prot · H00948 · 2012-12-19 00:00:00 — 49 Miljöminister (C): Ja, det pågår mycket som är bra. Jag tittade snabbt igen igenom Socialdemokraternas förslag och måste ärligt talat säga att jag har väldigt svårt att se vad som är nytt. Det är jättebra att ta ansvaret för ny teknik och ny utveckling, lokalt samarbete, samarbeten mellan privata aktörer, länsstyrelser, företag och forskare. Ju mer vi kan göra det i , desto bättre är det. Men i miljöteknikstrategin finns innovationsupphandlingsuppdragen till och . Det finns fokuseringar på stadsplanering och hållbart byggande, inklusive saker som gatubelysning, vattenförsörjning, effekt- och avfallshantering, nya bränslen, energieffektivisering alltihopa detta. Innovationsstrategin lyfter fram test- och innovationsverksamhet inom hållbar stadsutveckling. Och vi har en organisation och struktur för att ta hand om avknoppningar från universitet. I har vi svensktoppen inom clean tech i anslutning till . Jag välkomnar verkligen Socialdemokraternas satsning, men jag måste säga att jag inte ser vad som är nytt. Dessutom har vi förstärkt forskningsanslagen ordentligt i den senaste budgeten, och miljöforskningen får rejält höjda anslag. Jag vill igen lyfta fram arbete som oerhört viktigt och där det också finns mycket pengar och möjligheter precis det som talar om. För att gå över till vad som kommer ut ur det här systemet finns det enorma möjligheter till arbetstillfällen och konkurrenskraft genom att tillvarata det som vi har i när det gäller skog och vatten och vår kunskap inom alternativ energi och det som handlar om värme, kyla och elproduktion. Vi sammanfattar det här i många olika sammanhang. Allra senast diskuterade jag med klimatförhandlare om hur vi ska kunna samarbeta för att överföra allt det som kommer fram ur de svenska tekniksatsningarna så att det blir till ännu mer nytta för jobben naturligtvis men också för miljön i ett globalt sammanhang. 50 (S): Jag kan för det första bara beklaga att valde att inte vara med när debatterade miljöbudgeten. För det andra kan jag bara beklaga, i ett som går mot 8 procents arbetslöshet, i en värld som styr mot fyra graders uppvärmning och i ett där vi inte klarar våra miljö- och klimatmål, att vi har en regering och en ansvarig miljöminister som, förutom att minska miljöbudgeten, känner att det räcker så. Man behöver inte ens ägna tid och kraft åt att försöka sätta sig in i andras kloka idéer som kan ge en mer hållbar framtid och där vi kan använda miljö- och klimatpolitiken och inte minst miljöbudgeten som en drivkraft för nya jobb och en bättre välfärd. Jag beklagar det. Jag tycker att förtjänar bättre, att kan spela en större roll genom att visa ett större ansvar på hemmaplan och inom EU och definitivt i de internationella klimatförhandlingarna som vi inte ens har berört här. Jag är också fullt medveten om att , som säkert kämpar på så gott hon kan i regeringen, är låst av andras låga ambitioner. Det är beklagligt att vi har en miljöminister som måste skriva debattartiklar där hon går i polemik med sin egen regering. Jag kan bara fortsätta att driva en socialdemokratisk oppositionspolitik, fortsätta att leverera kloka, framtidsinriktade förslag och hoppas att människor tycker att det är dags att byta regering . 51 Miljöminister (C): Jag har hört att jag valde att inte vara med i utgiftsområdesdebatt. Då förbereddes miljörådet där vi diskuterade den nya vattenstrategin, EU:s blueprint, EU:s sjunde miljöhandlingsprogram och hur miljön ska kunna påverkas i EU:s jobb- och tillväxtstrategi, EU 2020. Jag är ledsen att det ibland kolliderar med riksdagsarbetet, men i mitt uppdrag som miljöminister ligger att bevaka och hantera förhandlingarna på miljörådet. Då kan jag inte alltid komma hit och lyssna på , hur bra saker hon än ibland säger. Miljöbudgeten ökar sakta men säkert. Framför allt kommer miljöfrågor in i andra utgiftsområden, vilket är bra. En historisk järnvägssatsning och stora påslag på forskning med uppräknade anslag för miljöforskning är bara några exempel. Den inspiration jag får som miljöminister både när det gäller reformer och miljöteknik hämtar jag inte huvudsakligen ur Socialdemokraternas miljöstrategi utan från internationella forskningsrapporter, från global industri som ligger i framkant, från våra svenska utvecklingsprojekt och från forskningsbyarna runt våra svenska universitet. Dit kan vi gärna åka tillsammans, för det är roligt att hämta kunskap och få inspiration och omsätta det i praktisk politik. Överläggningen var härmed avslutad. 9 § Svar på interpellation 2012/13:128 om ytvattentäkter som riksintresse 52 Miljöminister (C): har frågat mig hur jag ser på det faktum att våra viktigaste ytvattentäkter inte är skyddade genom riksintresse och hur jag och regeringen avser att behandla förslaget från . Med områden av riksintresse skyddas mark- och vattenområden som rymmer resurser, värden eller företeelser som är särskilt betydelsefulla i ett nationellt perspektiv. De ska därför särskilt beaktas vid tillståndsprövningen för olika verksamheter och i den fysiska planeringen. Ytvattentäkter ingår inte i de resurser som kan skyddas enligt hushållningsbestämmelser. hade i uppdrag att bland annat överväga om det finns andra resurser och värden än de som anges i 3 kap. som borde ligga till grund för att peka ut områden av riksintresse. I sitt slutbetänkande Områden av riksintresse och miljökonsekvensbeskrivningar analyserade utredningen frågan om riksintresse för ytvattentäkter. Utredningen ifrågasatte om hushållningsreglerna i är tillräckliga som styrmedel med tanke på hotbilden för täkterna. Utredningen konstaterade att frågan låg utanför vad som var möjligt att behandla inom utredningen och ansåg därför att den inte kunde avgöras med utredningen som grund. Utredningen lämnade alltså inget förslag gällande riksintresse för ytvattentäkter. Regeringen ser det som angeläget att riksintressesystemet är ändamålsenligt och motsvarar dagens behov. Regeringen har därför i budgetpropositionen konstaterat att det finns behov av en översyn av bestämmelserna om riksintressen och deras tillämpning och har därför för avsikt att tillsätta en utredning. 53 (S): Jag tackar miljöministern för svaret. är en av mest expansiva regioner och bedöms öka i befolkning med drygt en halv miljon fram . Det innebär att befintliga bosättningar, orter och städer i kommer att förtätas och växa i högre grad än i någon annan region i . Antalet människor som bor, lever, vistas och besöker ökar i snabb takt. är dricksvattentäkt för över två miljoner invånare. Försvarsmakten har ansökt om utökat skjuttillstånd vid skjutfält i som ligger vid . Det har mötts av starka protester från de angränsande kommunerna . Även närboende till skjutfältet har samlat sig till en stark aktionsgrupp med syftet att minska antalet skjutningar alternativt flytta skjutningarna helt från området till andra skjutfält. Norrvatten som försörjer 14 kommuner runt med dricksvatten har överklagat beslut, så även kommun. Vattenkvaliteten i kommer att försämras kraftigt om försvaret utökar skjutövningarna på skjutfält. Det menar och de kommuner som ligger i området. Det finns nämligen stor risk för ökad halt av giftiga tungmetaller i området om försvarets ansökan går igenom. Försvaret ansöker nu också hos miljödomstolen om utökade tillstånd för militära flygövningar över . De vill öka antalet flygdagar från 20 till 50 och antalet avlossade skott från 1 000 till närmare 80 000. En stor del av ammunitionen innehåller bly, sammanlagt över , som kommer att hamna på sjöbotten och sedan sakta läcka ut i vattnet. Även koppar, zink och antimon riskerar att läcka ut. Totalt beräknas metall hamna på sjöbotten . Oro finns också för ökade bullerstörningar och för risken att flygfotogen hamnar i vattnet vid ett flyghaveri. Områden från i söder till i norr berörs. Under övningsdagarna kommer ett JAS-plan att passera på låg höjd ungefär . Det finns naturligtvis ännu mer besvärande omständigheter kring detta. Rent vatten är en förutsättning för att vi ska kunna leva vidare på planeten. Våra samhällen fortsätter att växa, dock möjligen i en annan riktning än vad som vore önskvärt för att hela ska leva. Stora delar av befolkningen har flyttat till befolkningstäta , men även till , och området kring . är dessutom dricksvattentäkt för 250 000 personer, och kan även bli dricksvattentäkt för . De områden som vi tar dricksvattnet från, till exempel och , är i allra högsta grad riksintressen som har hög prioritet inom samhällsplaneringen. Även om har relativt goda förutsättningar för dricksvatten utsätts våra ytvattentäkter för stora prövningar året om. Luftföroreningar, spillvatten från vägar, avgaser och spill från båttrafik, material som dumpas direkt ner i sjöarna med mera skapar tillräckligt med problem och belastningar. Det blir fråga om nationella ställningstaganden, om riksintressen, för att hålla dessa miljöer intakta och giftfria. Det är alldeles för många människor och naturområden som påverkas negativt om ytvattentäkterna förorenas och slutligen hamnar i ett läge där de blir otjänliga för upptagning av dricksvatten. Låt mig ställa några frågor till miljöministern. Regeringen ser det som angeläget att riksintressesystemet är ändamålsenligt och motsvarar dagens behov. Vad innebär detta? Regeringen vill tillsätta en utredning för att det finns ett behov av en översyn av bestämmelserna för riksintressen. När beräknas denna utredning landa som en proposition? Kommer utredningsdirektivet att ta fasta på inställning att det finns ett behov av att förstärka för att skydda ytvattentäkterna? 54 (FP): Jag vill tacka för att han har tagit upp denna angelägna fråga. Jag vill också tacka miljöministern för ett positivt svar där miljöministern visar insikt i denna problematik. Faktum är att militära övningar bedrivs över vatten som är vattentäkter. och har nämnts. Blyammunition i kombination med vattentäkter är oacceptabelt. Det är fler dricksvattentäkter som behöver lyftas fram i detta sammanhang. och är några andra exempel. Det kan tyckas märkligt att ett antal skjutbanor har riksintresse men inte livsviktiga vattentäkter. Metoderna för skyddet kan givetvis diskuteras, men det är viktigt att överväga riksintresseklassningen. Jag är glad över miljöministerns svar på interpellationen. Det står tydligt att regeringen i budgetpropositionen 2013 har för avsikt att se över och utreda detta. Man ska också titta på frågan om riksintresse. 55 (S): Frågan om skydd för dricksvattentäkter är viktig för framtiden. har vi i råkat ut för omfattande vattenburna sjukdomsutbrott. När ett samhälle drabbas av det blir effekten att tusentals människor blir magsjuka, att samhällsviktig service stannar upp och att människor tvingas stanna hemma från jobbet. Det påverkar såväl näringslivet som individen och samhällets alla service- och skyddsverksamheter. Barn, sjuka och äldre blir ännu mer allvarligt påverkade. Vattenburna sjukdomsutbrott är tack och lov sällsynta än så länge, men de riskerar att bli vanligare om man inte hanterar de mikrobiologiska risker som följer med de klimatförändringar vi ser. När regnen blir häftigare blir avrinningen från markområden och vattendrag större. Enskilda avlopp blir större riskfaktorer, och de kommunala reningsverken bräddar ut ofullständigt renat vatten. Alla kommuner arbetar för en hållbar framtid. I alla kommuner som har ytvattentäkter eller infiltrationsområden som dricksvattentäkter använder man mycket energi för att arbeta fram bra åtgärder för att motverka riskerna för ett sämre råvatten. En värdefull åtgärd som regeringen redan hade kunnat göra är att ge dricksvattentäkterna skydd som riksintressen. Det skulle ha inneburit att de värderas på samma sätt som andra skyddsvärda intressen i samhället, och det skulle ha förenklat en hållbar samhällsbyggnad. Regeringen har tyvärr låtit bli att ge dricksvattentäkter samma skydd som till exempel grustäkter, vägbyggen, friluftsområden och, som vi har hört, militära skjutfält. Det innebär att sjöfarten i är ett riksintresse, men inte det vatten som älven utgörs av. Strandängarna längs älven är skyddade, men inte det vatten som rinner av dem och hamnar i älven. Militära skjutfält över sjöar och vattendrag kan vara riksintressen, men inte det vatten som ammunitionen hamnar i. Om ytvattentäkter och infiltrationsområden kunde pekas ut som riksintressen skulle de kunna värderas mot andra riksintressen på samma villkor. Eftersom regeringen inte har agerat kommer dricksvattenintresset alltid efter de andra skyddsvärda intressena. I sitt interpellationssvar hänvisar miljöministern till . Det är rätt. Utredaren ansåg sig inte ha tillräckliga direktiv. I stället tog fram förslag som man lämnade i en skrivelse till regeringen . lämnade egna förslag på ändringar i lagtexten för att möjliggöra att grundvattentäkter, ytvattentäkter och infiltrationsområden skulle kunna bli riksintressen. Ett starkare skydd för dricksvattentäkter krävs. Det är vi uppenbarligen eniga om. Det hade varit möjligt att redan göra detta för att underlätta för kommunerna att bygga samhället hållbart för framtiden, särskilt när det gäller områden som förser många människor med dricksvatten. De ändringar som krävs har regeringen redan fått förslag på. Förslagen till ändringar i har redan lagts fram av en utredning och en myndighet. Ändå har inte regeringen lämnat några förslag till . I stället vill man gräva ned frågan i ytterligare en utredning. Vad krävs för att miljöministern ska agera och inte bara stoppa huvudet i sanden? 56 Miljöminister (C): Vad krävs för att man ska agera som minister? Det krävs ett beslutsunderlag. De flesta frågor som har ställts är antingen sådana som jag inte kan besvara eftersom det är ärenden under pågående behandling där en minister inte får lägga sig i eller också är det områden där vi förbereder utredningsdirektiv. Det är ganska trist att bara kunna svara på det viset. Jag kan försäkra att vi jobbar mycket med vattenfrågorna. Det finns ett antal utredningsuppdrag. Vi har den nya myndigheten som jobbar med detta. Det finns uppdrag till Havs- och vattenmyndigheten. Vi analyserar nu det som är EU:s stora vattenstrategi, blueprint. En tredje grupp av frågor som jag inte heller kan svara på är de som faller under , som är en myndighet som jag inte har ansvar för. Vi försöker se till att vi för frågan om skydd av våra vattentäkter framåt. Kommunerna har planmonopol och ansvarar för sina reningsverk. Ett problem är att det finns en grupp kommunala reningsverk som är gamla och inte har den teknik som behövs. De uppfyller helt enkelt inte kraven. Jag avser att ta kontakt med de kommunerna och bjuda in dem för att diskutera hur vi ska lösa frågan. Vattenfrågor är komplexa. Det är olika regler för havsvatten, sjövatten, strömmande vatten, dricksvattentäkter och grundvattentäkter. I diskuterar man ur ett arkitektoniskt perspektiv och ett trafikperspektiv. För min del är frågan angelägen att lösa eftersom höjda vattennivåer på grund av klimateffekter kommer att göra att vi får ökade problem med saltvatteninträngning i . Därför måste frågan om lösas och byggnationen komma i gång väldigt snart. Det finns uppenbarligen stora problemområden. Därför arbetar vi nu igenom frågan. Det kommer att vara mycket diskussion och komma många initiativ från regeringen när det gäller vattenfrågan. 57 (S): Det finns många frågor som man kan diskutera när det gäller vatten. Det är en livsavgörande del av vårt samhälle. Det handlar inte bara om livsmedel utan också om möjligheter till ett bra friluftsliv och bra båttrafik. Vi ska göra allt vi kan för att se till att de gemensamma vattendrag och sjöar vi har hålls så giftfria och tillgängliga som möjligt. Jag tar fasta på det som sade om att har lagt fram ett förslag till en ny lagtext när det gäller ytvattentäkter. Borde det inte räcka för att avstå från en utredning och gå till ett skarpt förslag på en gång? Det finns skäl för ministern att fundera på det. Både och var inne på att vi har riksintressen för många saker, men att vattnet hamnar på efterkälken och blir nummer två. Det är väsentligt att ta fasta på. Vi koncentrerar mycket av byggnationen till storstadsområdena. Ett antal vattentäkter är viktiga för storstadsområdena. Det gäller och , till exempel. Man måste ge planeringsförutsättningar så att människor kan bo i de här områdena som man garanterar att vattenkvaliteten är så bra att vattnet inte blir otjänligt. Det handlar också om riskklasser. Vad är det som händer om ett flygplan störtar exempelvis i ? Vad gör man då? Eller vad händer om man råkar öka miljöbelastningen med extra mycket skjutningar och så vidare? Vilka konsekvenser får det på livskvaliteten och vattenkvaliteten? Blir vattnet otjänligt som människoföda och så vidare? Jag förstår miljöministerns ingång att detta ska breddas och jobbas med på flera håll och kanter. Men är styrsignalen om riksintressen värdefull, inte bara lokalt utan snarare nationellt. Det som ministern säger om är också en mycket viktigt signal för att visa hur värdefull är för mer än två miljoner människor. är den dricksvattentäkt som koncentrerat förser flest människor i en region med dricksvatten. Det är en mycket viktig faktor som vi inte får bortse från och som jag också utgår från att miljöministern tar på allvar. Sedan handlar det om alla riksintressen som Försvarsmakten på något vis har rätten till. Det blir prövningar i domstol, men på något vis känns det ändå som att Försvarsmakten har företräde vid dessa prövningar. Med den hotbild som nationen inte har haft under tycker jag att det är mer förenligt med en god samhällsplanerartradition att även Försvarsmaktens ambitioner jämställs med övriga ambitioner. Då blir dricksvattnet, ytvattnet, en del av den ambition som vi egentligen borde bära med oss och som borde jämställas med Försvarsmaktens tankar och funderingar kring hur man ska försvara landet på bästa sätt. Vattnet är nämligen helt avgörande för att vi ska kunna klara av nationella kriser och så vidare. 58 (FP): Visst är vatten vårt viktigaste livsmedel. Det är viktigt att vi mer och mer fokuserar på och lyfter fram miljöaspekterna, livsmedelsaspekterna och säkerhetsaspekterna. I vår omvärld kommer vattnet förmodligen att generera och vara en orsak till framtida konflikter. Vi vet att det betyder oerhört mycket. Jag vill påminna om ett par arbeten som pågår och som kommer att förbättra och förändra synen på vatten. Det är gemensamma ansträngningar och ett gemensamt arbete. Det handlar om EU:s vattendirektiv som kommer att sjösättas . Det kommer att påverka, och det ställer oerhört stora krav. Där har vi ett stort nationellt arbete som är igångsatt där vi även ser om vårt eget hus. Sedan har vi Miljömålsberedningens arbete. Jag nämnde som hastigast Miljömålsberedningen i den förra interpellationsdebatten. Här tas ett stort grepp när det gäller en hållbar mark- och vattenanvändning. Vi ska presentera olika förslag, etappmål, för regeringen . Ett delbetänkande kommer att presenteras och året därpå ett slutbetänkande. Det är viktigt att vi kan ta in dessa aspekter i detta arbete. Slutligen handlar det om det arbete som miljöministern har nämnt, och jag ser fram emot den utredning som har aviserats. 59 (S): Jag vet att miljöministern har ett stort engagemang för vattenfrågor. Men ska det behövas för att få fram ett beslutsunderlag när det redan finns ett från en av statens egna myndigheter? Det finns både ett textförslag till lagändring i och ett förslag på utbredningar från . Jag har dem med mig. Att skydda dricksvattnet är en krävande uppgift för landets kommuner. Det är, som miljöministern säger, ett tufft arbete för dem att göra det. Men det som ankommer på regeringen i detta sammanhang är inte raketforskning. Det finns redan föreslagna ändringar. och har konkretiserat förslaget med förslag till ny paragraf och med rimliga områdesutsträckningar. Ändå har regeringen inte kommit till med förslag. Jag undrar därför: Varför förhalar miljöministern en hållbar dricksvattenpolitik med ytterligare en utredning? 60 Miljöminister (C): Genom att inrätta vattenskyddsområden med stöd av 7 kap. 21 § kan kommun eller länsstyrelse ge bland annat dricksvattenförekomster ett direkt skydd. av alla kommunala vattentäkter omges av vattenskyddsområde. Ett skydd som riksintresse enligt 3 kap. kan inte avse pågående markanvändning och kan inte ersätta skyddet enligt 7 kap. . Därför har vi faktiskt tydligare och tuffare regler i . Icke desto mindre finns det anledning att se över avvägningen mellan olika riksintressen och hur de används. Därför har regeringen i budgetpropositionen meddelat att vi avser att tillsätta en sådan utredning, och beslutet fattas i vad avser budgetpropositionen. Därför kommer vi nu att sätta i gång arbetet med direktiv till en sådan utredning. Det är någonting som jag inte har för avsikt att förhala eller försinka därför att jag delar interpellantens åsikt att vattenfrågorna är oerhört viktiga. 61 (S): Timmen må vara sen, men det är viktiga frågor som vi diskuterar. Det gäller att hålla ambitionerna och engagemanget uppe hela vägen. Vatten är inte bara avgörande för att vi ska leva, må bra och trivas i vår samtid och ha gott vatten till maten, kunna duscha och så vidare. Vatten handlar också om upplevelser. Tillgången till upplevelser begränsas i mångt och mycket om vattentäkterna blir förorenade och vi inte har några möjligheter att vara där. Det som jag tycker är problematiskt, miljöministern, och där delar jag uppfattning, är att det känns som att vi håller på att utreda ihjäl oss i dessa frågor. Det finns ett stort och starkt underlag så att man skulle kunna gå vidare ganska snabbt och hävda och kanske kunna höja regeringens ambitionsnivå och direkt säga: Vi tror på detta. Dricksvatten är mycket viktigt för nationen. Vi måste ha rena och fina ytvattentäkter. Vi måste ha rena och fina dricksvattentäkter. Att gå ut med denna ambitionsnivå skulle också vara mycket vällovligt för kommunerna. Då skulle de inse att det är på detta sätt de ska anpassa sin samhällsplanering, det är på detta sätt de kan se framtiden an, och det är detta som de också ska prioritera. är det ett mischmasch av riksintressen som strider mot varandra. Det är bekymmersamt. Man kan lugnt konstatera att vattenfrågorna på något vis hamnar mellan olika paragrafer. Det tycker jag inte är bra i ett land som där vi kämpar hårt för att behålla en god och hög vattenkvalitet. Det är en tradition som vi har haft . Jag hoppas nu innerligt att miljöministern och den kommande utredningen verkligen tar fasta på detta och gör allvar i saken om att dricksvattnet måste vara rent och fräscht. 62 Miljöminister (C): Jag ska be att få tacka för en mycket bra interpellationsdebatt där många frågor rörande vatten har luftats. Det finns anledning att komma tillbaka till frågan om vatten när det gäller havsvattnets kvalitet, sjövattens kvalitet, rinnande vattens kvalitet, dricksvattentäkter, ytvattentäkter och grundvatten. Vi har, som mycket riktigt säger, en lång svensk miljötradition av att vara rädda om vårt vatten och kvaliteten på vårt dricksvatten. Detta blir extra tydligt i ett europeiskt perspektiv. Jag hade på miljörådet, vilket jag förberedde , anledning att diskutera precis dessa frågor. I får man ibland, när det är en riktig torkperiod, importera dricksvatten till vissa städer per båt. Grundvattnet har sjunkit det finns lite olika uppgifter på . I och är grundvattnet så förstört av närsalter genom enorma övergödningseffekter att man inte kan ge det till små barn. Detta är naturligtvis en väldig problematik. Det är också så att klimatförändringarna ur ett globalt säkerhetsperspektiv kommer att innebära ett större tryck på och en större konflikt när det gäller grundvatten än vi någonsin har sett historiskt. Det finns möjlighet att skydda dricksvattentäkter genom bestämmelserna i , men det är viktigt att ta en diskussion om riksintressen även när det gäller vatten.