prot · H00919 · 2012-11-06 00:00:00 — Det leder till underinvesteringar i infrastruktur, teknik och utbildning. Stiglitz skrev detta om , men jag tycker nog att denna passus är värd att tänka på också i . 42 Finansminister (M): Låt mig bara upplysa om att har ett skattetryck som är mångdubbelt högre än man har i . Vi har en mycket starkare offentlig sektor och starkare offentliga finanser. Vi har högre offentliga utgifter och större skattintäkter. Jag är inte säker på att lärdomar från riktigt kan appliceras på . Jag vill naturligtvis välkomna en bra debatt om 3:12-reglerna. Vill vi ha bra företagsbeskattning betyder det att det följaktligen kommer att finnas risker för att det uppstår skatteplanering. Det betyder att förekomsten av skatteplanering inte i sig kan utgöra en full utvärdering, utan man måste titta på om det påverkar innovationer, produktivitet och därmed reallöner. Det kommer naturligtvis i första hand att tillkomma samhället och dem som är anställda. Man måste se på hur det påverkar sysselsättning och arbetslöshet. Den typen av utvärderingar måste man göra, och man måste alltid justera ett skattesystem. förenklar debatten genom att hävda att det finns enkla sätt att snabbt lösa den här frågeställningen. Det håller jag inte med om. Det är en motsättning mellan å ena sidan ett bra företagsskatteklimat och å andra sidan att vi ska ha statlig inkomstskatt. Då har vi en spänning i systemet som är ofrånkomlig. Det handlar om gränsdragningar. Dem ska vi naturligtvis alltid se över, men den grundläggande konflikten står kvar. Överläggningen var härmed avslutad. 10 § Svar på interpellation 2012/13:40 om skattepolitik och sysselsättning 43 Finansminister (M): har frågat mig om hur många fler tusen anställda som jag och regeringen räknar med att bolagsskattesänkningen ska ge 2013, 2014 och 2015 och vilka ytterligare skattesänkningar som regeringen planerar som kan ge fler jobb . Bolagsskattesänkningen kommer att stärka företagsklimatet och göra mer attraktivt för inhemska och utländska investeringar. Kilen mellan företagens vinst före skatt och investerarnas avkastningskrav efter skatt minskar. När skattekilen minskar blir fler investeringar lönsamma. Investeringar som utan bolagsskattesänkningen inte hade gjorts eller kanske hade gjorts utomlands kan nu genomföras i . Fler investeringar ökar både kapitalstocken och kapitalintensiteten i den svenska ekonomin. En högre kapitalintensitet i företagen påverkar produktiviteten, vilket skapar utrymme för högre löner. Det är viktigt att föra en politik som möjliggör en gynnsam reallöneutveckling för svenska löntagare. Högre löner ökar arbetsutbudet och sysselsättningen. I budgetpropositionen har regeringen valt att inte sätta några siffror på den förväntade sysselsättningseffekten av den förslagna bolagsskattesänkningen. Detta beror på att den ekonomiska litteraturen visar att det råder osäkerhet om hur det tar innan bolagsskattesänkningar får full effekt på sysselsättningen och hur stor sysselsättningseffekten blir. I den ekonomiska litteraturen finns dock övertygande belägg för ett positivt samband mellan sänkt bolagsskatt och högre sysselsättning. Vad gäller frågan om regeringens ekonomiska politik avser regeringen att återkomma med besked i budgetpropositionen . 44 (S): Tack, finansministern, för svaret! Anledningen till att jag framställde den här interpellationen är naturligtvis den situation befinner sig i. Vi har massarbetslöshet. Var tolfte som vill arbeta förvägras arbete i . Det är ett oerhört slöseri som slår mot enskilda och välfärden. Var och en förstår hur mycket bättre skola vi kunde ha och hur mycket bättre äldrevård och sjukvård vi kunde kosta på oss i vårt land om den där tolfte personen också fick ett jobb. Det är regeringens ansvar att föra en politik som motarbetar arbetslösheten och gynnar sysselsättningen. I en så akut situation med massarbetslöshet som befinner sig i är det för de allra flesta självklart att den ekonomiska politiken inriktas på konjunkturstimulans, åtgärder som stimulerar köpkraft, offentlig konsumtion och investeringar. i det ljuset är naturligtvis den bolagsskattesänkning som regeringen föreslår, där man använder två tredjedelar av reformutrymmet till att sänka bolagsskatten, någonting som vi uppenbarligen är överens om inte kan påstås ge några sysselsättningseffekter inom den överblickbara framtiden, ingenting som påverkar den nuvarande nivån på arbetslösheten. Det är fråga om en budget befriad från konjunkturpolitik. Socialdemokratins hållning är pragmatisk. Vi ska inte sticka ut och ha högre bolagsskatt än våra konkurrentländer. Men vi ska inte heller starta något slags race to the bottom. I en situation där många europeiska länder försöker sanera sina ekonomier och få in mer skattemedel genom bolagsskatt och på andra sätt är det ganska utmanande att sticker ut och säger att vi ska gå ned långt under genomsnittet. Reaktionerna i och på det här förslaget har varit att de nu kanske också måste titta över sina bolagsskattesatser. Det är inte ett bra sätt att hantera det nordiska och det europeiska samarbetet. Man kan undra vad kompisarna på Ekofin säger efter det här utspelet. Vem är det då som tjänar på detta, och vad skulle man kunna göra i stället? Jag har tittat på siffrorna och räknat med bolagsskattesänkningen. får 450 miljoner i lägre skatt. Det skulle ge 800900 nya lärare i stället om man valde att satsa på utbildning. får 140 miljoner. Det skulle kunna innebära att väldigt många ungdomar fick en rejäl utbildning och en plats i arbetslivet. får 350 miljoner. Det är vad vi socialdemokrater föreslår att lägga på nattis, underhållsstödet och insatserna mot organiserad brottslighet. Detta är vad tre banker får i sänkta skatter och vad man skulle kunna göra i stället för att förbättra och sänka arbetslösheten. Totalt tjänar bankerna 1,8 miljarder på detta. Det är lika mycket som vi socialdemokrater lägger i vår budget på att avskaffa det förödmjukande fas 3, som 30 000 personer stängts in i. Energibolagen tjänar 1 ½ miljard. Det är lika mycket som vi socialdemokrater lägger i vår budget på att slopa sjuklöneansvaret den ena veckan. Hur tänkte ni, ? 45 (FP): avslutade med att fråga hur man tänkte. Om man tänker sig att bedriva konjunkturpolitik är inte bolagsskatten det naturligaste instrumentet att använda. Tajmningen kan vara bra för en sänkning av bolagsskatten, som i det här fallet. Men tanken är inte att sedan höja den i ett bättre konjunkturläge. Jag tror att det är väldigt viktigt att man sänker bolagsskatten i . Vi har ett behov av att säkra lokaliseringen av produktion, investeringar och beskattning av vinster, så att det sker i vårt land och inte successivt flyttar till andra länder, inte minst till , som också har planer på att sänka bolagsskatten. Det innebär att det behålls fler jobb i och flyttas fler jobb till . Det innebär att blir attraktivare som ett land att lokalisera produktion och investeringar till. Med tanke på den affärsplan som ni har diskuterat inom Socialdemokraterna, där ord som innovation, investeringar etcetera står som spön i backen, är det konstigt att ni i denna för den lite mer långsiktiga utvecklingen av näringslivet avgörande fråga är emot. Men ni är bara delvis emot, inte helt emot, som man skulle kunna tro av inlägg. Då blir frågan till : Om det nu är så dåligt som du här framställer det i talarstolen, varför går ni då med på sänkt bolagsskatt över huvud taget? Men det gör ni, och det är naturligtvis bra. Man ska inte tro att skyddet av skattebaserna enbart gynnar dem som arbetar i de företag det behöver inte bara vara industrier som är utsatta för internationell konkurrens. Att man skyddar skattebasen innebär också att man gynnar dem som är beroende av den offentliga sektorn för att de tar emot transfereringar därifrån eller arbetar där. De gynnas av att man har ett näringsliv som stannar kvar i , växer i samt placerar sina vinster i och tar ut dem till beskattning här, i den mån de kan flyttas mellan olika länder. Det är också viktigt och nästan självklart att det sätt att beräkna skatteintäkter som används i budgeten är mekaniskt. Det är en konversion. Om man hade bibehållit den tidigare skattesatsen som fortfarande gäller är det klart att skattebasen successivt hade flyttat. Skatteintäkterna vid oförändrad politik hade alltså minskat. Den totala intäkten från denna skattebas hade inte varit oförändrad, vilket dock resonemang utgår från. Skattebasen hade flyttat ut och beskattats i andra länder. Därför är det viktigt att vara proaktiv och vidta åtgärder. Det var lite magstarkt att säga att den föreslagna skattesänkningen är ett steg mot en grekisk situation i svensk ekonomi. Jag blev lite förvånad över denna antydan. Jag tror att vi tack och lov befinner oss väldigt långt från den situationen. Sedan är det väl ändå så, , att den före detta Volvochefen har en poäng när han lyfter fram detta som ett problem för svenskt näringsliv. var väldigt noga med att han inte avvisar inlägg från den typen av personer, men i sak går han emot den typ av argumentation som den före detta Volvochefen fört fram. 46 (M): Jag skulle vilja ta vid där började. Det är väldigt märkligt att höra en indignerad beklaga sig här i talarstolen över att vi sänker bolagsskatten och ställa den retoriska frågan hur vi tänkte när vi lade fram det förslaget, när Socialdemokraterna själva lägger fram en budget som också innehåller sänkningar av bolagsskatten. Hur tänkte ni då, ? Det finns flera goda skäl till att sänka bolagsskatten. Jag skulle framför allt vilja nämna två stycken. Som både finansministern och varit inne på är bolagsskatten den kanske mest skadliga skatten när det kommer till att förstöra förutsättningarna för tillväxten. Det är den skatt som kommer att ställa till det mest när vi ska försöka utveckla svensk ekonomi och skapa bättre levnadsvillkor här i . Det finns flera skäl till det. Som man varit inne på i debatten är det väldigt lätt för framför allt stora företag att flytta sin verksamhet till länder där man har lägre skatt, som , och . Att ha låg bolagsskatt är också en viktig förutsättning för att kunna attrahera utländskt kapital. Vi är ett litet land med en liten ekonomi. Vi är i stort behov av att människor från andra länder kommer hit till med pengar, investerar dem och på så sätt skapar nya arbetstillfällen. Något som ibland glöms bort i debatten är att bolagsskatten betalas av de lönsamma företagen. Det är alltså inte företag som går plus minus noll som betalar bolagsskatten, utan företag som gör vinst. Vilka företag är det då som anställer ny personal? Jo, det är företagen som går med vinst. Genom att sänka skatten på vinsten ökar vi förutsättningarna för bolag här i att återinvestera, anställa nytt, växa och på så sätt skapa fler jobb. Det andra skälet är att jag tror att bolagsskatten är en skatt som är skadlig mot välfärden. Hur tänker jag då? Jo, bolagsskatten är den mest volatila skatten. Det är den skatt vi får in mycket pengar från när det är högkonjunktur. Men vi får in väldigt mycket mindre pengar när det är lågkonjunktur. Det första som händer i en lågkonjunktur är inte att företagen börjar friställa personal. Det första som händer i en lågkonjunktur är att vinsterna minskar. Det gör att staten får in mindre pengar. Om det är så att man går in i en långvarig lågkonjunktur som ger påtagligt mycket lägre vinster kommer det också att utgöra ett hot som välfärden. Det är vad vi ser runt om i . Vi kan titta på hur det såg ut när krisen slog som hårdast mot och hur våra bolagsskattebaser totalt eroderade. Vi fick inte in särskilt mycket pengar. Är det av lågkonjunktur är det klart att det kommer att slå mot välfärden förr eller . Utifrån ett välfärdsperspektiv måste man sänka bolagsskatten. Sedan kan man gärna höja andra skatter om man inte vill lägga reformutrymme på detta. Men utifrån ett välfärdsperspektiv är det viktigt att säkerställa att bolagsskatten är låg. Om det är en brutal lågkonjunktur kommer annars staten att gå miste om stora intäkter. Det kommer förr eller senare att drabba välfärden. 47 (V): Detta är regeringens största satsning i budgeten, och den är beräknad till . Huvudskälet är enligt regeringen att den internationella konkurrensen gör att bolagsskatten måste sänkas. Hur är det då egentligen? Det beror lite på hur man räknar och vilka länder man jämför sig med. Om man till exempel tittar på tio största handelspartner ligger deras genomsnittliga bolagsskatt över den svenska bolagsskatten. Den ligger på . Typiska siffror är för och för . och är våra dominerande handelspartner. Det är att jämföra med dagens svenska bolagsskattenivå på före sänkningen till . Det finns många andra europeiska länder som ligger på den nivån. Även de nya BRICS-länderna ligger ofta på en nivå på och högre. Dessutom är den reella bolagsskatten någonting annat än den formella om man tar hänsyn till de avdragsmöjligheter och periodiseringar man har på olika sätt. Man kan se i Skattestatistisk årsbok var man hamnar om man tar hänsyn till det och jämför inbetald skatt från aktiebolagen relativt företagens resultat efter finansnetto. Enligt de siffror jag har tittat på hamnar man på för den skatt de företag som går med vinst i genomsnitt har betalat . Företag nöjer sig inte med att titta på den formella bolagsskattenivån och säga: Oj, oj, oj, vad hög den är i . De tittar också på reglerna och ser att reglerna är förmånliga. Den föreslagna stora bolagsskattesänkningen har inte direkt applåderats av näringslivsföreträdare. Det finns företrädare för de största företagen som applåderar. Men från de mindre företagen hade man hellre sett andra saker. Vi delar också uppfattningen att dessa pengar skulle kunna gynna , kampen mot arbetslösheten och också förutsättningarna för företagen bättre. Det kan till exempel ske genom att man förbättrar infrastrukturen och ser till att vi får en utbildad arbetskraft. Det är bättre använda pengar och bättre prioriteringar. Det ger mer jobb och mer rättvisa och skapar goda näringslivsförutsättningar i också . 48 Finansminister (M): Det är mycket intressant att se hur Socialdemokraterna ska förhålla sig till bolagsskatten framöver. Socialdemokraterna har traditionellt sett varit ett parti som ansett att svensk bolagsskatt bör vara låg och konkurrenskraftig för . har man landat i positionen att man helt plötsligt säger nej till en nödvändig bolagsskattesänkning och därmed i nästa budget ska komma tillbaka med ett förslag om höjning. Annars blir man lite i ett dilemma att man har väldigt högstämda ord i kritiken medan det mest sannolika är att man är för skattenivån på . Varför är detta en besvärlig skatt att diskutera ur ett socialdemokratiskt perspektiv? Det är helt enkelt därför att en bolagsskatt är den effektiva skattesatsen på ett lands kapitalstock. Det är vad bolagsskattesatsen är. Man beskattar maskiner, tillverkning, patent och produktion i ett land. Det är inte primärt fråga om kapitalägarnas vinster eller kapitalägarnas pengar. Det har vi på kapitalinkomstskattesidan. Det handlar om just beskattning på kapitalstock. Traditionellt sett brukar socialdemokrater var relativt relaterade och starkt bundna till kapitalstocken i en positiv mening. Man är för en stark svensk industri. Har man en stark svensk industri som är basindustriorienterad har den en stor kapitalstock. För ett land som blir bolagsskattesatsen besvärlig. Hur slår en sänkt bolagsskatt igenom? Slår den igenom i stigande sysselsättning? Varför har vi bekymmer med att ge ett väldigt exakt svar på 5 475 personer eller något liknande till ? Det beror på att i den traditionella analysen ska en bolagsskattesänkning till slå igenom i stigande reallöner. Det är den ursprungliga analysen av bolagsskatt. Bolagsskatten bestämmer så att säga kapitalstocken, kapitalintensiteten bestämmer produktiviteten, och det bestämmer utrymmet för reallöner. Det är skälet till att när man träffar människor inom industrifacken är många i grunden väldigt positiva. De fattar att det ger reallöneutrymme. Det är reallöneutrymme. Får man en större kapitalstock har man råd med högre löner, och då får man större löneökningar. Det är den raka logiken här. Slår det igenom bara i reallöneökningar, eller slår det igenom också i stigande sysselsättning? Jag tror att i en kvartalskapitalistisk värld är ägarna i ett aktiebolag i grund och botten väldigt hårt drivna av kortsiktig lönsamhet. Faller lönsamheten vill de hålla den uppe. Har man en fallande lönsamhet blir det naturliga dragspelet att dra ned på personalen. Då får man varsel och uppsägningar. kommer de väldigt snabbt. Det räcker med att det darrar till i världsekonomin så börjar man varsla folk. Om vi då sänker bolagsskattesatsen har det en positiv effekt i den meningen. Vi har gjort lite tentativa beräkningar på hur det slår igenom. Det är relativt bra och positiva sysselsättningseffekter. Vi har valt att inte använda dem av det enkla skälet att det vi ska redovisa i budgetar och annat är sådant som vi är rätt säkra på genom bred och gedigen forskning som för a-kassan. Det har vi inte på det här området. Låt mig bara påpeka att det inte bara är som är för detta. , som var chefsekonom åt , argumenterade för att man i borde göra en bred bolagsskattereform där man skärpte kapitalinkomstskatten och i stället sänkte bolagsskatten. Det skulle vara en skatteförskjutning som gynnade produktion i . Jag tycker inte att man ska göra den typen av övning. Men det är alldeles uppenbart att vi har varit konsekventa i vår politik. Vi har försvarat letters och irländares rätt att ha en låg bolagsskatt därför att det bygger industri, jobb, välstånd och produktivitet i de länderna under krisen. Andra har krävt att de ska skjuta sig i foten. Därför är det också logiskt att vi för att skydda jobben i vill erbjuda en attraktiv skattemiljö för svenska storföretag. Kammaren beslutade på förslag av förste vice talmannen att ajournera förhandlingarna till . 10 § (forts.) Svar på interpellation 2012/13:40 om skattepolitik och sysselsättning 49 (S): Vi blev lite abrupt avbrutna mitt i debatten, men det ska jag inte belasta presidiets planering med. Jag förstår att det är en effekt av att frågan är så känslig för regeringen att hela allianskavalleriet fick anmäla sig och tidsplaneringen sprack. Låt mig säga så här: Jag talade redan i mitt första inlägg om vår syn på bolagsskatten. Jag är pragmatisk. ska inte sticka ut. Vi ska inte skicka i väg företag genom att ha för hög nivå på skatten. Men vi ska definitivt inte heller genomföra sådana aggressiva handlingar som detta innebär både mot våra nordiska länder och och kanske ännu mer mot de sydeuropeiska länderna, som försöker få ordning på sin ekonomi. sticker ut och pressar ned bolagsskattenivån när de behöver alla skatteintäkter de kan få för att få balans i sin ekonomi. Det var därför jag ställde frågan om vilka kommentarer har fått på Ekofinmötena från finansministrarna. Finansministern resonerar utifrån långsiktiga effekter av en bolagsskattesänkning, effekter på reallön och på allt annat. Men låt oss gå tillbaka till verkligheten, vad det är som händer med förslaget och vad det får för effekter. Det är i huvudsak två typer av företag som blir de stora vinnarna. Det är banker och det är elbolag. Det finns i alla fall inte i min föreställningsvärld att eller Nordea kommer att anställa nya stora skaror av människor eller att arbetslösa ungdomar ska få jobb i dessa bankpalats. Pengarna skulle, som vi ser det, kunna användas mycket bättre i det konjunkturläge vi är i och med den massarbetslöshet vi har. Det är där skillnaden mellan den socialdemokratiska politiken och regeringspolitiken är så tydlig. Vi säger att näringslivet ska ha goda förutsättningar. ska inte sticka ut. Vi ska inte ha en bolagsskattesats som jagar i väg någon, men vi ska inte heller gynna banker och elbolag i en utsträckning som är fullständigt ohemul. Detta handlar inte bara om skattepolitik. Det handlar om näringspolitik. Jag ser tydligt vad det egentligen är som händer. Regeringen har ända sedan finanskrisen fått mycket kritik för sin passiva näringspolitik, för att man inte jobbar med svensk industri och för att man kallar svenskt näringsliv för särintressen. Regeringen är ointresserad av att fullfölja de branschprogram som har funnits för att utveckla svensk basindustri och för att kunna få exportintäkter . Vad gör man då? Om man inte har någon näringslivspolitik får man väl kompensera det med en lägre bolagsskatt. Det är alldeles uppenbart. Detta är ett betyg på näringspolitiken och ett betyg på näringsministrarnas misslyckande. I stället för det som har varit så bra på att ligga i framkant när det gäller utveckling, innovationer och att komma framåt är den här regeringens ambition tydligen att vår näringspolitik nu ska handla om att ta upp en kamp med om bolagsskattesatser. Det är verkligen inte någon framtidsväg för . 50 (FP): Den socialdemokratiska argumentationen är lite obegriplig. säger att vi inte ska pressa ned skatten med tanke på andra länder, särskilt dem i . Då blir frågan: Varför går ni med på en sänkning över huvud taget? Varför ska inte skatten ligga kvar på den tidigare nivån? Det blir mycket bättre då för de länder som pressas ned av regeringen, om nu argumentation skulle vara korrekt. Detta är helt obegripligt och ologiskt. Om förslaget går igenom i är min fråga till Socialdemokraterna och : Kan ni lova att ni kräver en höjd bolagsskatt ? Det vore intressant att veta. Eftersom nu frågar statsrådet om hans skattepolitik kan jag fråga om hans skattepolitik . Hur blir det med bolagsskatten om den sänks nu? Ska den åter höjas? 51 (M): sade att inte ska sticka ut. Det är intressant att och tycker att gärna får sticka ut när det kommer till att ha höga skatter eller höga bidrag. Om man tittar på vad har varit under socialdemokratiskt styre ser man att det har varit ett högskatteland och ett bidragsland. I det avseendet tycker Socialdemokraterna att gärna får sticka ut. Från Alliansens sida tycker vi att ska sticka ut när det kommer till att genomföra en politik som innebär att vi stärker svensk konkurrenskraft och som innebär att vi har goda förutsättningar och spelregler för tillväxten och för att sysselsättningen ska öka. Forskningen kan entydigt bevisa att bolagsskatten är en av de absolut mest skadliga skatterna. Den är också, som jag har varit inne på, ett hot mot välfärden. När vi får en lågkonjunktur är det första som händer att bolagens vinster minskar. Om EMU till exempel skulle krascha skulle det såklart innebära att det inte blir så himla höga vinster i svenska bolag . Det är klart att det skulle påverka intäkterna till välfärdens kärna. Allt detta vet den gamla socialdemokratiska eliten om. har argumenterat, har argumenterat och har argumenterat för att vi ska ha en låg bolagsskatt. har man svängt till förmån för en mer populistisk inriktning som man själv föreslår bolagsskattesänkningar. Logiken går inte ihop över huvud taget. Avslutningsvis tycker jag att det kan vara intressant att kort reflektera över vad det är Socialdemokraterna vill att vi ska göra i stället. talade om fler lärare och att satsa på välfärden. Men det man i realiteten föreslår är höjda bidrag. Man föreslår höjda bidrag och speciellt höjda bidrag till dem som är höginkomsttagare och som blir arbetslösa. 52 (M): Jag är glad att jag sitter i riksdag när vi genomför denna skattesänkning för våra bolag. Som ni vet har jag själv gjort karriär i näringslivet internationellt. jag har varit där har konkurrensen blivit allt hårdare , och det kommer att fortsätta så. Vi ser nu framför allt hur tekniköverföringen sker till östländer: , och . De gamla industrierna slås ut. Vi kan se det i . De svenska industrierna har inte slagits ut därför att vi har haft en bra skattepolitik. Vi har också haft en bra fackförening som har sett till att bevara våra goda industrier. Jag har fått förmånen att sitta och räkna på olika länder när man ska investera. Jag kan bara säga att det var tre saker som vi tittade på i detta fall.