etablering som man lockat hem från den internationella arenan. har riksdag beslutat att vi ska etablera den här utbildningen i . Då har också , jag och andra av valda företrädare ansvar att få ihop helheten. Hur ska samhället på plats i ta till vara all den arbetskraft som ska utgå från totalt sett? Då gäller det att gå hem till sig och tala med kommunen och regionföreträdarna på plats. Bostäder ska finnas på plats. Infrastrukturen ska vara där för kommunikationerna. Om man har en respektive är det också viktigt att denne ges jobb och möjligheter. Det här är inte bara en försvarsreform, och det är inte bara en samhällsreform. Det är naturligtvis en jobbreform för . Det är viktigt att se helheten i den viktiga jobbfrågan. Hur ska man på plats lokalt bygga förutsättningar för att människor vill söka anställning i ? är det 14 sökande per plats in i försvarsreformen, som är oerhört populär jämfört med sökandestatistiken till utbildningar på universitet och annat. Det är viktigt att man också ser den som en samhällsreform som skapar grunden för att var och en som utbildar sig inom Försvarsmakten ska ha möjlighet att söka sig till och bo och verka där. Då är ansvaret något större än att bara ställa försvarsminister till svars. Det är också viktigt att ställa frågorna kopplade till samhället som helhet. Hur ska bostäder, kommunikation, den sociala tillvaron och det kulturella livet utvecklas i ? Frågorna är fler, och de är viktiga för oss riksdagsledamöter. 164 Försvarsminister (M): behöver inte vara orolig. Jag får chansen att komma tillbaka, inte bara med ett skriftligt svar, utan vi får möjlighet att på djupet gå in på de här frågorna. Det är glädjande att intresset är så stort. Det är viktigt för mig att lägga fast att det är myndigheten som ansvarar för sin rekrytering och sin kompetensförsörjning. I det avseendet skiljer sig inte Försvarsmakten från andra myndigheter. Faktum är, vissa medieuppgifter till trots, att det nya personalförsörjningssystemet som Försvarsmakten själv har efterfrågat och verkat för har fungerat bra över lag. När det gäller rekryteringen finns det ett stort intresse för att påbörja grundläggande militär utbildning inom Försvarsmakten. var det ungefär 14 sökande till varje utbildningsplats på den grundläggande militära utbildningen, GMU. har det kommit in nästan 20 000 ansökningar om att få göra tester till drygt 3 000 platser. Försvarsmakten har nått sina rekryteringsmål när det gäller kontinuerligt och tidsbegränsat anställda soldater och sjömän. I vissa fall har man överträffat dem. har myndigheten anställt över 4 000 soldater och skrivit så kallade interimskontrakt med ca 4 700 ytterligare. Det finns ingenting som pekar på att det skulle vara svårare att rekrytera till förband i än till förband som har verksamhetsorter i . Siffrorna visar att det finns ett stort intresse för soldatyrket och för Försvarsmakten. Jag tror att den största utmaningen kommer att vara att behålla soldaterna och sjömännen . De unga personer som har genomgått noggranna tester, fått en bra utbildning och kanske har erfarenhet från internationell tjänst och skarpa insatser är med stor sannolikhet efterfrågade också på den civila arbetsmarknaden. Därför är det extra viktigt att Försvarsmakten arbetar med åtgärder för att behålla den personal man har rekryterat. Systemet har inte varit i bruk för att man ska kunna dra definitiva slutsatser om hur det kommer att falla ut. Man ska vara ödmjuk inför att det är en stor förändring. Från regeringens sida följer vi utvecklingen noga och ställer krav på Försvarsmakten när det gäller att redovisa hur det ligger till och att vidta åtgärder som man tycker behövs. citerade en förbandschef. Det citatet stämmer inte överens med min bild från när jag var i tidigt . Det är ju en successiv uppfyllnad. En av grunderna för försvarsreformen är att man inte kan fylla upp alla förband på en gång; det är både ekonomiskt och personellt omöjligt. Försvarsmakten har en noggrann plan. För varje förband finns det angivet ned till enskild soldat hur många man kan rekrytera när det gäller kontinuerligt tjänstgörande och när det gäller tjänstgörande. Det gäller självklart även . Försvarsmakten ska sammanlagt anställa 16 000 unga människor, och det tycker jag är ett fantastiskt erbjudande till alla ungdomar, inklusive dem som bor i . Här kommer det nya och friska arbetstillfällen som kan vara en riktig energiinjektion på många orter. 165 (S): Jag tackar för diskussionen. Den person jag hänvisar till står ute i verksamheten, och jag tror att han har bättre överblick över hur hans förband fungerar än vad någon annan kan ha, inklusive mig och . Han är nog också ganska frustrerad när han uttalar sig på det här sättet i radio och säger att han inte har fler människor till sitt förfogande. Som var inne på gäller detta det område som ska svara för hela vinterkapaciteten, som egentligen hela vårt försvar ska ha. Åtminstone enligt de beslut som vi tagit här i ska hela försvaret ha subarktisk förmåga eller vinterkapacitet, hur man nu väljer att uttrycka det. Då är det oerhört viktigt att de förband som finns uppe hos oss verkligen fungerar och att det finns officerare som kan ta hand om soldater som kommer från andra håll och ska utbildas men inte ska bo och verka där uppe. För mig blir det väldigt oroande när jag får siffror som säger att det i snitt är som hoppat av . Det är personer som blivit antagna och påbörjat utbildningen men sedan av en eller annan orsak hoppat av på vägen, antingen för att de inte tyckt att det varit rätt när de väl kommit in eller på grund av att de hittat annan sysselsättning. Det finns faktiskt förband som har avhopp. Enligt de uppgifter jag har gäller detta P 5. Det är oroande att man ser de här stora avhoppen . Om det hade varit , när man kommit in i det och ser hur det fungerar, hade det kanske varit lättare att fylla upp hålen, för då vet man mer vad man ska syssla med. Jag vill också säga, kanske lite grann till , att har varit största garnisonsort. När vi hade sju regementen i var antalet anställda betydligt större än det är . Nog vet vi vad det innebär att behöva dra ned och omstrukturera verksamheten. Detta har nog alla bodensare varit väl medvetna om. Bostäder har vi inte haft någon brist på tidigare, men börjar det bli lite fullt i det bestånd vi har. Men vi bygger naturligtvis nya bostäder. Det är det som det handlar om. Det personalbehov som hemvärnsförbanden kommer att ha ska också genom den här rekryteringen och den organisation som sätts upp. Meningen är att man efter att ha varit anställd ska kunna gå till hemvärnet. Även de soldater som inte är heltidsanställda ska kunna fungera i hemvärnet. Även detta är en del av rekryteringen. Hur det står till med den delen kan man också fundera på. 166 (M): Det har talats mycket om och Bodens garnison. Bodens garnison är navet i varje fall i norra när vi talar om militär utbildning. Men är inte utan , och . Det är de fyra länen som regementet har ansvaret för. Totalt sett är det av landets yta. Kontinuerligt tjänstgörande soldater tror jag inte kommer att vara någon större utmaning. Utmaningen tror jag kommer att vara hur man fyller upp förbandet med tjänstgörande soldater. Det är viktigt inte bara att dessa soldater rekryteras utan även att de kan få en annan anställning och att det går att malla ihop det praktiskt. Det är en gigantisk utmaning inte bara för chefen för I 19, som är garnisonschef i , och kommunalråden i , som ska stödja detta och kanske lösa problemet med det andra arbetet, utan egentligen för näringslivet i hela , , och . Det handlar om hur man kan malla ihop det så att en person kan vara tjänstgörande soldat och ha en anställning civilt och en i Försvarsmakten. Det tror jag blir en jättestor utmaning. Det måste vi i norra lyckas med. Om vi inte löser det bra med båda anställningarna och I 19 får problem med de bemanningarna kan helt enkelt Försvarsmakten flytta de befattningarna till ett annat förband. Vi får inte misslyckas i den frågan, herr talman. 167 Försvarsminister (M): Diskussionen är väldigt viktig. Hur ska personalförsörjningen fungera ? Det är en utmaning, som alla har sagt härinne. Jag vill gå tillbaka till grunderna för att vi över huvud taget har gjort förändringen. Allt kanske inte var bättre . I och med det inriktningsbeslut som denna kammare fattade 2009 gjorde vi en start på en förändring för att få ett försvar som har en bättre förvarsförmåga och är mer tillgängligt och mer användbart. Den slutsatsen delades i den blocköverskridande utredning som den förra försvarsberedningen gjorde. Den beredningen konstaterade att värnplikten inte längre var ändamålsenlig och att Försvarsmaktens insatsorganisation i stället skulle bemannas med frivillighet som grund. Genom denna reform tar Försvarsmakten ytterligare ett steg mot att höja kvaliteten i krigsförbanden och få den tillgängliga insatsorganisation där man kan använda förbanden med detsamma. Omställningen är inte enkel. Den går heller inte att göra på ett bräde. De flesta av de frågor som kommer upp i debatten handlar just om: Hur går man över från ett pliktsystem till ett frivilligt system? Varje enskild liten del i detta ska syfta mot helheten. Det är alltifrån hur uttagningen går till när man väl har blivit intresserad av Försvarsmakten. Måste man resa långt, eller kan man göra det kort? Det säger är att det man trodde, nämligen att människor får mönstra eller göra uttagsprövning nära hemorten, inte har givit någon större skillnad i uppdykandefrekvensen för dem som ska testas. Det nu tittar på är att korta tiderna mellan när man lämnar in sin intresseanmälan, när man får komma och göra sitt uttagningsprov och när man sedan blir uttagen och får göra sin utbildning. Bara där har vi en utmaning. Hur håller man fast dessa ungdomar som har visat intresse? Sedan är det nästa utmaning: Hur får man dem som har blivit uttagna och sagt sig vilja komma och genomföra grundläggande militär utbildning att komma? En del av de avgångar som det har rapporterats om är att det visat sig att en hel del av dessa unga tjejer och killar inte ens kommer till Försvarsmakten. De har sagt att de vill komma, men de dyker inte upp på själva dagen. De ska också räknas in i avgångsprocenten. Här måste myndigheten tillsammans med fundera över: Vad är det som gör att de först är intresserade, och varför fullföljer de inte? Det har Försvarsmakten ett uppdrag att väldigt noga titta på. Vad kan man vidta för åtgärder för att öka antalet som stannar kvar? Här finns det säkert en hel del att titta på. Det kan också finnas fysiska orsaker och fysiska problem som inte har upptäckts vid uttagningen men som gör sig påminda när man kommer och ska göra sin utbildning. Detta har visat sig till del, men det ska analyseras vidare. Det här ska hittas redan vid uttagningsmomentet, och ska man aldrig kallas till utbildning. Vi följer detta noga, och fattade sent beslut om soldatanställningar i Försvarsmakten. Vi var helt överens med Socialdemokraterna om innehållet i propositionen, och vi har lämnat ett uppdrag till Försvarsmakten att redovisa sina övervägda åtgärder med anledning av propositionen. Uppdraget ska redovisas . Det handlar om sociala villkor för soldaterna, boendesituation och så vidare. 168 (S): har alldeles rätt: Vi får inte misslyckas med detta. Det tror jag inte heller att vi kommer att göra, utan jag är övertygad om att vi kommer att lyckas på ett eller annat sätt. Svårigheten är, som jag ser det, att klara rekryteringen. Det gäller nog också rekryteringen av de fast anställda soldater som ska finnas uppe i . En av grunderna till detta kan vara det upplägg på utbildningen som man har. Man säger att soldaterna först ska genomgå en utbildning och sedan få en placering på ett förband. Om man vänder på detta och från början ger dem en placering på ett förband vet de vart de ska efter avslutad utbildning. Då tror jag också att det kan vara lättare att föra en diskussion med de soldater som ska komma till , för att ta det som exempel. Då kan man säga: Här ska du bo, och så här kommer din situation att vara när du kommer tillbaka hit. Då kan vi föra en bättre diskussion med de soldater som vi vet ska komma till . vet man inte riktigt vilka det är, utan de blir utplacerade efter utbildningen. När det nu är på det sättet tror inte jag att man kan säga att de som hoppar av från ett specifikt förband också handlar om dem som inte kom. Hur kan man då säga att det är 30 procents avhopp från ett specifikt förband? De som inte kom var ju inte placerade på ett förband. De placeras efter utbildning, och de hoppade av före utbildningen. Men detta är lite grann på marginalen, och vi kanske inte behöver diskutera det så mycket. Man kan också fundera lite grann på hur vi klarar det säkerhetspolitiska uppdraget med denna organisation. Men det är en annan interpellation och inte den som vi ska diskutera . 169 Försvarsminister (M): Precis som det har sagts är personalen Försvarsmaktens viktigaste resurs. Utan personal hjälper det inte vilka fina system man än har om ingen kan bemanna dem. Förändringarna i personalförsörjningen är också en av de största förändringarna och en av de största delarna i hela försvarsreformen. Här skulle jag vilja slå fast att det krävs flexibilitet och lyhördhet för att kunna justera under reformens gång. Grunden är frivillighet. Den är vi överens om, och den måste sedan kunna fungera och passa dagens ungdom så att man känner att man kan höra hemma i Försvarsmakten. Här gäller det att myndigheterna, framför allt Försvarsmakten och , har en så bra verksamhet som möjligt så att man tycker att detta är någonting som är värt att ägna tid åt att jobba på. Försvarsmakten ska vara en bra arbetsgivare där man ska uppleva att man har tillräckligt bra villkor. Det gäller alltifrån att man kan hitta någonstans att bo, att ens partner kan få jobb eller utbildning och att det finns service till att man har en rimlig lön. Detta är myndighetens uppgift, men vi från statsmakterna måste också följa detta och ställa krav både på återrapportering och på åtgärder om så behövs. är, som jag har sagt, inte färdig. Då finns det naturligtvis fortfarande brister, eftersom den inte är fullt uppbyggd. Men när insatsorganisationen är fullt uppbyggd har vi en organisation på ungefär 50 000 man inklusive hemvärn med nationella skyddsstyrkor som har en uppgift att försvara både hemma i , i närområdet och på bortaplan. Jag tror att organisationen kommer att vara fullt för detta. Överläggningen var härmed avslutad. Anmäldes och bordlades Proposition 2012/13:36 Snabbare betalningar EU-dokument KOM(2012) 697 Förslag till och rådets beslut om tillfälliga undantag från och rådets direktiv /87/EG om ett system för handel med utsläppsrätter för växthusgaser inom gemenskapen Motioner med anledning av prop.