prot · GZ0965 · 2012-02-01 00:00:00 — Det är signifikant för och för de rödgröna partierna över huvud taget att vända det blinda ögat till när det handlar om extremism som kommer från islam eller från de vänsterextrema organisationerna. säger att hon inte kan förstå vad det har med folkbildning eller med ett demokratiskt samhälle att göra att det studieförbund som erhåller den största andelen skattepengar upplåter sina lokaler åt organisationer som ägnar sig åt terrorism, bjuder in demokratimotståndare till att tala vid sina evenemang samt arrangerar gemensamma manifestationer och skriver under ideologiska plattformar tillsammans med direkt antidemokratiska rörelser. Att inte kan förstå vad det har med demokrati och folkbildning att göra har jag väldigt svårt att förstå. Här handlar det inte om enstaka exempel eller om lösa trådar. Det handlar om hundratals fall, om någonting som är så djupt rotat att ABF till och med har en antidemokratisk organisation bland sina medlemsorganisationer. Visst förekommer det olika utslag av extremism i princip i alla rörelser. Vi har tagit ansvar för de problem vi haft i vår tidigare historia. Men jag tycker att om man som har ett språkrör som fram till var aktiv syndikalist ska man kanske akta sig för att kasta sten i glashus. 74 (MP) replik: Det skulle vara trevligt om man från sida kunde bita sig fast vid de positiva delarna i samhället i stället för att bara peka ut någonting som man fastnat i. Vi hör aldrig någonting från om det positiva med folkbildningen, utan det är problem man letar efter. Man målar upp en bild som några kanske håller med om. Jag skulle vilja läsa lite grann ur den tidning som vi får från folkhögskolorna. En journalist, som vi alla känner till, gick på en folkhögskola och fick mycket stor inspiration från en lärare där. Det står så här: Han brukade koka te åt oss i sin ryska samovar i början av lektionen och sedan hämtade han högar av böcker från bakluckan från sin gamla bil och halva därtill. Han kunde börja sina föreläsningar med att säga: Jo, förstår ni, hemma i så Inte hade han varit i och inte heller i flertalet av de andra platser han berättade om men ändå framställde han platsen som hemma. Han lyckades att med sin mycket speciella undervisningsstil visa att man blev hemma överallt i världen om man läste om och engagerade sig i olika frågor och platser. Jo, det är klart att det var en och annan som inte begrep sig på hans stil men för mig är hans lektioner minnen för livet. Han hade ingen som helst struktur i sin undervisning men visade ändå att allt i världen kan vara intressant. 75 (SD) replik: Jo, , som en del av oppositionen i kan jag upplysa om att det är mitt jobb att peka på problem. Det gör du också, så klart. Det gör alla oppositionspartier. Det du invänder mot är att jag tar upp problem du inte tycker att man ska tala om. Det är där ditt problem ligger. Du säger att jag inte säger någonting positivt om folkbildningen. Jag började dock med att säga positiva saker om folkbildningen, och jag kan upprepa det: Som ett komplement till det offentligas utbildningsalternativ, en stöttepelare för det lokala kulturlivet, en väg till social gemenskap samt som spridare av lusten att lära har folkbildningen en viktig funktion i vårt samhälle . Därför är det också fullt rimligt att vi via staten och samhället ger skattemedel i stöd till folkbildningen. 76 (S) replik: Det är fascinerande och skrämmande att höra och . Jag måste säga att det är en tydlig del av hur ni ser på att man kanske måste ha en åsiktsregistrering någonstans. Det är nämligen precis det du har redogjort för här, att det finns synpunkter från er sida vad gäller hur folkbildningsmedel används. Jag är glad och stolt över ABF, de övriga nio folkbildningsförbunden och den verksamhet de bedriver. De har möjlighet att bidra till den bildning som ändå är. Jag önskar att fler ur skulle ha möjlighet att delta i folkbildningen när det gäller vad som har hänt ute i för , att gå igenom och titta på det. Det skulle kanske vara ett uppvaknande vad gäller hur vi hanterar människor och människors värde. Jag skulle främst vilja ha ett svar från på frågan hur han ser på åsiktsregistrering. 77 (SD) replik: Fascinerande och skrämmande var orden. På grund av att jag lyfter fram att folkbildningen direkt samverkar och stöttar antidemokratiska rörelser vars avstickare i andra europeiska länder ligger bakom i alla fall tiotals miljoner människors död har mage att anklaga mig för att inte respektera människovärdet. Det är så magstarkt och så bortom all vett och sans att jag inte riktigt vet hur jag ska kommentera det. Du anklagar mig också för att ha synpunkter på hur folkbildningsmedel används. Ja, jag har synpunkter på hur folkbildningsmedel används. Jag ser det som mitt jobb som riksdagsledamot att se till att skattemedel används till det de är avsedda att användas till. I detta fall har jag pekat på att det finns hundratals exempel på att skattemedel används på ett sätt som står i direkt motsatsförhållande till hur de är tänkta att användas. , du är en del av socialdemokratin. Socialdemokratin är den ledande organisationen inom ABF. I stället för att angripa mig borde du ta ditt ansvar. Du borde presentera lösningar på hur vi ska komma till rätta med dessa problem och hur vi ska komma till rätta med att ABF direkt medverkar till att antidemokratiska rörelser får ett starkare fäste i . 78 (S) replik: Min fråga till handlade om åsiktsregistrering och hur vi ska hantera den delen i det som har stått här och pläderat för. Det skulle jag vilja ha ett tydligare svar på. Visst är det så att det finns ytterligheter inom allt så är det men jag är trots detta väldigt stolt och glad över det våra folkbildningsförbund genomför och har fokus på. Vad gäller åsiktsregistreringen vill jag dock fortfarande ha en synpunkt från . 79 (SD) replik: Om menar att det är åsiktsregistrering att kontrollera ifall de organisationer man stöttar, hjälper och ger bidrag till står för demokrati, människovärde, yttrandefrihet och sådana saker ja, i så fall är jag för åsiktsregistrering. Jag undrar om hade beskrivit det i termer av åsiktsregistrering om vi hade talat om exempelvis nazistiska organisationer. Om det vore så att ABF upplät sina lokaler och gav pengar till, bjöd in och samverkade med nazistiska organisationer hade varit emot det också? Hade det också varit åsiktsregistrering och ett uttryck för att inte respektera människovärde? Jag tror inte det, och det menar jag är ett exempel på en häpnadsväckande dubbelmoral. Det är också ett tecken på ett mer djupliggande problem i vårt samhälle, nämligen att man inte ser och behandlar de totalitära ideologierna på ett likartat sätt. Man vänder det blinda ögat till när det gäller kommunismens brott mot mänskligheten. Det tycker jag är otroligt synd. Jag tycker att Socialdemokraterna har gjort ett bra arbete mot nazism. Jag tycker att man skulle titta på det arbetet och arbeta likadant när det handlar om vänsterextremismen, för den är ett lika stort hot mot demokrati och yttrandefrihet. 80 (V): Jag vill inledningsvis säga att jag instämmer väldigt mycket i det och redan har sagt och att jag yrkar bifall till reservation nr 3. För den som intresserar sig för folkbildning är det naturligt att umgås även med begrepp som kunskap eller forskning, det fria kunskapssökandet eller, om man så vill, hela folkets bildning. Det har varit en viktig del av det demokratibygge som aldrig kan avslutas och som förenar gångna tiders kulturarv med samtidens nya krav, med siktet inställt mot framtiden. Bilden av bildning kan också skifta. Vi har alltifrån antikens idealbild av bildning som något eftersträvansvärt via renässansens syn på bildning som en fri process till moderna tiders forskning på kunskapstraditionens område att med språkets hjälp utveckla vår förståelse av tillvaron genom samtal och dialog. Ett bra sätt att vidga sina vyer och få en djupare insikt är just samtalet, meningsutbytet och ett öppet, lyhört lyssnande. Allt ger oss en ny tolkning av det stora mysterium som kan kallas livet och världen. I ett vidare perspektiv skapar dialogen och lyssnandet goda förutsättningar också för lärandet, demokratins utveckling och för möjligheterna att skapa ett mångkulturellt samhälle. Vi berikar vår tolkning av tillvaron här och genom att stå i levande kontakt med det förflutnas erfarenheter. Genom de berättelser andra människor har lämnat efter sig och som vi sätter in våra egna liv i får vi en bild av tillvaron och världen. Nutiden, förfluten tid och framtiden hänger samman i den varp där våra enskilda liv och vår gemensamma historia vävs in. Detta kan folkbildningen hjälpa oss med. Den nödvändiga kunskapen kan förvärvas på många olika sätt. Jag tänkte nu berätta en kort saga om spiken. Den handlar om ett fotografi där det är en spik inslagen i en vägg. Denna vägg fanns på en liten, enkel restaurang i . Det var ett projekt som leddes av , den så kallade befrielseteologins anhängare och forumteaterns grundare. Man skulle med olika tekniska hjälpmedel, i detta fall en Instamatickamera, skildra det som skulle illustrera förtryck. Hur kan en spik i en vägg på en liten restaurang i skildra förtrycket? Jo, skoputsarpojken jobbade . Han bodde i ett av rucklen i utkanten av . Skoputsarlådan var för tung att bära, så han fick hyra en spik hos restaurangägaren. Det var alltså en berättelse om förtryck i hans ögon. Det är också ett sätt att förmedla kunskap att berätta ur sitt eget liv och inte bara förlita sig på idealistiska bilder om det sköna, det vackra. Att prata om folkbildning och kunskapssökande utan att föra in skolans roll och betydelse och ett barnperspektiv låter sig knappast göras. I begynnelsen var leken, skriver i sin bok skolan: Leken är det bästa sättet att pröva sig fram i en okänd värld. är kritisk till den plugg- och mätbara skola som regerar. Han menar att det är frågorna som är viktigare än svaren. I en trångbröstad skola utvecklas eleverna till svarsmaskiner. I en djärvare skola lär de sig inte bara att svara utan också att ställa egna frågor, öppna perspektiven och på det sättet också bidra till lärarnas kunskapsutveckling. I en rapport om kultursegregationen i , gjord av vänsterpartisten , påvisas än en gång de växande klyftorna i samhället mellan välbeställda innerstadsområden och förorternas allt kargare verklighet. Det gäller bland annat bibliotek, kulturskolor och samlingslokaler. Kontentan är att en innerstadsbo får över fyra gånger mer än en förortsbo av kulturresurser. Detta nämner jag som ett exempel på ojämlikheten på övriga områden i samhället liksom i skolorna, där vi fått veta hur miljoner satsas på reklam i stället för på pedagogik. Men om vi ser på statens stöd till folkbildningen, hur detta står att läsa i kulturutskottets betänkande, märker vi hur verkligheten överskuggar de vackra målen. Där står det skrivet att vi ska stärka genom folkbildningen och utveckla demokratin, ge människor möjligheter att påverka sin livssituation, engagemang för deltagande i samhällsutvecklingen, utjämna utbildningsklyftor, höja bildningsnivån och öka delaktigheten i kulturlivet. Detta förutsätter också en någorlunda ekonomisk, demokratisk fördelning av våra gemensamma resurser. Jag ska avsluta detta mitt anförande med en dikt av Bertolt som heter En läsande arbetares frågor, där tar fram hur så väldigt många svar är utelämnade när vi blickar tillbaka i historieböckerna. Vem byggde Tebe med de sju portarna? I böckerna står kungars namn. Har kungarna släpat fram klippblocken? Och som förstördes så ofta vem byggde upp det så ? I vilka hus bodde det rika Limas timmermän? Det stora fylls av triumfbågar. Vem reste dem? Vem triumferade cesarerna över? Hade det mångbesjungna Bysans endast plats för sina invånare? Till och med i det mångbesjungna Atlantis skrek den natt havet slukade staden de drunknande på sina slavar. Den unge erövrade . Hade han inte åtminstone en kock med sig? av grät när hans flotta gått under. Grät ingen mer än han? den store segrade i . Vem segrade mer än han? Varje sida en seger. Vem lagade festmåltiden? en stor man. Vem betalade omkostnaderna? Så många rapporter. Så många frågor. 81 TREDJE VICE TALMANNEN: Det kan förtjäna att påpekas att den här debatten handlar om folkbildningsfrågor. Det är klart att man kan göra väldigt långa utvikningar, men jag vill bara påminna om ämnet. 82 (M): Tack för påpekandet! Jag ska börja med att yrka bifall till utskottets förslag och avslag på samtliga motioner i betänkandet. Det är viktigt att framhålla här att granskning behövs. Det visar också debatten , tycker jag. Vi kan inte bara gå i försvar eller säga att allt är bra som det är, utan här krävs det en öppenhet, en insyn och en tillsyn. Det är precis det som regeringens skrivelse också handlar om. pekar på problem, och det är rimligt att tar det till sig på olika sätt och gör något av det. En intressant fråga kan man ställa sig i den här debatten. Det är om folkbildningens tid verkligen är , kanske den bästa tiden, för vi lever ju verkligen i en kunskapsintensiv tid där det livslånga lärandet alltmer utgör själva grunden för att kunna hävda sig i yrkeslivet och samhället i stort. Den tid är över när man läste en utbildning och sedan började på en arbetsplats där man blev kvar genom hela yrkeslivet med snarlika arbetsuppgifter. Dagens arbetsmarknad handlar mer om förändring, globalisering och teknisk utveckling. Och vi kommer alla som arbetstagare i allt större utsträckning att behöva förkovra oss via utbildningar genom hela livet men även som människor behöva bilda oss genom hela livet. Därför har folkbildningen en viktig och naturlig roll, inte minst också i förmågan och möjligheten att möta nya människor. Här kommer också betydelsen in när vi pratar om ett mångkulturellt samhälle, där folkbildningen har gått före och visat vägen på många sätt. Vi har hört här att regeringen inte satsar på folkbildning. Det är inte sant. Vi har satsat mer pengar , och vi satsar nu dessutom extra medel för att ungdomar ska kunna gå på folkhögskola 84 miljoner och cirka 1 000 platser . Läs gärna på om regeringens goda förslag! Som ni vet finns det 10 studieförbund och 150 folkhögskolor i , och alla har stöd från det offentliga. Statens stöd handlar om 3,3 miljarder, men också kommuner och landsting runt om stöder dessa verksamheter. Vi har hört att det finns bekymmer. Ja, SKL tar upp frågan på flera plan just , och vi för debatter och diskussioner med SKL om hur vi ska uppmuntra fler kommuner att se folkbildningen som viktig. Men där handlar det också om att folkbildningen själv blir bättre på att beskriva vad man gör och att man också känner sig trygg just med det vi återkommer till. Det får inte finnas minsta tvivel om att arbetar som en myndighet utan risk för jäv eller gynnande av vissa. Man ska också värna de demokratiska värdena. Det är extra viktigt, som det står i betänkandet, att statsbidrag fördelas, likväl som det görs till idrottsverksamhet och friluftsliv, på ett sådant sätt att det inte föreligger jäv, att det blir rätt uppgifter och motivering av beslut till dem som berörs. Och det är självklart för oss att vi ska få veta mer om hur dessa medel fördelas. Därför ska det också göra risk- och väsentlighetsanalyser, naturligtvis inte av studieförbunden själva utan av myndigheten . Det finns en nationell utvärderingsgrupp på som jag leder, och vi har en hel del experter som är inne och tittar på det här. Det finns många forskningsbelägg för att det är väldigt bra för enskilda individer. Men det finns också ett behov av att se mer till samhällsnyttan, och det är det uppdrag som den gruppen arbetar med. Det är också väldigt bra att det nu tillsätts en särskild utredare, , som speciellt ska titta på hur vi kan bli bättre på att hitta metoder för att mäta kvalitet, utvärdera och följa upp stödet och också föreslå förändrade syften. Vi har hört här att det finns fyra syften och sju verksamhetsområden som är prioriterade. Jag ska läsa ett av dem. Folkbildningens demokratisyfte: Ett av de viktigaste skälen till att staten stöder folkbildningen är en önskan att främja en demokratisk grundsyn och en demokratisk utveckling i samhället. Detta förutsätter att folkbildningen når ut och möter människor i de livssituationer som de befinner sig i, oavsett deras ålder, kön, etniska tillhörighet eller socioekonomiska förutsättningar. Lever man inte upp till detta måste det vara vår rätt att ifrågasätta om medlen ska gå till den verksamheten. Här kommer att ta fram tydliga och bra förslag. Det är också viktigt att säga att det finns en stor enighet inom folkbildningen om att de fyra syftena ska ligga fast men att de sju verksamhetsområdena kanske bör försvinna eftersom de är svåra att följa upp. En viktig roll för folkbildningen är att minska utanförskapet i bred bemärkelse. Alla behövs i detta arbete, arbetsgivare, folkbildning, folkhögskolor och hela det övriga Utbildningssverige. Vägen ut ur arbetslöshet, utanförskap och dålig ekonomi går ofta via utbildning och kompetensutveckling. Om Folkbildningssverige fortsätter arbeta aktivt med detta är det relevant att påstå att folkbildningens bästa tid är . Regeringens skrivelse tar sin utgångspunkt i den roll folkbildningen i stort kommer att få nu och . Här slås fast att det stöd som utgår till Folkbildningssverige behöver utvärderas och att antalen mål behöver minskas, tydliggöras och inte minst spetsas till. Större framtida fokus bör ligga på innehåll och kvalitet. Ordning i statens finanser är något som alliansregeringen ofta framhäver och som är självklart för oss moderater. Det är där all politik börjar. Därför är utskottets och gemensamma uppfattning att statsbidrag ska fördelas så att de styr mot statens syfte och kvalitativa kriterier. Det är viktigt, och det stryker vi under i betänkandet. Nyckelorden är kvalitet inte kvantitet uppföljning och färre men tydligare och framför allt mätbara mål. Var finns oppositionen i detta? Att man är splittrad har vi hört och att man har en förändrad syn på vem som ska titta och se. Inte följer man tankar utan vill att studieförbunden ska granska sig själva, vilket kan anses som ganska orimligt. Världen förändras i en alltmer intensiv takt. Förståelsen för denna nya tid och värld är grunden för en vass och modern politik på folkbildningens område. Vi moderater vill inom ramen för allianssamarbetet värna folkbildningen men också ställa krav på att våra skattepengar används på det sätt som är tänkt. Ska vi klara att vända arbetslösheten och kunna satsa alla de pengar jag nämnde på ungdomar behövs det att det vänder när antalet jobb blir fler. Här är det viktigt att folkbildningen bidrar med sin del i utbildningspaketet i . Alla organisationer som arbetar inom folkbildningen har en historia av att bilda människor. Om vi förstår att rätt nyttja deras kunskap, stötta dem ekonomiskt men också vara tydliga i hur vi utformar våra mål och i nästa steg utvärdera dessa mål kan det på ett fantastiskt sätt bidra till fler arbeten och välfärd. Som jag sade inledningsvis: Folkbildningens bästa tid är . 83 (FP): röstades propositionen Lära, växa, förändra igenom i kammaren. Folkbildningspolitiken har fortfarande den propositionen som grund. och Alliansen har byggt vidare på den. Vi har värnat folkbildningens roll i det livslånga lärandet och dess självständighet inom utbildningssektorn och gentemot staten. Det förändras inte av att visar på en del förbättringsområden. Regeringen anslår 3,3 miljarder till folkbildningen . när oppositionen lämnade regeringsställningen var anslaget 2,7 miljarder. Det är alltså ett påslag med en halv miljard. Regeringen genomför nu en bred översyn av statsbidraget till folkbildningen, dess syften och om de har uppnåtts. egen rapport, Redovisning av regeringsuppdrag avseende verksamhetsområden i folkbildningsförordningen, kommer att ligga till grund för en ny folkbildningsförordning . Förändringar som kan komma att ske inom folkbildningen kommer att utformas i nära dialog med alla inblandade parter. Folkbildningens egna intressen ska tillvaratas. Denna folkrörelse ska stå lika stark och självständig som . Det finns ett antal motioner på folkbildningsområdet. En är till exempel kritisk mot utformningen och menar att fyra syften och sju verksamhetsområden innebär en detaljstyrning som begränsar friheten och möjligheten att utvecklas ytterligare och att det är risk för likriktning. Här vill jag hävda att det ska vara ett öppet förhållningssätt till de prioriterade områdena. Den pågående utredningen kan tänkas komma fram till slutsatser om andra målformer. Jag vill dock poängtera att dessa prioriterade områden ligger fast från den tid då oppositionen styrde politiken här i landet och införde dessa prioriteringar. I andra motioner påtalas att de satsningar som regeringen gjort på folkhögskolor är otillräckliga. Folkhögskolorna bör ges fler utbildningsplatser, och den som är eller riskerar att bli arbetslös bör ges bättre möjligheter att studera. Jag tycker att det är bra att motionärerna har samma syn som regeringen i denna fråga. De unga som har störst problem på arbetsmarknaden är utan tvekan de som saknar fullständig gymnasieutbildning. Deras situation riskerar också att förvärras ytterligare på grund av en sämre konjunkturutveckling. Därför genomför regeringen nu en tvåårig förlängning av den satsning som startade och innebär fler platser i folkhögskolan och en ettårig förlängning av det högre studiebidraget för unga som deltar i jobbgarantierna och återgår till studier på grundskole- eller gymnasienivå. Flera motionsyrkanden menar att staten bör genomföra överläggningar eller på annat sätt förmå kommuner och landsting att öka sitt bidragsgivande till folkbildningen. Det måste påpekas att vi i Liberalerna också anser att kommuner, landsting och regioner bör ta sitt ansvar för finansieringen av folkbildningen. Ni miljöpartister och socialdemokrater som sitter med i ca 100 kommunala majoriteter runt om i landet kan gärna verka på lokal nivå för detta. är helt på er sida där. Jag känner inte till situationen i de kommuner som räknar upp. I min hemkommun har studieförbunden definitivt stöd. Folkbildningens särart genom hela utbildningshistoria är tydlig. Dess unika förmåga att anpassa sig till de rådande samhällsförändringarna har bidragit till att den stärkt sin ställning som en viktig aktör för arbetet med att höja kunskapsnivån i samhället. Regeringen anser att folkbildningens egeninitierade utvecklings- och kvalitetsarbete stärker förtroendet för folkbildningen och bidrar till att fler människor söker sig till det utbud som folkhögskolor och studieförbund erbjuder. Folkbildningens roll i det civila samhällets arbete mot utanförskap och för demokrati och delaktighet kan inte nog poängteras. Att bryta människors utanförskap är en viktig förutsättning för ett framgångsrikt . Folkhögskolorna och studieförbunden har en mycket viktig roll i detta arbete, inte minst när det gäller att skaffa sig grundläggande behörighet till högskolestudier. Extremism i någon form hör absolut inte hemma i folkbildningens verksamhet. Här måste kvalitetssäkras, och den utvärdering som pågår arbetar bland annat med hur bidragen används. Jag yrkar bifall till utskottets förslag. 84 PER LODENIUS (C): Vi kan konstatera att folkbildningen spelar en mycket viktig roll för ett tillgängligt kulturliv och ett livslångt lärande över hela vårt land. Studieförbunden och folkhögskolorna i står för en stolt och bred bildningstradition. För mig som centerpartist handlar folkbildning om att stärka demokratin, höja bildningsnivån och öka samhällsengagemanget. Det handlar också om att folkbildningen är en kulturspridare som sprider kultur och kulturell verksamhet över hela landet, långt utanför storstadens stora scener. och folkhögskolor är viktiga aktörer för att kulturlivet ska leva lokalt runt om i hela landet med både mångfald och hög kvalitet. Det är många som nås av och tar aktiv del i studieförbundens och folkhögskolornas verksamhet.