prot · H00933 · 2012-11-29 00:00:00 — De vanligaste tillstånden är depression, ångest, schizofreni och andra psykoser samt missbruk. Regeringen har uppmärksammat detta, vilket också styrks av den stora psykiatrisatsningen på som gjordes . Psykisk ohälsa är ett av regeringens mest prioriterade områden. Mycket har gjorts från regeringens sida, men mer behöver göras inom området. Det är målet med den nya satsningen PRIO psykisk ohälsa. Där fortsätter regeringen att satsa . Med PRIO psykisk ohälsa får vi en större satsning på förstärkt vårdgaranti inom den specialiserade barn- och ungdomspsykiatrin. Det innebär att ett första besök ska fås och ett andra besök , då med fördjupad utredning. Regeringen har också initierat , som ska leda till att allt fler läkare väljer att göra sin specialisttjänstgöring inom barn- och ungdomspsykiatrin eller inom vuxenpsykiatrin. Man ser också behovet av tidiga insatser för att jobba mer preventivt och för att fånga upp barn och ungdomar som mår psykiskt dåligt och ge dem rätt vård för att vända den negativa trenden. Regeringen har också ställt krav på landstingen och kommunerna att samarbeta för att stötta och hjälpa människor med psykiska funktionsnedsättningar. Ingen ska hamna mellan stolarna. Vi har jobbat med frågan om samarbete mellan landsting och kommun i . Vi anser att det fungerar bra. Människor får den hjälp de behöver. Precis som jag sade tidigare ska ingen hamna mellan stolarna. Det är viktigt att dessa människor uppfattar att vi ser dem, tar hand om dem och hjälper dem på alla sätt och vis. 18 Socialminister (KD): Jag är för det första glad att har tagit upp den fråga som jag känner är oerhört angelägen att jobba med. Bland annat för att vi talar om många av vårt samhälles allra mest sköra personer. Det är personer som sällan har tillgång till de största megafonerna eller har möjlighet, ork och kraft att formulera sina krav och förhållanden för beslutsfattare. För det andra handlar det om faktiska omständigheter. Under en lång följd av år har psykiatrin varit satt på undantag. Här fanns fantastiska idéer om att riva de stora opersonliga mentalsjukhusen och bygga små fantastiska vårdenheter där de var sysselsatta och kunde känna trivsel i de små sammanhangen. Man klarade den första delen, men man klarade inte den andra delen. Många enskilda personer hamnade mellan stolarna. Det fanns ingen tillhörighet. En del hamnade i en situation där de inte hade någonstans att bo, ännu mindre något att sysselsätta sig med. Många drabbades av missbruksproblem och så vidare. Jag tror att alla som instämmer i den här bilden är överens med mig om att dessa problem inte återställs i brådrasket. Det fordras av uthålligt arbete från oss på den nationella nivån och av kommunföreträdare och landstingsföreträdare. Här är det precis som väl har beskrivit, nämligen att det finns många olika huvudmän där var och en måste dra sitt strå till stacken för att vi ska lyckas. Här finns en del åtgärder som är av karaktären att det tar innan de ger genomslag. ställer på goda grunder frågan om dessa åtgärder kommer de personer som drabbas av psykisk ohälsa till del. En del av åtgärderna kommer dessa personer snabbt till del, andra tar . tog upp problemen med utbildningssituationen. Det har varit en situation med problem att få läkare att specialisera sig inom psykiatrin, men med hjälp av kraftfulla insatser har vi kommit dithän att har antalet specialistläkarbevis i psykiatri ökat och antalet läkare som gör ST i psykiatrin har ökat mer än för någon annan specialitet . Det är en fantastisk utveckling för ett område där vi tidigare såg ett förstrött intresse. Fler har riktat in sig på området. Kommer detta patienterna till del? Ja, men det tar tid. vet mer än de flesta hur det tar innan en läkare har gått igenom utbildningen och har blivit en fullständig specialist. Förstärkningen av vårdgarantin har belysts tidigare. Det gäller inte minst insatserna gentemot barn. Vårdgarantin gällde tidigare . Vi sade att det duger inte. Det kan inte vara så att den lilla tjej eller kille som behöver hjälp av psykiatrin ska få beskedet att komma tillbaka . Vi har sagt . Vi ser nu remarkabla förbättringar. Vi är inte ända framme, men det har medfört att av landstingen klarar av målet att ta emot barn och ungdomar som söker specialiserad psykiatrisk barn- och ungdomsvård . Det är bra. Det finns ytterligare saker som vi behöver lyckas med innan vi kan säga att vi är nöjda om det någonsin kommer att inträffa. 19 (S): Jag känner en viss förtröstan inför de ambitioner som regeringen har uttryckt. har som tillsynsmyndighet påvisat en mängd brister, framför allt på kommunnivå, när det gäller boendeformer och sysselsättning för de psykiskt långtidssjuka. De kan inte göra så mycket mer än att påvisa detta. Sedan är det för kommunerna att efterleva kraven. Det vet jag inte om de har gjort på det sätt man kunde hoppas. Kommunerna har fått lite sämre ekonomi i och med att skatteintäkterna har minskat lite på grund av jobbskatteavdragen. De har kanske svårt att tillgodose dem. Jag skulle vilja veta om utvecklingen är positiv även på det området. Jag tror att de psykiskt sjuka har det sämre än till exempel utvecklingsstörda, som omfattas av omsorgslagen och därmed i det avseendet har lite bättre förmåner. Jag är angelägen om att påpekanden verkligen åtgärdas. Det gäller också de kontrakt som landsting och kommun ska upprätta när det gäller de psykiskt sjuka. De görs tydligen inte alls i den utsträckning som förväntas. Likaså ska det finnas behandlingsplaner för dessa patienter så att vardera sidan vet vad som ska ske. Ambitionerna är höga. Men jag återkommer till frågan om ambitionerna verkligen genomförs så att de kommer de psykiskt sjuka till del. har det varit lite svårt med psykiatrin eftersom det där till skillnad från de somatiska sjukdomarna har funnits två skolor, nämligen den biologiska psykiatrin och socialpsykiatrin. Det har tagit lite kraften ur vården. Jag tror att det håller på att förbättras, att man förstår inom specialiteten att det behövs en samverkan mellan bägge två enheterna för att det ska bli så bra som möjligt för de psykiskt sjuka. Den insikten kommer allt mer och mer på bägge håll. Det är till glädje för de psykiskt sjuka människorna. De psykiska sjukdomarna ökar i hela världen, inte minst i utvecklingsländerna och då framför allt hos kvinnor. Är de psykiska sjukdomarna en mätare på hur världen mår och hur människorna i vår tillvaro mår? Det kan vara så. I så fall är det här ett allvarligt tecken som man ska ta ett lite större grepp om. Det kan vi inte gå in på här. får vi lite mer handfasta belägg för att de psykiskt sjuka verkligen kommer i åtnjutande av och förbättras av de många fina insatser som är på gång. Jag gläder mig åt att de är på gång, men jag vill gärna se lite bevis på det. Det ska väl inte vara så svårt att åstadkomma. Jag gläder mig också åt att unga läkare vill bli psykiatrer. De är många, och det är positivt. Sedan får vi inte glömma att vi måste vidareutbilda de äldre psykiatrerna. Det händer en hel del. Patienterna ska få tillgång till de framsteg som görs inom psykiatrin. Det är positivt att det är fråga om så många unga läkare och även sjuksköterskor, sjukgymnaster och psykologer. Det är ju fråga om teamwork. 20 (M): Regeringen har många projekt på gång. Vi kommer att göra en resultatuppföljning och se vad som har fungerat och vad som inte har fungerat. Då kan medlen styras lite bättre. Statskontoret har presenterat en slutrapport, , med anledning av den stora psykiatrisatsningen. Där kan man utläsa att satsningen har gett bra resultat i form av ett ökat och mer varierat utbud av sysselsättning för psykiskt funktionsnedsatta. När det gäller vården får fler ungdomar och barn vård i rätt tid inom vårdgarantin, , och sedan en fördjupad analys . Regeringen har också förbättrat förutsättningarna för en mer kompetent vård och omsorg genom att 100 000 nya utbildningsplatser ordnas för personal så att de kan vidareutbilda sig inom psykiatrin. Det är ett sätt att jobba preventivt också. Man utbildar exempelvis kuratorer i skolorna, där de upptäcker ungdomar i ett tidigt skede och kan hjälpa dem . har det gått , och hjälpen har nästan kommit , vilket har fördjupat den psykiska ohälsan. Det är någonting som regeringen har lyckats väldigt bra med. Det finns dock mer att göra på psykiatriområdet, vilket man är fullt medveten om. Därför fortsätter satsningarna med närmare 900 miljoner . 21 Socialminister (KD): gjorde, som nämndes tidigare i debatten, en oerhört bred utredning som kom fram efter många samtal och mångas medverkan för att få fram en bra bild av situationen. Där kom långt över hundra förslag till förstärkningar och förbättringar. Regeringen har försökt genomföra det här tillsammans med kommuner och landsting. En av de sakerna har belysts här, och det handlar om att vi måste få verksamheterna att bygga på vetenskap och beprövad erfarenhet och att de arbetssätt som vi har är evidensbaserade. Här finns, precis som sades, ganska många olika skolor och en hel del gamla teorier som hänger kvar som kanske borde ha mönstrats ut i takt med att nya forskningsrön har lagts till de gamla. Här finns fortfarande mycket att göra, förstås. har gjort en hel del viktigt arbete som rör kunskapsöversikter när det gäller hur man behandlar olika sjukdomstillstånd och har tagit fram nationella riktlinjer för såväl schizofreni som schizofreniliknande tillstånd, depression och ångestsyndrom. Det gör att man får en bättre tillämpning av den kunskap som finns ute i verksamheterna. En annan viktig sak som har belysts handlar om sysselsättningen för personer som har drabbats av psykisk ohälsa. Det är ett svårt område. Men man kan utan vidare säga att flera hundra personer har hjälpts att komma tillbaka i studier och arbete. Mycket finns kvar att utveckla på det området, också den allmänna utbildningsnivån, kunskapsnivån och kompetensen bland människor som arbetar inom den psykiatriska vården som inte är läkare. De har gjort stora insatser som har stor betydelse. Lagstiftningen har i vissa avseenden skärpts och förbättrats, just för att åstadkomma den individuella planen för varje person. Där fullgör kommunerna ett åtagande: Det här är vår sak. Kommunerna har ansvar för boendet och för sysselsättningen medan landstingen svarar för vårdinnehållet. Då måste man komma överens med den enskilda personen, som utgångspunkt, om vad var och en ska göra. Där ser vi också betydande framsteg. Attityder är förstås, som har sagts, fantastiskt viktiga i sammanhanget. Här har vi bland annat ett projekt som kallas , som genomförs tillsammans med patientorganisationer, som vi tror är väldigt viktiga. Deras erfarenheter kan tillföra väldigt mycket när det gäller utvecklingen av den framtida vården. Det är inte bara patientorganisationer utan också anhörigorganisationer och andra som berörs i sammanhanget. Jag gissar att det arbete som rör psykiatrin, som handlar om så många olika fält och berör så många olika nivåer och så många yrkesgrupper, kommer att behöva bedrivas under all den tid som vi kan överblicka. Vi har mycket kvar att göra, men jag är glad över att vi ser framsteg och att det förbättras. Det går inte längre nedåt, utan det går uppåt. Vi kan bocka av saker och ting som betydelsefulla. Men vi har ett fortsatt arbete att bedriva innan vi kan säga att vi är nöjda med hur det fungerar. 22 (S): Jag ska inte förlänga debatten så mycket. Jag tycker att det finns en stor enighet om att vi måste hjälpa de psykiskt sjuka, och den hjälpen är på gång. Men när vi då försöker ta reda på om hjälpen verkligen har kommit menar jag att det är viktigt att vi främst bygger det på patienterna själva och deras anhöriga, på deras åsikter, och inte åsikterna bland dem som har vårdansvaret, som kanske vill ge en lite förskönande bild. Man ska komma ned på den nivå där problemen finns och be att få ett svar där. Det ska vara möjligt, och det är det som jag längtar efter att se. Och får vi då se att det håller på att bli bättre känner vi att vi gör någonting för dem. Precis som socialministern säger är det här personer som inte har så lätt att föra fram sin åsikt, och kanske inte heller deras anhöriga, som har talat om. Man vill inte gärna prata om att det finns psykiskt sjuka i släkten. Det är viktigt att vi kommer ned på den nivån så att vi verkligen får se att dessa medmänniskor får det bättre. I ett civiliserat samhälle som vårt måste vi hjälpa just dessa människor som har det svårt. Som mycket riktigt säger finns det bra metoder, och människor kan bli mycket bättre och bli friska. Vi har de arsenalerna, och får de bara komma patienterna till del ska det kunna bli mycket bättre. Jag hoppas och tror att vi ska kunna få bevis för att de psykiskt sjuka människorna och de som behandlar dem verkligen har känt att det har blivit en förbättring. Då kommer åtminstone jag att bli väldigt nöjd. 23 Socialminister (KD): Jag tror också att det är väldigt viktigt att vi bedriver uppföljningsarbete i flera olika former, och en är naturligtvis en ständig dialog med patienter, patientorganisationer, brukarorganisationer, anhörigorganisationer och andra. Det är en viktig faktor. Vi följer också upp på andra sätt. En slutsats vi har dragit är att vi förmodligen håller på med lite för många saker. Vi måste koncentrera oss lite för att bli riktigt bra på några områden som är de riktigt centrala. Där försöker vi styra om arbetet just . Jag tror också att det är viktigt att vi orkar göra saker utifrån två perspektiv, dels det som vi nu kan se en nytta av, dels sådant som är långsiktigt nödvändigt. Till det hör forskning, att satsa på forskning, för detta är ett område som är mindre beforskat än den somatiska vården. Man får nog säga att många av dem som bär upp forskningen inom psykiatrin är sådana som kommer att kunna dra sig tillbaka efter väl förrättat värv. Då börjar det komma nya, unga, hungriga forskare som vill vara med och utveckla. Det andra handlar om, som jag har varit inne på, läkare med den här specialiseringen för att ta över där andra går i pension. Det har vi lyckats väl med så här långt, och där gäller det naturligtvis att hålla i. Vi behöver alltså ha ett par olika perspektiv: ett på kort sikt och ett långsiktigt där vi ser hur vi säkerställer att vi får strukturer som fungerar så bra som de någonsin kan göra, fru talman. Överläggningen var härmed avslutad. Kammaren beslutade på förslag av förste vice talmannen att ajournera förhandlingarna till då statsministerns frågestund skulle börja. 11 § Statsministerns frågestund 24 TREDJE VICE TALMANNEN: Jag vill hälsa statsministern välkommen till kammaren. 25 (S): 400 000 människor går arbetslösa i , men presenterade ännu en rapport som visar att företag inte lyckas rekrytera den arbetskraft de behöver. av vvs-företagen har haft svårt att hitta rätt folk, i motorbranschen och av vårdföretagarna. Det här rekryteringsgapet är ett systemfel som både hotar tillväxten och håller arbetslösheten väldigt hög i . Arbetsförmedlingen borde bli bättre på att erbjuda snabba insatser som gör att folk kan ta de jobb som faktiskt finns på svensk arbetsmarknad. är det bara en tilläggskurs som behövs. är det bara ett lastbilskörkort eller att man slutför sin vårdutbildning. I stället skickar Arbetsförmedlingen tillbaka pengar till staten. räknar man med att skicka tillbaka till staten i stället för att sätta pengarna i arbete. I stället för att Arbetsförmedlingen ska skicka tillbaka miljarder till staten, varför ändrar regeringen inte regelverket så att pengarna och de arbetslösa sätts i arbete? 26 Statsminister (M): Skälet till att det blir resurser över är att arbetslösheten inte har blivit så hög som vi befarade. Vi ska dessutom inte ge sken av att det är så vi löser problemet med arbetslösheten. Det sker en omfattande strukturomvandling som gör att vi får en alltmer krävande arbetsmarknad som höjer sina trösklar gentemot dem som försöker komma in. Det gör att det i grunden är en mycket svårare samhällsprövning och samhällsomvandling än vad sätt att ställa frågan faktiskt belyser. Jag tror att utbildningsinsatser är helt centrala, men vi har också ett omfattande behov av erfarenhet, som många saknar som står långt från arbetsmarknaden. Därför är den jobbpakt som regeringen arbetar med och andra åtgärder som syftar till att man ska få visa upp sitt kunnande, att man ska få pröva på och att man ska kunna jobba och få utbildningsinsatser en mer framkomlig väg vid sidan av att det naturligtvis ska finnas tillräckliga resurser hos Arbetsförmedlingen för att åtgärda den situation som vi har på arbetsmarknaden. 27 (S): Jag tror att det är dags för statsministern att se verkligheten som den är. ringde en person till vårt kansli. Det var en medelålders man med tre barn. Han ringde och sade att han hade förlorat jobbet på grund av omstruktureringar i arbetslivet, och var han arbetslös. Han hade svårt att försörja familjen och att betala räkningarna därför att a-kassan var så låg. Han tvingades låna pengar av sina föräldrar för att fixa räkningarna. Han blev ändå ganska glad för han hade äntligen hittat rätt. Han hade hittat en arbetsgivare som sade: Jag anställer dig om du fixar ett lastbilskörkort. Då gick han till Arbetsförmedlingen och sade: Om jag får ett lastbilskörkort kommer jag att få ett jobb. Men han fick nej från Arbetsförmedlingen. Förklaringen var att han inte hade varit stadigt arbetslös , för han hade hoppat på de småjobb som han fick när han var arbetslös. Men då fick han nej. Vi kan inte skylla det här på Arbetsförmedlingen. Det är regeringen som är ansvarig. Min fråga till statsministern kvarstår: Varför ska Arbetsförmedlingen skicka tillbaka miljarder till staten när 400 000 människor är arbetslösa? Varför ändrar inte regeringen regelverket så att pengarna och de arbetslösa sätts i arbete? 28 Statsminister (M): Av sätt att beskriva detta skulle man kunna tro att Socialdemokraterna förordar att skattebetalarna ska stå för alla lastbilskörkort i . Det finns inget sådant förslag i Socialdemokraternas budget. Det är inte ett finansierat förslag, som Socialdemokraterna nu antyder. Jag tycker i grunden inte heller att vi ska framställa det som att vi nu avser att med skattemedel täcka alla människors behov av körkort. Det där är naturligtvis en avvägningsfråga. Väldigt många får använda egna besparingar för att finansiera detta. Det ska inte delas ut godtyckligt till några men inte till andra. Det är en rättvisefråga, . Här får man vara lite rädd om skattebetalarnas pengar. Vi har omfattande resurser. Vi har ett öppet utbildningssystem. Det är förmodligen det mest generösa utbildningssystem som finns i världen för att stödja människor i omställning. Men beskriv inte arbetslösheten och arbetsmarknadens prövningar som isolerade till ett enskilt ställningstagande hos Arbetsförmedlingen. Det är en betydande strukturomvandling. De enkla jobb vi en gång hade finns . Det handlar om en samhällsomvandling som är mycket grundläggande och som kanske är den svåraste samhällsprövning stått inför. Det är bra om man också anpassar beskrivningen till det när man pratar om vilka lösningar som finns. roll i internationella klimatförhandlingar 29 PER (MP): Just nu pågår ett internationellt klimatmöte i i . Läget för klimatet är extremt allvarligt. Det visar alla signaler. Vi måste få till ett internationellt avtal som håller utsläppen inom en säker nivå, annars väntar en kollaps för klimatet som inte kommer att gå att stoppa. Vid klimatmötet i lovade världens rika länder att ta sin del av ansvaret för att finansiera klimatomställningen i fattiga länder. Man lovade också att det skulle vara nya pengar. Man skulle inte ta dem från biståndet. var med i . Han lovade där de fattiga länderna att skulle leverera sin del. Trots det har man tagit alla pengar till klimatinsatser i syd från just biståndet, från fattigdomsbekämpningen. Det här innebär att vi sviker löftet till utvecklingsländerna. Jag har därför lämnat in en KU-anmälan mot för att jag tycker att man ska granska den här frågan. Men jag vill också passa på att fråga statsministern: Hur ska kunna vara trovärdigt i internationella klimatförhandlingar om vi inte håller vad vi har lovat? 30 Statsminister (M): Den miljöpartistiska linjen att världens problem i klimatfrågan heter tror jag inte på. Vi har fullföljt de löften vi har ställt ut. Vi har betalat in våra fast start-pengar. Det har inte riktigt alla gjort. Vi har också sagt att vi är beredda att vara en del av en långsiktig finansiering, förutsatt att åtaganden görs som leder till att klimatfrågan löses. Men en mycket stor andel av de snabbväxande ekonomierna i världen har inte ingått sådana åtaganden och därför har vi inte tvågradersmålet inom räckhåll. talar till och med om en fyragradig temperaturökning. Det måste alltså hänga ihop med andras åtaganden. Skuldbelägg dem som hotar klimatet och inte dem som försöker lösa problemet! Det bidrar nämligen inte till frågans lösning att peka finger åt dem som faktiskt har kommit allra längst. En sak vill jag påpeka. Jag och den regering jag leder har aldrig lovat att vi additionellt, ovanpå vår enprocentsnivå av bni, skulle tillföra ännu mer resurser. Den typen av resursförslag finns i och budgetar, men inte hos Socialdemokraterna och inte hos alliansregeringen. Jag tycker att detta kan försvaras. Det är över 0,7-procentsnivån av bni som FN har fastslagit och där snart ensamt i världen ligger på en högre nivå. 31 PER (MP): Jag får tacka statsministern för svaret, även om det inte gör mig särskilt mycket lugnare. Jag är orolig för att barn inte känner sig så mycket lugnare heller av det svaret. Det kom en rapport som visade att sju av tio barn i oroar sig för klimatförändringarna. De oroar sig till och med mer för det än för familjens ekonomi eller för att inte ha några kompisar i skolan. Som statsministern säger kan klimatet bli fyra grader varmare , , då många av de barn som lever i är i arbetsför ålder. Rapporten visar också att vissa delar av världen kommer att bli obeboeliga med nuvarande utveckling. Jag skulle önska att statsministern gav ett tydligt löfte till de här barnen att han ska hålla det han sade i . säger statsministern i sitt svar att han faktiskt tar pengarna från biståndet. riksdag beslutade att avsätta av budgeten till bistånd och av det tar statsministern pengar för att använda till klimatinsatser i syd, mot det beslut som togs i . Jag tror att barn gärna skulle se att vuxna håller vad vi lovar. Det gäller även vår statsminister. 32 Statsminister (M): Vi har inte sagt att vi anser att man bör lägga dessa additionellt om man redan ligger av bni, vilket är FN:s angivna målnivå för utvecklingsbistånd i världen. Det finns därutöver två tre länder som gör det. Något av de länder som har varit i denna klubb börjar nu spara in på sina biståndsinsatser. De flesta andra länder, även rika länder, ligger långt under vad vi presterar. Vi har betalat in de så kallade snabba pengar som det talades om i . Det var under svenskt ordförandeskap som vi drev dessa förhandlingar. Jag vill sedan säga något till de barn som det refereras till och som naturligtvis är oroliga när det gäller klimatuppgifterna. Problemet är att det är ett globalt problem inför vilket har en mycket liten påverkan. Vi ska, som sagt, vara ärliga gentemot våra barn. står för mindre än en halv procent av världens utsläpp och har naturligtvis en ytterst marginell påverkan. Länder som har mycket stor påverkan gör alldeles för lite. Det måste fram åtaganden från de snabbväxande ekonomierna om vi ska kunna lösa detta. Det bör vara tydliga röst runt om i världen vid sidan av de rätt betydande insatser som vi redan gör. 33 (SD): Utanför huset faller den första snön här i , och julens klockor börjar snart klämta. Därmed är det för skolavslutningar. För eleverna i Kyrkhedens skola i blir det dock ingen traditionsenlig skolavslutning i kyrkan.