prot · H0094 · 2012-09-20 00:00:00 — satsar regeringen mycket kraftfullt på fler platser . Det gäller dessutom komvux, yrkesvux, yrkeshögskola, folkhögskola, en särskild satsning på fler läkare och sjuksköterskor samt ingenjörssatsning och lärlingsprogram. Det som är centralt att lyckas med här är att få en bättre övergång från livet i den övre skolåldern, gymnasietiden, till arbetslivet. Det finns också ett fenomen som förklarar en del av diskussionerna här, som annars förefaller lite konstiga, nämligen det att ungdomskullarna minskar mycket kraftigt i storlek . är antalet 20-åringar lägre än . Denna 20-20-20-regel kan man möjligen hålla i huvudet. Det gör också att det inte är konstigt om antalet platser minskar, för vi kan inte ha platser för personer som inte finns. På gymnasiesidan är det nästan för gymnasiereformen som syftar till att personer inte bara ska börja i gymnasiet utan de ska också komma ut ur gymnasiet efter ett, två eller med en fullgod utbildning. Det är ingen god politik att ta in mängder med ungdomar som sedan inte kommer ut. Den här politiken vill att ungdomar ska börja gymnasiet, men de ska också sluta gymnasiet. Vi vill också ha vuxenutbildning. Vi har ökat anslagen för vuxenutbildning från 5,8 miljarder när vi tillträde till 7,6 miljarder . Bostäder ska man få upp antalet bostäder och minska den akuta bostadsbrist som växer fram i storstadsområdena, inte minst i , gäller det att först försöka få en effektivare användning av det existerande bostadsbeståndet. Därför vill vi underlätta andrahandsuthyrning av bostadsrätter. Men vi vill också ha en sänkt fastighetsskatt för hyreshus och därmed göra det mer lönsamt att bygga hyreshus och hyresrätter. Företagsklimatet har vi varit inne på. Vi vill sänka bolagsskatten från till . Det kostar 16 miljarder, varav hälften finansieras med att man skärper de så kallade räntesnurrorna, det vill säga minskar möjligheterna till skatteplanering. Sist, men inte minst, får pensionärerna en höjning av pensionerna med . Det är den stora förändringen, men de får också en skattesänkning, som min vän från varit uppe och talat om, med . Detta, herr talman, var budgeten och . I detta anförande instämde finansminister (M). 57 (S) replik: Det var faktiskt föredömligt, , att hinna igenom så mycket på så . Jag tänkte bryta ut bara en del av det som du talade om. Det handlar just om gymnasieskolan. Det har vi pratat om förut. Då hade ni sparat kraftigt på gymnasieskolan. Det ville du inte riktigt kännas vid. är det så bra att ni faktiskt lägger tillbaka pengarna . Då vill du ha beröm för det. Det är i sig fantastiskt, men det är ändå väldigt bra att pengarna kommer tillbaka. Problemet är bara att sedan ska de bort igen. Vilka planeringsförutsättningar ger det för landets kommuner och andra som driver gymnasieverksamhet? Pengarna ska i alla fall bort igen, . Ni har dessutom någon form av vilda västern i gymnasieskolan med alla dessa nyheter som ständigt dyker upp. vill ni dessutom lägga till något så innovativt som ett ettårigt gymnasium. Jag frågade finansministern tidigare hur han såg på vilken arbetsmarknad som de ettåriga gymnasieutbildningarna skulle motsvara. Var ska de här människorna jobba någonstans? Jag tycker att det är en relevant fråga också för att svara på. Jag fick ju inget svar från finansministern. Vilka företag ska ta emot de personer som går den ettåriga utbildningen? De säger ju själva att de inte tycker att det här är någon särskilt bra idé. Vore det inte bättre att göra den här typen av förändringar i samverkan med näringslivet och de fackliga organisationerna, som sågar förslaget? 58 (FP) replik: Vi satsar mer pengar nu därför att vi vill ha en bättre gymnasieskola, lite vagt uttryckt, men det är fråga om en lång rad insatser. nämnde bland annat det ettåriga gymnasiet. Jag återkommer till det. Att det sedan blir mindre pengar beror ju på att ungdomskullarna minskar i så stor utsträckning. Vi kan inte ha lika många platser som eftersom vi då har av antalet personer i den aktuella åldersgruppen. Det är liksom demografiska, befolkningsmässiga förändringar som i stor utsträckning förklarar detta. Sedan frågan om en ettårig gymnasieutbildning ingen skulle vara gladare än jag om alla de som jag nu hoppas går en ettårig utbildning hade gått en treårig utbildning. Men alternativet är inte att de går en treårig utbildning, utan det är att de hoppar av. Vi försöker alltså att anpassa skolan till dem som ska gå i skolan och inte anpassa dem som ska gå i skolan till skolan. Vi kan liksom inte pressa igenom de här personerna. Problemet är att det är en sådan stor mängd ungdomar som hoppar av gymnasiet. Det är det som är grunden till att vi måste tänka om och inte bara ha treårig utan också tvåårig och ettårig gymnasieutbildning. Då frågar vad det är för arbetsmarknad. Jag hoppas och tror att de här ungdomarna när de har gått igenom en ettårig utbildning kommer att upptäcka att det inte var riktigt bra. Men då kanske de har hunnit bli 20 eller , och förhoppningsvis tar inte livet slut utan man kanske med den insikten och den arbetslivserfarenhet som man har vid den åldern sig på skolbänken igen. Det är så att säga ett strukturellt problem i alla industriländer att de riktigt okvalificerade jobben har flyttat till och att det är mycket svårt att ha en väldigt dålig utbildningsbakgrund i ett land som , i eller i . 59 (S) replik: Förra gången som jag tog upp besparingarna i gymnasieskolan med skyllde han på att de var tvungna att genomföra dem därför att demografin såg ut på det sättet. Men lägger man tillbaka pengar, så det var tydligen inte demografin i alla fall. Det var någonting annat. Och det var det ju. Ni har gjort om gymnasieskolan och trodde att ni skulle spara pengar på det, men kommunerna har upptäckt att så inte är fallet. Det går inte att genomdriva de besparingarna med mindre än att man försämrar undervisningen. Ni satsar alltså inga pengar. Ni lägger tillbaka det ni har tagit bort tidigare, och så ligger det ändå en besparing . Det är snarare en fråga om dimridåer än om reella satsningar på utbildning. Vad är då alternativet för dem som går en ettårig gymnasieutbildning? Enligt är det svårt för dem att få jobb, och det är den bild som alla ger som har talat om det här. Näringslivet tror inte att man har avsättning och användning för dem som har en så kort utbildning. 60 (FP) replik: Repliken, , på det sista är att man kan tycka att det blir svårt för dessa personer, dessa ungdomar att få jobb med en så kort utbildning som , men alternativet är att de kanske inte har någon utbildning över huvud taget. Det är det som är det dystra alternativet, och detta är ett sätt att försöka få in dem i gymnasieskolan. Har de gått där kommer de förhoppningsvis tillbaka till utbildningssystemet i en eller annan form senare och vidareutbildar sig, eller så vidareutbildar de sig på sina arbetsplatser. I många företag finns det möjlighet till det. antyder att regeringen skulle tricksa med pengar. Men folkpartistiska utbildningspolitik och regeringens utbildningspolitik är tillsammans med forsknings- och högskolepolitiken en massiv satsning på ökad utbildning i . De 900 miljonerna för gymnasiereformen nu är en bekräftelse på detta. 61 PER (MP) replik: har försökt utmåla sig som skolpartiet framför andra och som en garant för en fungerande skola och bra skolresultat i . Tyvärr visar inte utvecklingen i vårt land riktigt det mönster som har utmålat när de talar om att deras reformer ska få sådana positiva effekter. Det är också ganska uppenbart när regeringen nu i sin budget drar ned på gymnasieskolan. Ser man på de kommande fyra åren försvinner ju över 3 miljarder från gymnasieskolorna med regeringens budget. Med sådana neddragningar är det inte så konstigt att resultaten kommer att försämras. Vi tror inte att det är rätt väg att gå, utan vi vill i stället göra en stor satsning på att förbättra möjligheterna för lärare att utbilda sig och därmed också kunna få högre lön. Det tror vi är rätt väg att gå. Vi ser i forskningen att en bättre och mer motiverad lärarkår som också har en aktuell utbildning är ett väldigt effektivt sätt att få elever med högre kunskapsnivåer och kunskapsresultat. Jag vill fråga om den ettåriga gymnasieutbildning som diskuterats här tidigare och som också har varit en av skolminister stora frågor. Det är extremt oklart i budgeten vad detta egentligen går ut på. Finns det över huvud taget ett ettårigt gymnasium i regeringens budget? Frågar man och verkar det som att ja, man har en satsning på en ettårig gymnasieskola. Frågar man däremot skolansvarige eller säger de att nej, så är det inte alls. Det är inte alls någon ny gymnasiereform, utan det är bara en förstärkning av redan befintliga satsningar. Kan försöka hjälpa oss att lösa det här? Vad är det egentligen regeringen föreslår? Kommer det att bli en ettårig gymnasieutbildning, eller är det här bara en förstärkning av redan befintliga program? 62 (FP) replik: För det första vill jag bestrida det som Per sade. I budgeten finns det nämligen nästan till denna gymnasiereform, så det här med neddragningar är inte riktigt korrekt. Sedan finns det befolkningsmässigt ett neddragningsbehov allteftersom årskullarna med elever minskar i omfattning. Eftersom Per tog upp lärarnas situation vill jag också nämna att det står i budgeten att det kommer att tillsättas en utredning som ska minska byråkratin för lärare i skolorna. De ska i större utsträckning kunna ägna sig åt att lära och lära ut och i mindre utsträckning fylla i blanketter och rapporter och så vidare. Jag vill inte alls förneka att det delvis är den här regeringen och som har orsakat en ökad administration, men vidtar vi i alla fall åtgärder för att göra den mer rimlig och ge lärarna bättre fokus på deras huvuduppgift. När det gäller resultaten tror jag att man ska vara realistisk. Att ändra utbildningssystemet och få bättre resultat är som att vända en oceanångare. Det kommer att ta , och det är många kohorter av ungdomar som ska gå igenom systemet innan man egentligen ser några bestående resultat. Beträffande den ettåriga utbildningen fattas det beslut om den , och det är klart att den inte finns dagen efter eller som budgeten läggs fram. Själva tanken är dock precis den som jag talade med om. Man kan tycka att det är dystert att man ska behöva ha ettåriga utbildningar, det vore bättre med treåriga, men alternativet är att ett antal ungdomar inte kommer igenom utbildningen över huvud taget. Det är också så att vi har en situation där arbetslösheten i stor utsträckning är fokuserad till unga människor och människor med invandrarbakgrund. 63 PER (MP) replik: är tydligare än man kan begära. Där satsar och föreslår att man ska skapa utrymme för att faktiskt höja lärarnas kompetens och se till att de får en bättre löneutveckling, där tillsätter utredningar. Det är också tydligt att när har genomfört sin stora omläggning av skolpolitiken har man varken lyssnat på ansvariga myndigheter, elever eller lärare, och det är också det som gör att man gång på gång tvingas backa, göra om och reformera ytterligare. Man får skjuta upp de reformer man har. Detta är någonting som absolut inte ger den arbetsro som skapar en miljö i skolan som uppmuntrar till inlärning och ger den stabilitet som både elever och lärare behöver. För att återvända till ett ettårigt gymnasium: kommenterar utspel med att det som har gjort utspel om inte finns. Det som finns är en kvalitetssatsning på yrkesintroduktionen. Frågan är alltså om det är en gymnasieutbildning eller en satsning på yrkesintroduktion som regeringen föreslår. Det verkar som om bilden är väldigt splittrad. 64 (FP) replik: I och för sig gör regeringen även satsningar på yrkesvux och yrkeshögskola, men det är också den här ettåriga gymnasieutbildningen. Jag tycker att Per är orättvis. Regeringen har infört en ny lärarutbildning. Ärligt talat, hade regeringen lyssnat på myndigheterna på skolområdet vi har ju ändrat rätt mycket på dem också hade ingenting hänt. Det hade varit väldigt mycket arbetsro i skolan ja. Men det hade varit fel skola. Det hade varit en flumskola. Jag tar hellre en något orolig tid i skolan när man omvandlar skolan från en flumskola till en kunskapsskola. Man kan inte ha arbetsro i skolan som ändamålet för skolpolitiken. Det är mitt svar, och jag tycker, precis som jag tror att Per också gör, att det är otroligt viktigt att inte bara fokusera på eleverna utan även på lärarna, och det är därför vi har infört en ny lärarutbildning. 65 (SD) replik: Jag måste säga att jag blir lite besviken på . Jag har alltid tyckt att även om har knäppa åsikter så är han intellektuellt hederlig. Vi står alltså här med anledning av en diskussion kring en budget . I den debatten drar regeringen och fram ett kort i form av satsningar på infrastruktur och järnväg. talar sig varm för att det nu ska byggas järnväg, med två nya sträckningar och att det ska fram medel till så att man klarar av nuvarande infrastrukturunderhåll, trimning och reparationer. Hur mycket satsas det då? Jo, 1, alltså det aktuella , satsar man . År 2 i budgeten satsar man 1,7 miljarder, och där stannar man sedan kvar resterande i perioden. har sagt att man behöver 4 miljarder för att klara av en rimlig ambitionsnivå för den nuvarande infrastrukturen 4 miljarder . För det får man 1,7 miljarder av regeringen. Till det kommer två nya dragningar, enligt regeringen till en kostnad av . Sammanlagt under den budgetperiod vi står här och diskuterar lägger regeringen totalt extra till infrastruktur och järnväg. bara reparationerna för den nuvarande infrastrukturen skulle kosta 20 miljarder, alltså fyra gånger så mycket under samma budgetperiod. Den sammanlagda prislappen för det regeringen aviserar är 55 miljarder. Det är alltså samma regering som återigen gång på gång står och pratar om opportunism här i talarstolen. Vore det inte bättre att vi förhöll oss till den budgetperiod som vi är här för att diskutera? 66 (FP) replik: Jag tror att vi på infrastrukturområdet, liksom på till exempel försvarspolitikens eller energipolitikens område, måste ha ett mycket längre perspektiv. Vi ska diskutera både det kortare perspektivet och det längre perspektivet. Men infrastrukturprojekt gäller så otroligt långsiktiga investeringar. Det som man kan göra i närtid är att följa förslag till att börja med. Om man föreslår saker och ting på kort sikt kan de inte genomföra det, för de behöver också planeringstid. Men på kort sikt är det framför allt eftersatt underhåll som ska repareras drift och underhåll, nya vagnar, nya eluppvärmda växlar och så vidare, sådana saker som kan genomföras med relativt kort varsel eller kort planeringstid. Det längre perspektivet är att bygga snabbtåg till , mellan och och så vidare. Det är långa processer där man ska expropriera mark, ha miljötillstånd och så vidare. Ja, gärna för mig att det går så fort som möjligt, självklart, men det finns också en del andra överväganden som man måste göra i sammanhanget. Vi är överens om infrastruktur, tror jag. Jag vill gärna att det går fortare än vad kan se i sin planering, men jag är inte säker på att det går. Det finns både miljööverväganden och rättsliga överväganden i sammanhanget. 67 (SD) replik: Jag är inte säker på att vi är så överens när det kommer till infrastrukturen. Jag tycker inte att det är realistiskt att stå och tala om satsningar och projekt i storleksordningen och skjuta till 5,1 miljarder. Jag tycker inte att det är rimligt. Vad gäller tidsperspektiv är det självklart viktigt att man har ett långt tidsperspektiv när det kommer till stora infrastrukturella satsningar. Men frågan är då: Varför drar man in det i en budget som avser budgetperioden 20132016? Varför smäller man in 35 miljarder där som det inte finns en krona avsatt för och som ligger långt fram i tiden, som är utanför både och innevarande mandatperiod, under en annan regering och en helt annan tid i ? Jag förstår inte riktigt. För mig är det detta som sätter pricken över i för vad opportunism är. 68 (FP) replik: Även om man inte kan spendera pengarna förrän låt oss säga 2017 eller 2020 kan man planera för att man ska spendera pengarna då. Genom att man börjar med den planeringen har man reserverat pengar för de investeringar som ska genomföras 2017 eller 2020. Om man inte har ett längre perspektiv riskerar man att de pengarna inte finns tillgängliga vid den framtida tidpunkten. Det är verkligen inte opportunism utan snarare långsiktig planering av intäkter. Underskatta inte heller att och de som ska bygga de här infrastrukturerna också behöver ganska lång planeringstid för att få fram tillstånd, arbetskraft, maskiner och så vidare. Det är inte snutet ur näsan. 69 (V) replik: Att avstå från skatteintäkter på mer än 16 miljarder, som till övervägande del kommer från storföretag med rejäla vinster i sin verksamhet, ger troligen inte någon positiv effekt på ekonomi eller påverkar sysselsättningen i nämnvärd omfattning. Det säger i en kommentar till regeringens största reform sänkt bolagsskatt. Enligt utvärdering av tillväxtfrämjande skattereformer ger en sänkning av bolagsskatten mycket små effekter på kort sikt, och efter fem till är de fortfarande mycket begränsade. Mindre än hälften av sänkningen går tillbaka i någon form av investering. Resten går till vinster. Det regeringen gör är att öka storbolagens och framför allt bankernas vinster banker som spekulerat och orsakat den finanskris vi nu lever med. har en internationellt konkurrenskraftig bolagsskatt. Vi ligger under genomsnittet för våra tio viktigaste handelspartner. I genomsnitt ligger industriländernas bolagsskatt på bnp-vägt. gäller det här den lagstadgade skattesatsen, och den ska man ju inte jämföra, enligt vad har sagt. har låtit undersöka den effektiva bolagsskatten i olika länder. Med det menas den faktiska skatt som betalas in. Undersökningen visar att ligger i den nedre delen bland de jämförda länderna inom . Ser man till hela decenniet 20002009 var den inbetalade skatten i förhållande till företagens resultat efter finansnetto i genomsnitt endast enligt . Det är alltså den verkliga nivån på bolagsskatten i : . Att säga att den inte är internationellt konkurrenskraftig är mycket märkligt. Det är inte så att vi har problem med vinstnivåer i de svenska storbolagen, utan det är efterfrågan som är det stora problemet. Men varför ska ni, , öka bankernas vinster, de som har orsakat denna kris, som ni väljer att bestraffa dem som har förlorat jobbet på grund av krisen? 70 (FP) replik: Jag tror att man ska tänka igenom den här situationen med utgångspunkt i alternativet, som egentligen inte står i budgeten, nämligen anta att vi inte sänker bolagsskatten. Ja, men då kommer ett antal företag att flytta, ett antal jobb kommer att flytta och vinster kommer att flytta. Det betyder att skattebasen flyttar. Då blir det inte de 16 miljarder som nämner, för de beskattas någon annanstans om de beskattas över huvud taget. Jag menar att det är en fiktiv beräkning detta med förlusten, kostnaden för att sänka bolagsskatten. Den blir inte alls så stor, för alternativet är att skattebasen flyttas. Sedan var det Företagarna. Ja, men de organiserar ju företagare, fysiska personer. De är inte aktiebolag. Det är klart att de hellre vill ha förändring av 3:12-reglerna eller andra skatter. Det är en intressegrupp för en helt annan typ av företag. Jag hoppas verkligen att de kan få sitt nästa gång vi gör företagsskattesänkningar, men är det aktiebolagen. Bankerna ja, men de kvider ju för att de får känna på det som vi i finansutskottet också håller på med, högre kapitaltäckningskrav. Att de skulle vara några stora vinstmaskiner i och för sig är det riktigt att de har stora vinster, men det är inte så som de själva uppfattar situationen. Vi har ju en speciell situation. Det är skillnad på beskattningens möjligheter i och i periferi. Vi ligger lite vid sidan av, vilket sätter ett extra tryck på våra företagsskatter. Vi ligger långt ifrån marknaden. Många företag behöver ligga nära marknaden, och då ligger man inte i . Vi har en nackdel där. 71 (V) replik: Varken eller Företagarna efterfrågar den här reformen. Och som jag sade är den effektiva bolagsskatten i . Man kan inte säga att den inte är konkurrenskraftig. Egentligen är det så att ni betalar storbolagen för att de har utnyttjat hål i skattelagstiftningen. De får betalt för att de har utnyttjat hål i skattelagstiftningen. Men ni tycker inte att det räcker att de ska få betalt med den summa som motsvarar det de har utnyttjat, utan de ska få lite extra pengar. Bankernas vinster, som undrade om de var så höga, var 60 miljarder efter finansnetto , och vill ni öka dem ytterligare. för ni en politik som straffar dem som har förlorat jobbet i krisen väldigt hårt. är det tre av tio inskrivna på Arbetsförmedlingen som får ersättning från a-kassan. När ni tillträdde var det åtta av tio. får en av tio ut i ersättning i förhållande till sin tidigare lön. Ni för alltså en politik där ni gynnar storkapitalet och straffar dem som drabbas av krisen. 72 (FP) replik: Det var många saker på en gång, men låt mig fokusera på detta med bolagsskatten och arbetslösheten. Om man inte sänker bolagsskatten, om man inte har konkurrenskraftiga företagsskatter, blir ett antal människor i de företagen arbetslösa därför att produktionen och lokaliseringen flyttar någon annanstans. Sedan kan tycka att effektiv bolagsskatt är alldeles för låg. Men det är ju sanningen. Vi räddar inte folk från arbetslöshet genom att ha hög bolagsskatt. Jag förstår inte resonemanget. Vi är en liten, öppen ekonomi. Vi måste anpassa våra villkor så att vårt land är attraktivt som en plats för att lokalisera företagsamhet. 73 PER ÅSLING (C): Lärdomarna från den svenska finanskrisen var dyrbara men värdefulla. I en turbulent värld har den politiska uppslutningen bakom överskottsmål och utgiftstak, som var med och skapade, inneburit att vårt land har klarat en svår global finansiell kris bättre än de flesta länder. Vi har råd att satsa för att motverka följderna av krisen också i . De viktigaste satsningarna i årets budgetproposition har det gemensamt att de är investeringar i framtida tillväxt, jobbskapande och skatteintäkter. Genom framsynta satsningar på det svenska näringslivet och på tillväxt i hela landet lägger vi grunden fortsatt ekonomisk utveckling och fler jobb. De ägarledda och entreprenörsdrivna företagen är själva basen för jobbskapande. har fyra av fem nya jobb skapats i mindre och medelstora företag. Inget talar för att den andelen kommer att bli mindre i en globaliserad och konkurrensutsatt värld. Det är därför en huvuduppgift att fortsätta att förbättra villkoren för dessa företag och företagare. Genom investeraravdraget gör vi det lättare att såväl starta företag som finansiera en expansion, genom att göra det billigare att investera i mindre företag. Reformen minskar investeringskostnaderna . Det är ett svar till de många företagare som har talat om svårigheten att få ihop finansieringen. Genom att göra det lättare att bygga ett eget kapital underlättar vi också för dem som har behov av lånefinansiering. Det är speciellt viktigt för landsbygdsföretagare och utlandsfödda företagare, som ofta har svårt att hitta finansiering. Till detta kommer en omfattande satsning på hela det svenska näringslivet genom en kraftigt sänkt bolagsskatt, som ger oss en synnerligen konkurrenskraftig nivå. Den underlättar investeringar i , och den förbättrar lönsamheten i många bolag. Självfallet kan man alltid diskutera olika prioriteringar. Bolagsskattesänkningen tillsammans med investeraravdraget skapar en helhet som är bra för små och växande företag, liksom för stora företag. är det viktigt att reformerna inte stannar under budgettaket. Det finns ett stort reformbehov som inte handlar om ekonomiska reformer, som minskar krånglet och som underlättar för företagen att anställa fler. Den bästa arbetsmarknadspolitiken är en framsynt och småföretagarorienterad näringspolitik.