prot · H00919 · 2012-11-06 00:00:00 — 1 § Aktuell debatt: Sjunkande andel elever som väljer gymnasieskolans yrkesprogram 1 (S): är på många sätt ett väldigt bra land att leva och växa upp i. Vi har byggt upp samhället på att tro på de unga. Vi har satsat på allt från förskola till grundskola och gymnasieskola. Det har varit många möjligheter senare i form av vuxenutbildning, folkbildning och annat. Det har möjliggjort för våra ungdomar att ha en framtidstro. Vi har alltid gjort detta med utgångspunkten att vi ska ha höga ambitioner och ställa ganska konkreta krav för att se till att alla ungdomar kommer med i båten. har också utmärkt sig just för detta, genom att vara ett land som går i bräschen när det handlar om utbildningsambitioner. Det är mot den bakgrunden oerhört oroväckande det som pågår i den svenska gymnasieskolan. Bakgrunden är att regeringen , med motivet att man skulle uppvärdera och öka statusen på de yrkesförberedande programmen på gymnasiet, reformerade gymnasieskolan. Vägen till statusökningen och uppvärderingen gick genom att man drog ned på kunskapskraven och slopade den allmänna behörigheten på de yrkesförberedande gymnasieutbildningarna. Resultatet lät inte vänta på sig. Redan innan reformen genomfördes gick till exempel ut och varnade för att många ungdomar, när man frågade dem i enkäter, sade att detta inte intresserade dem. Men den nuvarande regeringen, med utbildningsminister i täten, brydde sig inte om de invändningarna utan gick vidare. Resultaten ser vi . Första året som detta nya gymnasium gällde sjönk andelen ungdomar som sökte sig till yrkesutbildningar ganska kraftigt. Vi ser i årets antagning att detta inte nämnvärt har förändrats. Om något har det kanske till och med försämrats. Detta ställer oss inför stora utmaningar som jag tycker att vi har att diskutera. Det är också en skyldighet för den sittande regeringen att beskriva vad man ska göra för att ändra på detta. 2 Utbildningsminister (FP): Kraven höjs nu på stor bredd över det svenska skolväsendet. Antagningskraven för att komma in på ett gymnasieprogram är väsentligt högre nu än förut. För att få meritpoängen, som är viktiga för betygen, krävs det att eleverna läser svårare kurser i matte och språk, vilket man också gör. Och kraven för att komma in på högskolan, högskolebehörighet, höjs rätt kraftigt . Men låt oss erkänna att ju högre kraven skruvas upp desto fler riskerar att inte nå dessa mål och att då bli underkända. Ska man ha exakt samma kravnivå för alla måste den kravnivån hållas väldigt låg. valde att ställa kravet att alla ungdomar skulle läsa in högskolebehörighet på gymnasiet. Aldrig har så många ungdomar misslyckats i vår gymnasieskola. Ni skapade en sorteringsskola av gymnasiet. En tredjedel av varje årskull nådde aldrig målen. I det nya gymnasiet kan elever på yrkesprogrammen själva välja om de ska läsa in högskolebehörighet eller inte. Alla som vill har rätt att göra det. Övriga kan avlägga en yrkesexamen. Och den som gör det har sedan rätt att läsa in högskolebehörighet på komvux. Alla vill inte bli akademiker. Alla har inte förutsättningar att bli akademiker. Och vårt samhälle fungerar inte om alla är akademiker. I det nya gymnasiet har det omstöpta teknikprogrammet blivit en formidabel succé. Detta har vi längtat efter. Vi återinför gymnasieingenjörsexamen. Det programmet har därmed lockat till sig rätt många elever som tidigare sannolikt skulle ha valt ett yrkestekniskt program. Men industrin har längtat efter att få tillbaka denna gymnasieingenjörsutbildning med attraktionskraft. Det nya ekonomiprogrammet har lockat till sig elever. Det var avsikten med att inrätta programmet, att det skulle få elever. Annars hade det inte behövt inrättas. Det programmet har tagit en del elever från handelsprogrammet. Här har vi förklaringarna till att dessa yrkesprogram har minskat något. Totalt har andelen elever som väljer yrkesprogram minskat . Det är totalt sett ingen stor förändring. Det är de 3,9 procentenheterna som oppositionen har begärt en extra debatt om. Hittar ni inget annat att kritisera känner jag mig väldigt lugn. Andelen elever i nationella program som går på yrkesprogram är dessutom faktiskt densamma som under den förra lågkonjunkturen. Det är faktiskt konjunkturrelaterat när man studerar. Det var exakt samma andel som valde yrkesprogram , i den dåvarande lågkonjunkturen, som det är . När det är lågkonjunktur vill fler plugga på högskolan eftersom det är svårare att få jobb. Man låter därför åren gå något innan man kommer ut på arbetsmarknaden. När det är högkonjunktur söker fler till yrkesprogrammen. Det är exakt samma andel nu som 2001. Då begärde ni ingen riksdagsdebatt, inte vi heller, för vi tyckte inte att det var ett problem. Ett program är problematiskt, och det är vård- och omsorgsprogrammet. Det är för få som söker dit. Det kommer att krävas särskilda åtgärder. misslyckas tusentals elever på gymnasiets introduktionsprogram, det som förut kallades för IV-programmet. Här finns många av de riktigt tragiska skolmisslyckandena, de som leder till ungdomsarbetslöshet, sociala problem, utslagning och utanförskap. Vi måste hitta möjligheter också för dessa elever. Regeringen har enats om att inom ramen för yrkesintroduktionen ta fram kortare yrkeskurser för dessa elever som skulle kunna leda dem ut till arbetsmarknaden. De blir kortare än . De kommer att kunna vara . Någon kommer att kunna vara . Men det är bättre för flera av dessa elever att de fullföljer en kortare kurs än att de påbörjar en lång som de ganska snabbt hoppar av. Det här förslaget har mötts av en skur av protester från oppositionen. Jag uppmanar alla som lyssnar på denna debatt att noggrant lyssna och fundera på oppositionens svar på frågan. Vad vill oppositionen göra med alla dessa ungdomar som misslyckas, mer än att ställa krav på att de ska bli universitetskompetenta? Gymnasiepolitiken och klyftorna och skillnaderna i den speglar i hög grad skillnader i människosyn. Vi anser att individer är olika och att de måste få utvecklas efter sina egna förutsättningar. Ni vill stöpa alla i samma kollektiva form. Det är så ni tror att ni skapar jämlikhet. Men det finns ett problem med den jämlikhetssynen, där man ska stöpa alla i samma form. Det är nämligen några som inte passar i den formen. Dem offrar ni. Ni blundar för dem. har det svenska gymnasiet varit en av de största orsakerna till att ungdomar slås ut. Vi försöker nu ändra detta. Det märkliga är att ni verkar längta tillbaka till . (Applåder) I detta anförande instämde och (båda FP), (M) samt (KD). 3 (S): lider av hög ungdomsarbetslöshet. Allt fler barn och ungdomar som verkligen skulle behöva samhällets stöd känner sig övergivna. Vi ser detta i förskolan, där staten har inrättat incitament i form av vårdnadsbidrag och barnomsorgspeng så att man inte ska gå i förskolan. lämnade 13 000 ungdomar med bristfälliga kunskaper. De kunde inte göra egna val till gymnasiet. Och det är en gymnasieskola som alltför ofta präglas av avhopp. Resultatet blir naturligtvis en hög ungdomsarbetslöshet. När man djuplodar i ungdomsarbetslösheten ser man att det är just de ungdomar som inte har fullföljt gymnasieskolan som har svårast att etablera sig på arbetsmarknaden. Orsaken till det är naturligtvis att kraven på kunskap och kompetens har ökat, och de kommer att fortsätta att öka, utbildningsministern. Det finns väldigt lite som talar för att framtidens arbetsgivare kommer att ställa lägre krav på vad du ska kunna och vilja ha sämre teoretiska kunskaper. Mot den bakgrunden är den utveckling som vi ser i gymnasieskolan oerhört oroväckande. Socialdemokraterna har lagt fram ett brett program för att ta sig an de stora utmaningarna i det svenska skolsystemet. Det handlar om mindre klasser i . Det handlar om obligatorisk sommarskola för de ungdomar som inte når målen. Det handlar om läxhjälp till alla elever, inte bara till dem vars föräldrar har råd att betala. Det handlar om att möta varje barn och se till att de får hjälp och stöd att klara . Detta är en mycket viktig insats också för att minska avhoppen från gymnasieskolan. Att tro att man minskar avhoppen från gymnasieskolan genom att dra ned på kunskapskraven och genom att införa ettåriga gymnasieutbildningar är att lura sig själv men framför allt ungdomarna. På samma sätt har regeringen agerat när det gäller den stora gymnasiereform som har genomförts. Vägen till status och uppvärdering gick som sagt genom lägre kunskapskrav och slopad behörighet. Detta har gjort, utbildningsministern, att ungdomarna ser det som regeringen inte verkar förstå: att vårt samhälle och kommer att ställa större krav på dem, inte mindre. De ser att vårt samhälle kommer att ställa större krav också när de ska försöka få tag på ett jobb. Därför har ungdomarna naturligtvis gjort det enda rationella utifrån sitt perspektiv, det vill säga valt de gymnasieutbildningar som leder till många möjligheter och inte de smala utbildningar som denna regering har infört. Jag tycker att det är symtomatiskt för regeringen att man avfärdar det stora tappet med att säga att det är konjunkturberoende. Det kan det omöjligt vara. Låt mig ta några exempel: var det i som valde yrkesutbildningar. var det , det vill säga ett tapp på . verkar vi vara på väg ned mot . I , vår andra storstadsregion, var det som 2010 valde att gå ett yrkesinriktat program. är siffran nere på , det vill säga en nedgång . I , vår tredje storstadsregion, är det ungefär en liknande utveckling: valde ett yrkesinriktat program 2010, och det har sjunkit till . Är det då en slump, eller hänger det tätt samman med regeringens införda gymnasiereform? Det är högst osannolikt att detta skulle handla om konjunktur, utan det är väldigt tydligt att det direkt handlar om den gymnasiereform som regeringen infört och som handlar om att sänka ambitionsnivåerna. Detta gör och till ett väldigt unikt exempel. Vi har i den enda regeringen i västvärlden som sänker ambitionsnivåerna på utbildningsområdet, som begränsar möjligheterna för ungdomar att skaffa sig utbildning. Resultatet har inte låtit vänta på sig. Den nya statistiken som jag redovisade visar tydligt att ungdomarna vill ha många möjligheter. Med den här utvecklingen, fru talman, är i mitt tycke risken ganska stor att vi får den sämsta av världar med ett arbetsliv som inte kan hitta kvalificerad och kompetent arbetskraft eftersom få väljer dessa hantverksutbildningar, vårdutbildningar och frisörutbildningar, det vill säga alla de yrkesutbildningar som gymnasiet vanligtvis bedriver, som väldigt många elever som jag inte är så säker på egentligen vill vara där söker sig till de studieförberedande programmen som pratar så varmt om och i stället bestämmer sig för att hoppa av . På det sättet späder den nya gymnasiereformen på det stora bekymret vi har med avhopp i stället för att förhindra det. Jag får många sådana signaler. På samma sätt blir regeringens nya recept för att ta oss ur den situation som regeringen har satt oss i att införa ännu kortare utbildningar. Ettåriga gymnasieutbildningar har utbildningsminister pratat om. När jag har pressat på i frågan om vad de ungdomar som går där ska göra har han svarat att vi väl kommer att behöva städare också. Men det kan väl inte vara så, utbildningsministern, att regeringens politik utgår från att alla ska bli städare, som en travesti på det du sagt om att alla inte ska bli akademiker? 4 (M): Vi debatterar hur gymnasieskolan ska vara utformad, eller rättare sagt, om ska värdera yrkeskunskaper och se den verklighet som dagens unga möter. Alliansen har förändrat gymnasieskolan så att utbildningen nu är utformad utifrån elevernas målbild. Vill du läsa ett yrkesprogram och bli behörig till högskolan kan du göra det. Vill du fokusera maximalt på de praktiska färdigheterna och läsa lite mindre teori kan du göra det. Socialdemokraterna väljer att dra väldigt stora växlar på att andelen elever som börjar på yrkesprogrammen har minskat något, . Nya och Alliansen diskuterar gärna detta, men låt oss göra det seriöst. För det första: Precis som statsrådet redogjorde för är troligtvis den största förklaringen att de nya teknik- och ekonomiprogrammen har blivit populära. Det tycker jag är bra. Jag kan, framför allt när det gäller teknikprogrammet, förvånas över att inte alla har hört att industrin och näringslivet, både de fackliga parterna och arbetsgivarparterna, har efterfrågat detta . För det andra: Vi har en väldigt stor gemensam utmaning som handlar om att för få söker sig till vård- och omsorgsprogrammet. Hela svaret på denna utmaning ligger kanske inte i utformningen av utbildningen utan mer i yrkets attraktivitet och, kanske mer specifikt, lönen. Låt oss säga att vi är beredda att göra vårt. Regeringen har tagit initiativ, och det välkomnar jag, men vad är alternativet? Var är förslagen från dem som säger sig värna yrkesprogrammen? För det tredje: Menar Socialdemokraterna på fullt allvar att bara vi återinför högskolebehörighet blir helt plötsligt yrkesprogrammen bra igen? Vi vet att ni ibland längtar tillbaka till gamla tider, men var ärliga! Det var ju bara i teorin som alla fick högskolebehörighet. Det var färre än två av tre yrkeselever som faktiskt blev behöriga till högskolan. Låt mig också säga något om utbildningsambitioner och om gemensamma besked. Alliansen har börjat reformera svensk skola. Läraryrkets status har börjat återupprättas. Vi har fler behöriga lärare i klassrummen. Vi mäter hur det går i skolan med betyg tidigare, fler betygssteg och nationella prov. På det här utskottets beredningsområde lägger vi nu 6 miljarder mer jämfört med vad vi gjorde 2006. Jag tycker att detta visar vilka ambitioner Alliansen har. Vi väljer att prioritera utbildning, och vi klarar dessutom av att ge gemensamma besked. Vi klarar också av att se att det fortfarande finns stora utmaningar kvar, till exempel alla de elever som inte är behöriga till gymnasiet. erbjuds de vad som kallas yrkesintroduktion, och vi är helt överens inom Alliansen om att kvaliteten behöver höjas och att vi också behöver se över längden på dessa utbildningar. får gärna svara på vad som är det gemensamma beskedet från Socialdemokraterna, . Vad vill ni göra med dagens yrkesintroduktion? Ni får gärna vika mer av kammartiden till att också berätta vad de gemensamma beskeden på skolområdet är. Är det en återgång till en kravlös och betygslös skola? Ska läxor i hemmet förbjudas? Är ni överens med om att slå igen porten till landets fristående skolor? Vi diskuterar gärna gemensamma besked i den här kammaren. Låt mig nu återkomma till det nya gymnasiet och yrkesprogrammen. Om jag har förstått våra kritiker rätt vill ni tillbaka till det som gällde tidigare, det vill säga mer teoretiskt innehåll på yrkesprogrammen för alla. Jag undrar då om ni har tagit del av vad IFAU kunde konstatera. De har ju noga gått igenom utvecklingen efter att det teoretiska innehållet på yrkesprogrammen ökade . Vad var det egentligen som skedde då? Jo, resultatet blev att framför allt elever med låga grundskolebetyg slogs ut och hoppade av. var det inte fler som valde att gå vidare och studera på högskola. För mig är detta en signal om att man bör vara försiktig med att öka teoretiskt innehåll just för de elever som vill fokusera mer på de praktiska färdigheterna. Avslutningsvis: Alliansen ser gärna att fler läser vidare på högre utbildning. Vi välkomnar därför att många läser på högskoleförberedande program. Vi tycker dessutom att högskola kan vara en viktig väg framåt för elever på yrkesprogram. Vårt svar är därför att erbjuda just detta till dem som efterfrågar det. Jag skulle ändå vilja rikta en fråga till Socialdemokraterna och : Vad säger ni till de elever som vill läsa ett yrkesprogram utan högskolebehörighet? Vårt svar är att vi tycker att de ska fokusera på det som de själva önskar. Det är så vi bygger upp en skola som passar för alla och inte för några få. I detta anförande instämde (M) och (KD). 5 (MP): Jag vill börja med att tacka Socialdemokraterna för att de har initierat denna mycket viktiga debatt som handlar om ungdomarnas minskade intresse för yrkesgymnasiet. minskade andelen elever som valde gymnasieskolans yrkesprogram, efter att regeringen hade lagt om gymnasieprogrammen så att man inte längre fick behörighet att komma in på högskolan. visar på att det här fortsätter även 2012. Ett ökat antal elever väljer inte yrkesprogrammen. Regeringens uttalade mål var att uppvärdera yrkesutbildningarna. Vägen dit var lägre kunskapskrav och slopad högskolebehörighet. Resultatet vet vi nu: Yrkesprogrammen väljs till större del bort . SCB:s prognos över arbetsmarknaden visar ett stort behov av gymnasieutbildade, främst inom vård och omsorg, men också inom industri, handel, administration, barn, fritid och transport. Bristen riskerar nu att bli ännu större då antalet elever på gymnasiets yrkesprogram minskar . Det syfte som och regeringen har för sina reformer har inte uppnåtts, snarare tvärtom. Den svenska skolan har större problem än någonsin att få alla ungdomar genom grundskola och gymnasium med godkända betyg. Utbildningsministern brukar hävda, trots att alliansregeringen har haft makten , att det är den förra majoritetens fel att det ser ut som det gör i skolan. Det är naturligtvis långt ifrån hela sanningen. Inte för att allt var bra tidigare, men det är naturligtvis nonsens att det skulle vara omöjligt att åstadkomma verkliga resultat . Men åtgärder måste vara väl genomtänkta och förankrade bland dem som ska genomföra dem, annars händer ingenting. Den svenska skolans problem har dess värre funnits . Andelen som inte har fått slutbetyg i gymnasiet har varit . Avhoppen är många, vilket orsakar stora problem för främst de ungdomar som inte fullföljer sin utbildning. Men det blir också ett stort samhällsproblem då icke avslutade studier leder till arbetslöshet och ökad risk för missbruk och kriminalitet. Nästan sju av tio elever som gick på yrkesprogrammen när dessa fortfarande gav behörighet till högskolan klarade också av att följa utbildningen med fullständiga betyg. I stället för att göra de förändringar som skulle krävas för att också den tredjedel som inte klarade det skulle få möjlighet att lämna tonåren med framtidsutsikter stängde ministern dörren för de två tredjedelar som klarade av de högre kraven. visar nu att redan under det första studieåret hade var fjärde elev slutat. av eleverna i den första kullen fick slutbetyg studier. Det här är naturligtvis väldigt olyckligt. Jag vet att syftet med att sänka ambitionsnivån var att minska avhoppen, och fler skulle klara gymnasiet med fullständiga betyg. När vi nu står med resultatet, i alla fall ett delresultat, vad gör vi då? Jo, regeringen fortsätter nedmonteringen av skolan och sänker ambitionen ytterligare genom att föreslå en ettårig gymnasieskola. anser att vi ska göra precis tvärtom. Vi ska höja ambitionsnivån. Vi måste helt enkelt höja kunskapsnivån och utbildningsnivån. Det är min förhoppning att Alliansen inte bara inser detta utan också agerar utifrån detta. 6 i (C): började många gymnasieelever i den nya gymnasieskolan. Det är klart att vi från sida och även från allianskollegernas sida följer den här utvecklingen med stor nyfikenhet och med stort intresse. Det kommer ytterligare siffror i slutet av det här året. Det har gjort att vi i utskottet har skjutit upp en hearing just för att vi skulle kunna få ett bättre underlag inför en sådan här diskussion. Jag tror att vi kommer att få anledning att återkomma till frågan. De nya gymnasieprogrammen har förstärkts i olika riktningar, men det har handlat om och det handlar om att höja kvaliteten på alla inriktningarna. Det kan väl inte vara så att det enbart handlar om att högskolebehörighet skulle vara kvalitet? Det måste väl också handla om att de teoretiska ämnena på yrkesprogrammen blir alltmer knutna till det yrke som man kommer att arbeta inom och att det faktiskt också är ett sätt att stärka kvaliteten. Först och främst vill jag, precis som mina allianskolleger, förtydliga de möjligheter som finns för eleverna. ledde alla gymnasieutbildningar till högskolebehörighet, det vill säga för alla dem som klarade av att fullfölja en gymnasieskolas nationella program. Tyvärr var det så många som kanske upp till var fjärde och ibland också var tredje som faktiskt inte klarade av det. I den nya gymnasieskolan är det nu valbart att läsa till högskolebehörighet på alla yrkesprogram. Senast, i den debatt vi hade om gymnasieskolan, medgav Socialdemokraternas företrädare att man bidragit till att sprida en felaktig bild i medierna när man basunerat ut att det inte är möjligt att läsa in högskolebehörighet på yrkesprogrammen. Dagens unga är morgondagens medarbetare, företagare och beslutsfattare. Det är klart att det är oerhört viktigt. Alla vi som sitter här är ju oerhört intresserade av den utbildning som vi ger till dagens unga. Det finns exempel på många skolor som lyckas alldeles fantastiskt, elever som når höga resultat, besjälade lärare som på olika sätt bidrar till att skapa en fantastisk gymnasieskola. Vi har en målsättning i vår lagstiftning att alla elever ska nå sin potential. Många får faktiskt möjligheten att närma sig den, men det är alldeles för många som inte får den. nämner i sitt anförande att han inte tror att arbetsgivare vill anställa den som har läst ett yrkesprogram, utifrån att man inte skulle ha en högskolebehörighet när man har läst ett yrkesprogram. Det förvånar mig. Vad det handlar om och har handlat om är ungdomar som inte har klarat av yrkesprogrammen. Skulle de ha varit mer attraktiva än de som går ut ett yrkesprogram ? För och alliansregeringen är det viktigt att titta på varje möjlighet vi har att stärka kvaliteten i utbildningen och att underlätta för unga människor att göra entré på arbetsmarknaden. Det är också därför det inför budgeten 2013 finns ett antal satsningar på att stärka yrkesprogrammens kvalitet och att förbättra kontakten mellan skola och arbetsliv. Hela ungdomspaketet, som vi inte ska debattera , syftar till att ge unga en bättre möjlighet på arbetsmarknaden. Det finns fantastiska möjligheter för unga i , men det finns alltför många elever som lämnar gymnasieskolan utan nödvändiga kunskaper och med bilden av att de har misslyckats, att de inte kan. Den sämsta förutsättningen för ett livslångt lärande är att gå ut gymnasieskolan utan en tro på sitt eget lärande. Jag har mött många föräldrar som har varit förvånade över att man faktiskt kan läsa in högskolebehörighet också på yrkesprogrammen. Jag hoppas att den här debatten verkligen bidrar till att kunskapen ökas, så att de som kommer att välja inför vet att man kan läsa in högskolebehörighet på alla yrkesprogram. Vi vill också följa den utvecklade samverkan mellan gymnasieskolan och arbetslivet som kommer att ske med hjälp av de tydligare reglerna för det arbetsplatsförlagda lärandet. En annan sak jag vill lyfta fram om den nya gymnasieskolan är entreprenörskap. finns en strategi för entreprenörskap och entreprenöriellt lärande. är vi många som med spänning följer det som sker inom ramen för Ung Företagsamhet där vi får se unga människor som får prova företagsidéer. lyckas de alldeles fantasiskt, och ibland blir det lite mer pannkaka men de lär sig mycket. I den här delen av debatten vill jag lyfta fram att vi visar ännu fler vägar framåt. Vi satsar också på folkhögskolan. Folkhögskolan är också en möjlighet för unga människor att fullfölja gymnasieutbildningen. Alliansregeringens och allianspartiernas politik handlar om att ge unga människor många vägar framåt. Den handlar inte om stängda dörrar. Det finns många dörrar att öppna, men vi måste ge unga människor möjlighet att öppna dem. Därför sker många satsningar i på att stärka kvaliteten i skolan. En annan viktig faktor som vi inte heller ska debattera är lärarnas och rektorernas viktiga uppdrag. Vi tror på den gymnasieskola som har genomförts, men vi ska givetvis följa utvecklingen för att än mer stärka kvaliteten. I detta anförande instämde (M) och (KD). 7 (SD):