prot · GZ0986 · 2012-03-21 00:00:00 — I projektet undersöks exempelvis hur den biologiska mångfalden påverkas av olika typer av skogsbruk, såsom ett mer intensivt skogsbruk, där omfattande gödsling och odling av contortatall är en del. Detta projekts forskningsresultat ser jag med spänning fram emot. Men det är också viktigt att undersöka hur skogen ska brukas ur ett klimatperspektiv. Skogen har en viktig roll för att möta och mota klimatutmaningen. En tematisk arbetsgrupp inom Future har tittat på skogens roll i klimatet. Gruppen lät genomföra en modellering där olika skogsbruksstrategier jämfördes. Resultatet visar att ett intensivare skogsbruk ger avsevärt högre klimatnytta jämfört med traditionell skötsel. Är då ett intensivare skogsbruk att föredra? Nej, inte nödvändigtvis, eftersom skogen som sagt har andra värden som måste värnas och skyddas. Ett intensivare skogsbruk kanske har negativa konsekvenser för den biologiska mångfalden eller för friluftslivet. Här måste göras avvägningar. Vad jag med dessa exempel på aktuell forskning vill säga, herr talman, är att vi från politiskt håll måste förmå göra avvägningar. Vi måste orka föra en debatt som inte bara handlar om en miljöutmaning eller ett miljöproblem i taget. Allt annat är oseriöst och oansvarigt. Jag undrar precis som hur oppositionspartierna ser på svensk skogsnärings konkurrenskraft. S, V och MP fortsätter att hålla fast vid förslag som med hög precision slår mot svensk skogsindustri, mot jobb och mot tillväxt. S, V och MP går på nytt gemensamt fram med ett förslag om att införa en kilometerskatt, och S, V och MP har alla egna förslag om nya avgifter och regleringar för det svenska skogsbruket. Jag tycker att det är bekymmersamt. Det är min uppfattning att vi utifrån ett hållbart skogsbruk ska verka för en utveckling av svenskt skogsbruk och svensk skogsindustri för både jobbens och miljöns skull. 94 (V) replik: Skogens konkurrenskraft kanske inte är det viktigaste i ett läge när klimatförändringarna håller på att äventyra hela vår livssituation och vår civilisations funktion. Det kanske är något annat vi behöver tänka på just nu i stället för att bara tänka enkelriktat: konkurrenskraft, konkurrenskraft, konkurrenskraft, konkurrenskraft. Det kan faktiskt vara så att vi är på väg mot ett stup eller rakt in i väggen om vi fortsätter på det spåret. Det är viktigt att vi bygger ihop miljö och ekonomi om vi ska nå miljömålen. Det räcker inte att jobba med miljö i marginalen, utan man måste nå de stora resursflödena för att lyckas. Det är att vi ser över konsumtionen om vi ska nå målen vad gäller skogen samt andra miljömål. Marknadsekonomin har strandat på flera sätt. Men det tydligaste kanske är klimatfrågan, där hela vår existens hotas, som vi fortsätter att pumpa ut budskap om att handla mer prylar som vi inte behöver och flyga mer och mer utomlands. Inom skogspolitiken märks detta också tydligt. Den ökade avverkningen hotar allt fler naturskogsmiljöer och gammelskogar i rasande tempo för att man vill få en högre avkastning och ett ökat vinstuttag. När är måttet rågat för er? Kan ni verkligen blunda för sambanden? Ett ständigt ökat vinstuttag drabbar miljö och människor i och med att klimatfrågan är vår framtid. Det är genom att bygga ihop miljö och ekonomi som vi kan nå ett uthålligt samhälle, genom att sätta gränser för hur mycket resurser vi kan ta ut för att inte hota andra arter och vår egen försörjning i längden. En balanserad hållbar produktion, vad är det för er? Finns det gränser för vinstuttag? 95 (M) replik: Grunden för en hållbar politik är enligt min mening marknadsekonomi. Som var inne på i sin replik och som tidigare markerat i utskottet anser inte att marknadsekonomi är en förutsättning för ett effektivt resursutnyttjande och en hållbar utveckling. Men vilket ekonomiskt system förespråkar då i stället för marknadsekonomi för att skapa en hållbar utveckling? De exempel vi har historiskt, till exempel i , visar inte direkt på att ett planekonomiskt system skulle ge ett effektivt resursutnyttjande eller ta god hänsyn till miljö och klimat. Jag är helt övertygad om att vi måste bruka skogen på ett klokt och balanserat sätt. Jag är lika övertygad om att politik på det skogliga området inte leder fram till den balansen. pratar om skogens betydelse för klimatet, men motsätter sig ett utökat uttag ur skogen, trots att det är just det som krävs för att vi ska kunna möta klimatutmaningen. Skogen använder vi bäst ur ett klimatperspektiv när vi till exempel ersätter betong med trä eller använder det förnybara material som kommer från skogen till bränsle eller annat. Då måste vi naturligtvis använda skogen. Vi måste bruka den och ha ett uttag. Det ska balanseras mot värdet och behovet av att skydda den biologiska mångfalden. Men har uppenbarligen inga svar på hur den balansen ska uppnås, utan det enda som och har är förslag på skatter och regleringar. Den misstro man har mot svenska skogsbrukare och den övertro man har på regleringar är makalösa. Det är en gammal politik som det är märkligt att vi fortfarande har partier som företräder i riksdag. 96 (V) replik: Det är många som pratar om mer regleringar. Vi har haft en finanskris som drabbat oss mycket hårt. Vi har väldigt stora miljöproblem och obalanser som behöver regleras bättre. Det är väldigt många överens om. Det behöver vara en balans mellan företagande, regleringar och forskning. Vi har haft en ganska bra balans i tidigare och varit världsledande på miljöområdet. Tyvärr vände trenden i en nyliberalistisk anda för ganska länge sedan, eftersom hela västvärlden haft nyliberalistiska vindar som blåst ganska starkt, vilket har gjort att företagarna har fått mer och mer fria händer. Girigheten har tagit sig allt starkare uttryck. Detta orsakar mycket stora problem som alla kan se. Det finns väldigt många som efterfrågar regleringar från alla möjliga håll. har en ganska tydlig och balanserad politik för bättre reglering, till exempel av skogsbruket. Man ska balansera produktion och naturvård på ett hållbart sätt, använda forskning och förfina redskapen för att kunna använda sig av ett system som skapar resiliens i landskapet i stället för att utarma landskapet. 97 (M) replik: Den politik som kallar nyliberal är den politik som har gjort att till skillnad från praktiskt taget samtliga medlemsländer i Europeiska unionen och praktiskt taget samtliga länder i den utvecklade industrialiserade världen har ett överskott och har möjlighet att göra proaktiva satsningar och bedriva en aktiv miljö- och klimatpolitik. Vi tar ansvar för ekonomin, miljön och den sociala utvecklingen. Det är hållbarhet för mig. Jag säger inte att marknadsekonomin löser alla miljöproblem, utan att den är en förutsättning. Till marknadsekonomin behöver vi självfallet kompletteringar i form av regleringar, styrmedel och forskningssatsningar. Marknadsekonomi innebär på intet sätt en värld fri från regleringar. Tvärtom innebär marknadsekonomin att man inte får förbruka resurser som man inte äger. Det är här vi från politiskt håll, bland annat genom koldioxidskatt och handeln med utsläppsrätter, måste sätta ett pris på miljöförstöring. Det leder till en radikal förbättring. Vi ser vad koldioxidskatten har betytt för utvecklingen i . har bilarna blivit dubbelt så effektiva. En ny bil släpper ut hälften av vad den gjorde för , och utvecklingen går väldigt fort. Mer måste göras; det är jag den förste att hålla med om. Men politik är bara en argumentation för en tillbakagång till ett system som inte har fungerat och en övertro på regleringar och detaljstyrning. När det gäller det skogliga området tycker jag att det är ganska intressant att man tror att vi här i riksdag i ska ha möjlighet att i detalj reglera hur man ska ta miljöhänsyn ute i skogen. Jag tror inte på det systemet. Jag tror att vi måste ha en ramlagstiftning som ger den enskilda markägaren, som jag är övertygad om brinner för sin skog i de allra flesta fall och vill ta miljöhänsyn men naturligtvis också vill ha en god ekonomi, vilket är en förutsättning, möjligheter att ta hänsyn utifrån hur situationen ser ut där och då. Här har vi ett behov av att och skogsbruket får en mer gemensam syn på vad som är tillräcklig miljöhänsyn. Vi ska fortsätta arbetet med att skydda värdefull natur. Jag konstaterar också att det var Alliansen som lyckades leva upp till delmålet om skydd av skog. har bara många vackra ord men ingen konkret politik. 98 (S) replik: Jag delar uppfattning att vi har många engagerade och kunniga skogsägare som verkligen vill sköta och vårda sin skog på ett optimalt sätt. Det jag skulle vilja fråga om är hur ser på den valfrihet som jag tog upp i mitt anförande och som jag tycker att skogsägarna ska ha i fråga om brukandeform och skötselform för den egna skogsfastigheten. Anser att det fungerar på det sätt som landsbygdsministern har sagt är till fyllest, eller borde vi göra något mer i den frågan? 99 (M) replik: Jag är väldigt glad över att till skillnad från övriga oppositionspartiers företrädare framhöll skogens betydelse för vår ekonomi och att vi där har en stor samsyn, liksom jag är glad över att Socialdemokraterna alltjämt står upp för övertygelsen att det går att förena en ambition om en hög produktion och en ekonomisk tillväxt med en hög ambition på miljöområdet. När det gäller det hyggesfria skogsbruket, som är det som explicit undrar om, är det min uppfattning att vi i svensk skogsbrukslagstiftning inte reglerar vilka metoder man får använda. Vi reglerar vilken form av hänsyn man ska ta, och vår lagstiftning möjliggör olika typer av brukande. Jag vore tacksam om kunde exemplifiera vilka delar i lagstiftningen som försvårar för alternativa skogsbruksmetoder, exempelvis hyggesfritt skogsbruk med plockhuggning eller blädning. När vi ändå har detta replikskifte mellan och Socialdemokraterna är jag nyfiken på att höra hur Socialdemokraterna ser på det förslag om kilometerskatt som ni har nylanserat tillsammans med V och MP. Är det verkligen förenligt med en ambition om att hela ska leva? Är det förenligt med en ambition om en stark svensk skogsindustri som har möjlighet att konkurrera med starka skogliga nationer i ? För en svensk företagare innebär den kilometerskatt som införs i genomsnitt 70 000 per lastbil, och det är ett väldigt trubbigt verktyg för att minska klimatutsläppen. Det slår mot svenskt företagande och svensk konkurrenskraft. Hur ser på det? 100 (S) replik: Jag hade inte tänkt att vi skulle diskutera kilometerskatten . Jag tror att vi får tillfälle att komma tillbaka till den fram till valet. Det jag funderade över var att en enig miljömålsberedning har framställt ett utredningsuppdrag om att den nuvarande skogsvårdslagen faktiskt försvårar. Man säger att det finns ett behov av att utreda om skogsvårdslagen försvårar andra former av skogsbruk. Jag tycker att det är värdefullt att det blir en ordentlig genomgång av detta. Sedan tänkte jag ta tillfället i akt att ställa några frågor om Skogsriket också, när jag ändå står här. Skogsriket är ju en vision som jag tycker är mycket intressant. En vision handlar om hur något ska vara om vi lever i den bästa av världar. Det är något man ska se på lång sikt. Sedan har man brutit ned det hela på detaljnivå och ställt upp vissa mål, och det är bra. Ett av de mål som tog upp är att detta ska skapa fler jobb. Jag har försökt leta i dokument och läsa och förstå, men jag får inte riktigt klart för mig hur många jobb man tror att det här ska ge. Finns det något delmål för just detta, och på vilket sätt ska man följa upp det? Det skulle vara värdefullt för många att få svar på detta när det gäller Skogsriket. 101 (M) replik: Om vi ska nå visionen om fler jobb i skogen ska vi nog passa oss för att föreslå till exempel införande av kilometerskatt eller annat som direkt slår mot den näring som vi hoppas ska växa och generera fler jobb. I det här sammanhanget är den frågan central. Min fråga blir återigen: På vilket sätt vinner miljön på att svensk transport och svensk konkurrens blir dyrare? Kilometerskatten är inget verktyg som slår mot utsläpp utan mot transporter, mot kilometer, precis som namnet säger. Det tycker jag är väldigt märkligt. Skogsriket är som jag sade inget gammalt mossigt branschprogram. Det är ett sätt att försöka samla engagemang som finns. Staten ska kunna bidra som en generator för olika projekt och initiativ. Men det stora engagemanget måste komma underifrån, från branschen, miljöorganisationer och andra aktörer som har intressen i skogen, såsom friluftsliv, jägarorganisationer eller liknande. Här tror jag att vi kan utveckla både klassiska näringar som sågverk och massabruk men inte minst också utveckla nya nischer, till exempel framställning av viskos, så att vi kan göra kläder av fibrer som vi utvinner från skogen, eller att utveckla turism och rekreation. Som jag sade har Skogsriket flera ben. 102 (MP) replik: avslutade sitt anförande med att fråga hur oppositionspartierna ser på skogsbrukets konkurrenskraft, och det tänkte jag svara på. Precis som var inne på vill jag säga att skogspolitik i hög grad handlar om avvägningar. Helst vill vi ha världens bästa konkurrenskraft, världens bästa biologiska mångfald, världens bästa klimat och vara världsbäst på alla möjliga andra saker också. går det att förena, om man är smart, och ibland står de mot varandra. I det konkreta fallet handlade det om tillsynsavgifter, som nog är en fråga man kan ställa på alla möjliga områden där vi tar ut tillsynsavgifter livsmedelskontroll och vad det nu kan vara. Där har vi nog på de flesta håll kommit fram till att det inte är detta som är den stora frågan. De flesta företag klarar det. Sedan handlar det om kilometerskatten. Här ser vi problem med ökande lastbilstransporter i . Det är saker som transporteras kors och tvärs. Det handlar inte främst om skogsprodukter, utan det kan vara till exempel mat som transporteras trots att man skulle kunna producera och förädla den lokalt på ett helt annat sätt än man gör . Man skulle kunna effektivisera transporterna och packa smartare. Det är mycket man skulle kunna göra men som man inte gör för att det är så billigt att transportera. Då skulle man kunna höja dieselskatten. Det är delvis något som görs av Alliansregeringen, men man går kanske inte hela vägen. Man tänker på att det finns en konkurrenssituation och att lastbilarna i så fall kan tanka någon annanstans. Då kan man ha en kilometerskatt, så slipper man problemet med konkurrenssituationen med åkare som tankar på annat håll. Det är jättesmart. Men så har vi skogsbruket, som ju har lite speciella förutsättningar. Skogen ligger liksom ute i skogen, och där finns det ofta inte så mycket järnvägar och sådant. Det är kanske inte skogsbruket man i första hand vill nå. Då har vi sagt att vi ska försöka ha olika former av differentieringar, så att man undantar skogsbruket på ett rimligt sätt. Det är inte där det stora problemet ligger. Kan vi inte vara konstruktiva då? 103 (M) replik: Jag är gärna konstruktiv. måste jag berömma för att hon i regel är en ärlig och påläst politiker som jag har stor respekt för. När det gäller skogspolitiken tycker jag att den övertro som även har på reglering och på de möjligheter som staten har genom lagstiftning är lite märklig. Min fråga till är: Vill ni rasera grunden för den svenska skogspolitiken, nämligen frihet under ansvar? Tror ni att ett system med en ökad grad av detaljreglering gynnar miljön om det gynnar vår produktion, vår tillväxt och vår näring? Jag menar att kilometerskatten sådan den föreslås kommer att slå hårt mot svenskt näringsliv. Det blir mycket svårt att konstruera skatten på ett sådant sätt att den blir konkurrensneutral och inte missgynnar svenska transporter eller enskilda sektorer. Jag tror att det blir väldigt snårigt att konstruera den skatten. Men jag är nyfiken på att se hur förslaget i detalj skulle se ut. Alliansen har, som jag har varit inne på i den här debatten och i den föregående debatten, på olika sätt använt ekonomiska styrmedel som vi menar är mer effektiva. Som nämner har vi höjt dieselskatten i två steg, och jag utesluter inte att vi kan behöva ytterligare höjningar av dieselskatter, fordonsskatter, energiskatter och så vidare. För alliansregeringen är det också viktigt att miljöskatter aldrig används som ett sätt att höja det totala skattetrycket. Vi vill göra det som vi har gjort vi har haft majoriteten, nämligen göra den gröna skatteväxlingen. Det handlar om att göra det mer lönsamt att arbeta, billigare att anställa och dyrare att smutsa ned. Det är bra pang för pengarna. 104 (MP) replik: Principen kan vi vara rörande överens om. Det ska vara dyrare att smutsa ned och lönsamt att arbeta. Problemet är dock att ni har sänkt skatten på arbete väldigt mycket medan ni har höjt miljöskatterna väldigt lite. Det finns alltså en viss obalans. Det är anledningen till att vi vill höja miljöskatterna lite till, så att vi kan få balans där. Just kilometerskatten kan man differentiera på olika sätt. Olika aktörer har räknat på det. Själva poängen är att vi måste komma åt de onödiga tunga varutransporterna som går kors och tvärs. Men att träden måste ut ur skogen är inte det som är det stora problemet. Jag är helt övertygad om att man kan lösa det problemet. Men om man bara säger nej från början kommer vi ingen vart. Jag blir lite nyfiken på hur ska minska transporterna och om det är ytterligare dieselskattehöjningar som gäller eller bara att låta det vara. Jag återgår till skogen. Var är det för regleringar som vi vill återinföra? Vi vill till exempel inte att man ska hugga ned nyckelbiotoper. Är det så kontroversiellt? I vissa fall är det vi som talar om mer frihet. Man ska ha större frihet att använda sig av hyggesfria metoder trots att det kan finnas vissa hinder för det. De som håller på med det upplever i varje fall det. Vi hade tidigare ett replikskifte jag och där jag på något sätt skulle stå till svars för hela . Jag tycker kanske att kritiken är lite missriktad. Vi vill ha större miljöhänsyn i skogsbruket. Men sedan måste skogsbrukarna själva inom de ramar som vi sätter upp kunna utforma det på lite olika sätt beroende på vad de har för inriktning med sin skog och vilka förutsättningar som råder på platsen. 105 (M) replik: När jag nämnde i vår föregående debatt var det inte någon anklagelse om att skulle förespråka ett sovjetiskt system. Vad det handlade om var en diskussion om huruvida tillväxten var möjlig att förena med en hög miljöambition och minskade utsläpp. Jag menar att det är möjligt om man har ett marknadsekonomiskt system. Det var vad diskussionen handlade om. Det är beklagligt att vi i riksdag har ett annat parti, nämligen , som uppenbarligen motsätter sig marknadsekonomin. De menar att det inte är en förutsättning för en hållbar utveckling. Det menar jag att den är. Det är en logisk och viktig debatt att föra som vi kanske inte klarar av att ha i det här replikskiftet. frågar mig vad Alliansen och vill göra för att minska transporterna. Först och främst är inte vårt huvudsakliga mål att minska transporterna. Vårt huvudsakliga mål är att minska utsläppen. Vi har inte som politik idé att bekämpa köttätande eller bilåkande. Vi har som politisk idé att bekämpa klimatutsläpp och annan miljöskadlig verksamhet. Det är vad vi fokuserar på. Vi tror att det är bättre att ha styrmedel som riktar in sig på utsläpp i stället för på kilometer. Vi tror att det är bättre att satsa på forskning och utveckling än på detaljregleringar. Det är naturligtvis bra att man ska ta hänsyn. Men jag upplever att det finns en överdriven tro hos när det gäller vad man lagstiftningsmässigt kan åstadkomma. Att avgiftsbelägga både det ena och det andra tror jag inte är rätt väg att gå. Det är viktigt att man får ett engagemang från skogsägarna. Vi är på väg att nå ett ökat engagemang tack vare bland annat Alliansens lösning med Komet där markägare själva får identifiera marker med höga värden. Jag tror mycket på den typen av åtgärder. Det är fel väg att till exempel ha avgifter vid fältbesök eller naturvårdsavgifter som man föreslår från andra partier. Det flyttar ansvar från markägaren till staten. Det är viktigt att även i det här sammanhanget betona betydelsen av eget ansvar hos de enskilda markägarna. 106 (FP): Miljö- och klimatfrågan är en av vår tids stora utmaningar, och sambandet med och vikten av växande skog för att hejda klimatförändringarna har tack och lov uppmärksammats alltmer. Det finns också en medvetenhet om att av den biologiska mångfalden ryms i de globala skogarna. I kampen mot ett varmare klimat spelar skogar och hav en strategisk roll. Främst växande skog men även haven med deras rika djur- och växtliv utgör viktiga kolsänkor som binder mer än hälften av människornas koldioxidutsläpp. Klimatpolitikens mål, ambitionerna för den biologiska mångfalden och kampen mot avskogning hänger intimt samman. har runt hälften av den tropiska regnskogen försvunnit, och koldioxidutsläppen från skogsavverkningen är större än utsläppen från världens hela transportsystem. Det är viktigt att vi har med oss denna utgångspunkt när vi i vårt land diskuterar den framtida skogspolitiken. Jag kan konstatera att Alliansen tillsammans med Socialdemokraterna har en samsyn i dessa frågor. En skogspolitik handlar om både ett effektivt skydd och ett ansvar för den biologiska mångfalden. Det handlar också om att ge långsiktiga förutsättningar för ett hållbart produktivt skogsbruk. Vi får inte glömma att det är ett skogsbruk som står för ett exportvärde på nära nog . Det är ett skogsbruk som genererar ett antal arbetstillfällen och verkligen är en förnybar basindustri i vårt land. Här finns en potential vad gäller både förädling och nya produkter. Man kan där nämna nya textilier som kommer från skogen. Det är en fantastisk framtida utveckling. Jag vill också lyfta fram det nämnde om de forskningsinsatser som ryms inom Future . Det är ett unikt forskningsprojekt. Det är spännande att se fram emot de resultat som kommer att komma därifrån. Ägandet av skog ger ett lokalt engagemang för skogen som är i det närmaste unikt. Det finns ett otal exempel på hur mark vårdats på ett långsiktigt hållbart sätt trots att avkastningen aldrig kommer att tillfalla den som vårdar eller äger skogen utan generationer . I den senaste skogspropositionen En skogspolitik i takt med tiden fastställdes återigen de två jämställda målen. Där betonades skogens roll för klimatet men också behovet av ökad skoglig tillväxt och en förbättrad generell hänsyn. Vad gäller den generella hänsynen är det givetvis fullständigt oacceptabelt att stora brister i efterlevnaden har påvisats. vet vi att det förs diskussioner. Man kontrollerar, och man jobbar vidare med den procentsats som kablades ut för sedan. Det är inte heller tillfredsställande med olika målbilder och osäkerhet mellan lagnivån och rådgivningsnivån. Därför är det bra att regeringen och tar tag i de frågorna. Det är nu en dialog på gång och ett arbete som pågår. Miljömålsberedningen har också fått ett uppdrag att ta fram etappmål. tog initiativ till dialogmöten, och regeringen tillsköt medel till ökad rådgivning. Det krävs framgent en ökad lagtillsyn och fler domar för att få en ökad tydlighet och mer praxis. Just nu ligger i Kammarrätten ett fall rörande Änokdeltat som varit medialt uppmärksammat . Det blir väldigt intressant att ta del av resultatet eftersom det kommer att bli vägledande. Jag delar landsbygdsministerns uppfattning att det finns skäl att göra ytterligare avvägningar för att se hur vi på ett bättre sätt kan leva upp till Århuskonventionen. I samband med fallet om Änokdeltat har denna fråga ställts på sin spets. Det är, herr talman, oerhört angeläget att stor miljöhänsyn tas vid avverkning och att också möjligheter ges att granska avverkningsanmälan. har krävt en möjlighet att införa ett akutstopp då myndigheter inte haft tid eller möjlighet att komma ut till marken, det kan vara snö och annat, och besiktiga avverkningsanmälan på ett tillfredsställande sätt.