prot · GZ09133 · 2012-06-19 00:00:00 — Vi gröna tror på ett där inte bara varor och tjänster flyter över gränserna utan också idéer, idéer om en annan värld. Jag skulle varmt rekommendera Ehrliche Arbeit Ein Angriff auf den Finanzkapitalismus und seine Raffgier till för sommarläsning. Det var en av mest uppmärksammade böcker , med all rätt. Jag tycker att vi behöver den debatten om ett annat ekonomiskt system också i vårt land och också bland oss icke-socialistiska partier. Där hör debatten både om bankdelning och om sparbanker hemma. 72 (FP) replik: Om vi ska rekommendera varandra böcker och ta spjärn mot De gröna i vill jag liksom inte avsluta i någon dålig stämning, men jag kan väl bara nämna att De gröna i och inte minst i är väldigt stora och starka anhängare av det europeiska samarbetet i Europeiska unionen. Om jag läser bok kan väl han ta lite intryck av De grönas i inställning till värdet av det europeiska samarbetet. 73 PER ÅSLING (C): Finanskrisen har med all tydlighet visat på vikten av sunda institutioner, transparens, förutsägbarhet och rättssäkerhet. Banker och finansiella institut är förutsättningar för en fungerande ekonomisk verksamhet. Av denna anledning är det en av de mest beskyddade verksamheter som finns i samhället. Staten står som sista garant om det går över styr. Det här är en nödvändighet likaväl som det är en risk. Politiskt fokus har varit att säkerställa stabiliteten i det finansiella systemet. Kriserna och är avskräckande exempel även för . I och EU, liksom på global nivå, pågår ett intensivt arbete med att göra systemen mer robusta för att förhindra att nya kriser uppstår och för att fördela risker, ansvar, kostnader med mera. Finanskrisen har visat att regelverken inte begränsar bankernas sårbarhet i tillräcklig utsträckning. Av den anledningen har ett nytt regelsystem arbetats fram på europeisk nivå, III, där det övergripande syftet är att stärka bankernas förmåga att stå emot förluster, behålla funktionaliteten och minska sannolikheten för nya finansiella kriser. har EU-kommissionären föreslagit en bankunion , med möjlighet att tvinga nationella stabilitetsfonder att stå för insättningsgarantier för banker i kris i andra länder. Finansminister har ställt sig ytterst tveksam, och jag tycker att det är av mycket goda skäl. Att jag inleder med att beröra den finansiella krisen och våra finansiella system är för att sätta dagens debatt i ett perspektiv. Vi får inte glömma att mitt i en av historiens värsta kriser måste vi öka reformtakten i syfte att öka företagande, sysselsättning och tillväxt samt stärka vår framtida välfärd. står på en stabil grund och har därmed en gynnsam situation. När många länder måste ägna sin kraft åt genomgripande förändringar av finansiella regelverk har vi i möjligheten att fokusera på att förbättra finansmarknadens funktionssätt och därmed underlätta för företag och hushåll. Tillgången till finansiella tjänster är av fundamental betydelse för välståndsutvecklingen. För en hållbar utveckling i hela landet är det viktigt med ett flertal aktörer som kompletterar varandra. Olika associationsformer är en förutsättning för att det ska finnas en nödvändig bredd av aktörer. Dåvarande pekade före finanskrisen, nämligen 2006, på det paradoxala i att globaliseringen gör det allt viktigare att diskutera lokala perspektiv på ekonomin. Det handlar om att ta vara på den lokala kraften till nytta för utveckling i hela landet. tillväxt är en summa av alla landsändars tillväxt. Det gäller att hela landet har en fungerande bankmarknad. Vi kan inte ha en situation där vi får ett A- och ett B-lag inom banksektorn. Låt mig ta ett exempel, och det är ett exempel som har diskuterats av flera talare tidigare. I finns, som också har konstaterats, drygt ett sextiotal fristående sparbanker. För landsbygden, mindre orter och lokala näringsliv har de lokala sparbankerna stor betydelse. En springande punkt för möjligheten till utlåning är sparbankernas kapitalbas. I är det möjligt för att ge ut egenkapitalbevis för att stärka de lokala sparbankernas kapitalbas. Dessa sparbanksbevis ger en möjlighet att utvecklas och växa genom att nytt kapital tillförs verksamheten som huvudsakligen behåller det lokala huvudmannaskapet. Sparbankerna kan inte ta in externt kapital och därmed stärka sin finansiella styrka utan lagändring. De så kallade III-reglerna är utformade för stora internationella, oftast systemviktiga banker. Det finns i vissa delar anledning att överväga en utformning av reglerna på ett proportionerligt sätt, anpassat till institutens storlek och verksamhet. Det är viktigt att möjligheter för sparbanker att öka sin kapitalbas genom att emittera sparbanksbevis tillskapas. Min förhoppning är att snart kommer med ett förslag till . För mig som centerpartist är självbestämmande centralt. Att själv kunna välja var man vill placera och spara sina pengar är centralt för individens egenmakt. Det egna pensionssparandet i form av en tjänstepension eller privat pension är för de flesta det viktigaste sparandet. Utfallet av pensionssparandet avgör i stor utsträckning välståndet , och beslutet om hur pensionspengarna ska placeras är bland de viktigaste ekonomiska besluten. Trots pensionssparandets betydelse har pensionsområdet historiskt haft ett förhållandevis svagt konsumentskydd, där sparare kunnat låsas in i sparformer med höga avgifter för förvaltning och utan möjlighet att byta förvaltare. Genom införandet av flytträtt för nytt pensionssparande 2007 har situationen förbättrats för många sparare. Det här är emellertid inte tillräckligt. Den stora merparten av pensionssparandet är fortfarande inlåst i äldre pensionsförsäkringar. Vidare gäller inte lagstadgad flytträtt för kollektivavtal, och det är för många fortfarande en kostsam historia att flytta sitt sparande. Min förhoppning är att vi konkret kan börja arbetet med ett system där en allmän flytträtt också gäller äldre sparande retroaktivt där avgifterna är rimliga för att flytta sparandet där flytträtten också omfattar kollektivavtalade pensioner. Svårigheterna att få kapital för tillväxt och expansion från banker och kapitalförsörjare hör till de viktigaste frågorna för de små bolagen, oftast också förknippat med de största problemen. För stora och medelstora företag med stor tillväxtpotential har situationen förbättrats, med en framväxt av mindre börser och ett starkt tillflöde av pengar till riskkapitalmarknaden. har dock mindre företag betydande svårigheter att få lån och riskkapital, så kallat ägarkapital. har en i internationell jämförelse rätt väl fungerande finansmarknad, men vi behöver göra mer. Låt mig, fru talman, avslutningsvis konstatera att företag har svårt att få tillgång till kapital framför allt i tidiga skeden. Ett rejält investeraravdrag värt namnet kan här spela en viktig roll genom att den som investerar i ett företag själv får göra ett skatteavdrag. Vad jag däremot inte vill se är ett avdrag likt det som presenterade tidigare . Vi i har länge drivit på för ett riskkapitalavdrag, ett investeraravdrag. Jag vill till slut yrka bifall till utskottets förslag. 74 (V) replik: Jag tänkte passa på att fråga Per Åsling om utredningen om sparbankerna och egenkapitalbevis. har det gått den skulle ha presenterats, och jag vet att Per Åsling är intresserad av sparbanksfrågor. Jag tror också att han personligen gärna ser att utredningen skulle lägga fram ett förslag som går i den riktning som har motionerat om. Frågan är: Vad händer i utredningen, Per Åsling? Varför kommer den inte fram? Det skulle jag väldigt gärna vilja höra, för jag tycker att det är väldigt dolt. Vi hörde tidigare säga att utredningen skulle få jobba och ta sin tid, men jag undrar egentligen om majoriteten i utskottet faktiskt vet vad utredningen håller på med, var den ligger och vad som är de grundläggande problemen. Som jag tolkar det handlar det mest om den politiska viljan. Annars hade man nog lagt fram ett förslag redan. Min fråga till Per Åsling är: När kommer utredningen, varför kommer den inte fram och vad tänker göra för att den ska komma fram? 75 PER ÅSLING (C) replik: Tack, , för frågan! Det är en väsentlig fråga. Jag delar också i allt väsentligt uppfattning att de här frågorna måste skyndas på och komma upp på bordet. Det sade jag i mitt anförande. Frågan var utredningen ligger bör ställas till , som har att ansvara för den. Jag tycker att det är oacceptabelt att frågan har dragits i långbänk på det sätt som den har. Jag hoppas att vi kan förvänta oss, som jag sade i mitt anförande, ett förslag på bord relativt snabbt efter sommaruppehållet. Det är en viktig fråga. Det är en viktig fråga för banksektorn. Det är viktigt för att vi ska klara av att stärka alla delar av banksektorn så att vi inte via politiska beslut skapar något som innebär att vi får A- och B-banker. 76 (V) replik: Tack för svaret, Per Åsling, men jag tycker fortfarande att du egentligen inte har svarat på min fråga: Är det ett politiskt problem eller ett annat problem? Du säger att jag ska ställa frågan till regeringen, men i utskottet har ni sagt att det är viktigt att utredningen får fortsätta men att den borde skyndas på. Då borde ni ha tagit reda på vad som är problemet, annars hade ni satt ned foten. Även ni i utskottet måste väl ha en politisk vilja. Per Åsling säger att man inte genom politiska beslut ska snedvrida konkurrensen. Men du företräder ett parti som vill ha en statlig implicit garanti för de fyra storbankerna, men ni har inte presenterat något alternativ. Därmed har du ställt dig bakom ett system som snedvrider konkurrensen. Inte kan de små bankerna konkurrera med de stora affärsbankerna när dessa får subventioner på sina lån genom att staten garanterar deras verksamhet. III-reglerna kommer, precis som Per Åsling tog upp, att innebära stora problem för de små sparbankerna som inte kommer att klara av de administrativa krav som finns. Men jag har, tyvärr, inte heller känt något stort stöd när jag i finansutskottet har lyft upp frågan om att kraven ska undantas med finansmarknadsminister . talar med kluven tunga. Man vill gärna ha bankkonkurrens, men hur man ska få fram den framgår absolut inte eftersom man vill ha kvar systemet som gör att bankkonkurrensen inte funkar med den statliga implicita garantin i ryggen. Det verkar inte heller finnas tillräcklig politisk vilja att driva på att utredningen ska komma fram. Jag hoppas att jag har fel och att den snart ligger på vårt bord. Jag tvivlar tyvärr. 77 PER ÅSLING (C) replik: Det verkar som att har lyssnat på mig som fan läser . Eller är du så hungrig att surheten rinner till, ? Låt mig konstatera att många banker har agerat, i och i andra länder, på ett otillbörligt sätt. Det gäller ägare och ledningar och det ska sägas. Däremot ifrågasätter jag den siffra på 30 miljarder som har lyft fram i talarstolen. Du får lägga fram uträkningar om jag ska tro på dem. ((V): !) Det har gjorts mycket för att rätta till problem på finansmarknaden. Det har inrättats en stabilitetsfond. Stabilitetsavgifter bildar fonden. Kapitaltäckningsgraderna har höjts i . De är högre än i . Vi jobbar för att aktieägarna ska ta ett större ansvar. Det är viktigt. Ägarna ska ta ett stort ansvar för vad de äger. Kapital har tillförts det svenska banksystemet. Kapitalet har varit avgiftsfinansierat under finanskrisen. Det är också angeläget att vi går vidare med att öka konkurrensen på finansmarknaden. Det är vad vi pratar om när det gäller sparbankernas möjligheter via kapital och egenbevis. Det är också viktigt att slå fast att fler banker behövs. Det behövs en pluralism med olika associationsformer. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under 20 §.) 15 § It-stödet i rättskedjan Föredrogs justitieutskottets betänkande 2011/12:JuU11 It-stödet i rättskedjan (skr. 2011/12:72). Tredje vice talmannen konstaterade att ingen talare var anmäld. (Beslut fattades under 20 §.) 16 § Skyddsåtgärder för trafikuppgifter lagrade för brottsbekämpande ändamål Föredrogs justitieutskottets betänkande 2011/12:JuU26 Skyddsåtgärder för trafikuppgifter lagrade för brottsbekämpande ändamål (prop. 2011/12:146). 78 (MP): ska vi debattera justitieutskottets betänkande 26 som rör skyddsåtgärder för trafikuppgifter lagrade för brottsbekämpande ändamål. Jag vill inledningsvis yrka bifall till reservationen i betänkandet. I betänkandet föreslås godkänna de av regeringen föreslagna föreskrifterna för datalagringsdirektivet. Även ett utskottsinitiativ som har förts fram av de borgerliga partierna och Socialdemokraterna behandlas. De vill förändra ett tidigare riksdagsbeslut om att föreskrifterna till datalagringsdirektivet ska underställas så att beslut om dem i fortsättningen inte ska fattas av . I sitt yttrande till justitieutskottet anförde att det finns anledning för att behålla en kontroll över hur reglerna på området utformas även något mer i detalj eftersom föreskrifterna kan få betydelse för hur stort intrång som kommer att ske i enskildas personliga integritet. ställde sig vid ärendets slutliga behandling bakom ställningstagande om att det är viktigt att föreskrifterna ska underställas . är de borgerliga partierna och Socialdemokraterna överens om att riva upp det tidigare beslutet, vilket vi starkt motsätter oss. Anledningen till att datalagringsdirektivets föreskrifter ska underställas handlar om att själva integritetsintrånget sker i föreskrifterna eller som det är formulerat i ett välbekant uttryck: finns i detaljerna. Om inte föreskrifterna är underställda blir det enklare för regeringen att genomföra förändringar som skulle innebära ett större intrång i enskildas personliga integritet. Jag kan inte se att det sedan beslut har tillkommit någon som helst omständighet som medför skäl till att nu göra en annan bedömning. Att inte underställa föreskrifterna gör det enklare att ändra dem och försvårar den parlamentariska insynen. Tyvärr drivs alltmer övervakningslagstiftning igenom i riksdag. Datalagringsdirektivet innebär att operatörer tvingas masslagra information om medborgare. FRA-lagen möjliggör signalspaning av medborgares kommunikation. Det är något som även polisen och kommer att få ta del av. Trots att under arabiska våren har stött medborgaraktivisters rätt att kommunicera anonymt i länder i agerar tvärtemot dessa principer mot sina egna medborgare. Det verkar inte finnas någon hejd på hur långt man kan gå i att övervaka egna medborgare. Den utvecklingen skrämmer mig. Det är ingen nyhet att staten inte alltid är god, att lagrad information kan läcka eller säljas och att all övervakning historiskt har missbrukats. Inte minst i tider då Socialdemokraterna och de borgerliga har enats om alltmer övervakning finns anledning att förhålla sig skeptisk till den sortens uppluckring av integritetsskyddet. Jag anser därför att bestämmelsen i 6 kap. 3 § tredje stycket lagen om elektronisk kommunikation ska finnas kvar. I detta anförande instämde (V). 79 (V): betänkande nr 26 handlar om skyddsåtgärder för trafikuppgifter lagrade för brottsbekämpande ändamål. Ärendet gäller att ska godkänna datalagringsdirektivet och en proposition om trafikuppgifter lagrade för brottsbekämpande ändamål. Jag vill inleda med att instämma helt i det sade i sitt anförande. Många beslut har fattats i kammaren i frågor som rör integritetsintrång. Jag deltog inte i den senaste debatten om frågor om kommunikation i ärenden som rör brottsbekämpning, men jag kunde höra i debatten att det handlar om att komma åt den grova organiserade brottsligheten. Både och vill också detta, men vi anser att det finns andra vågskålar att titta i. Hur stor nytta gör sådana stora integritetsintrång? Alliansens representanter säger ofta i talarstolen att de vill komma åt den grova kriminaliteten. När det gäller den senast antagna propositionen framkommer det i protokollet att det inte handlar om grova brott utan snarare om bötesbrott. Jag tycker också att man måste rannsaka sig själv. Man pratar stort, vitt och brett om att man ska värna den personliga integriteten. Då måste vi reagera, som vi har gjort , eftersom den här frågan är så stor för . Ändringar i föreskrifter och förordningar ska underställas . Integriteten är så viktig, och den har blivit överkörd så . Det övervakningssamhälle vi har finns det inget motstycke till och det kanske kommer mer. Jag frågar mig: Till vilken nytta? Hur mycket har det kostat? Jag yrkar bifall till reservationen som vi har gemensamt med MP. Jag vill också säga i sammanhanget att det är ovanligt att föreskrifter och förordningar underställs , men det förekommer . Jag tycker att integritetsintrånget nu är så stort att föreskrifter och förordningar som läggs fram ska underställas för beslut. 80 i (M): Det är fjärde gången som vi ska debattera det så kallade datalagringsdirektivet. är det, som tidigare talare har sagt, med anledning av den proposition som regeringen har lagt fram om regeringens föreskrifter om skyddsåtgärder för trafikuppgifter lagrade för brottsbekämpande ändamål. I samband med att propositionen om datalagringsdirektivet behandlades första gången beslutade att regeringens föreskrifter skulle underställas . Därför har regeringen återkommit till med en proposition om underställande av regeringens föreskrifter om skyddsåtgärder för trafikuppgifter. Jag kan konstatera att ingen motion har väckts i detta ärende, och ett enigt justitieutskott föreslår att godkänna föreskrifterna om skyddsåtgärder och anse att de skyddar i tillfredsställande grad. Till detta föreslår också justitieutskottet via ett utskottsinitiativ att bestämmelsen om underställande i 6 kap. 3 a § tredje stycket lagen om elektronisk kommunikation upphävs. Frågan om upphävande av underställandet har behandlats av , som konstaterade att behovet för att kontrollera eventuella ändringar av dessa föreskrifter inte anses vara så stort att det i fortsättningen behövs ett krav om underställande. Därför anser att kravet om underställande bör tas bort. I reserverade sig mycket riktigt och , och i justitieutskottet har samma partier lämnat en reservation tillsammans med . När det gäller underställandet och regeringens föreskrifter återkommer regeringen nu och visar hur man säkerställer en säker behandling av de uppgifter som ska lagras. Därför har regeringen i föreskrifterna närmare reglerat vilka åtgärder leverantörerna är skyldiga att vidta för att skydda uppgifterna. De föreskrifter som vi har på vårt bord, fru talman, som vi behandlar i detta betänkande, handlar om att den som är skyldig att lagra trafikuppgifter ska vidta de åtgärder som krävs för att säkerställa att de lagrade uppgifterna är av samma kvalitet och föremål för samma säkerhet och skydd som vid den behandling som skett före lagringen. Den som är skyldig att lagra trafikuppgifter ska vidta de åtgärder som krävs för att skydda uppgifterna mot oavsiktlig eller otillåten förstöring och oavsiktlig förlust eller ändring. Man ska alltså förhindra otillåten lagring, behandling av eller tillgång till och otillåtet avslöjande av uppgifterna. Uppgifterna får göras tillgängliga endast för personal med särskild behörighet. Dessa föreskrifter ligger väl i linje med de skyddsåtgärder som föreskrivs i direktivet, för det är i direktivet dessa skyddsåtgärder föreskrivs. föreslår att godkänner regeringens föreskrifter. I och med denna proposition har föreskrifterna också underställts . Då är frågan: Finns det behov framöver att fortsätta att underställa dessa föreskrifter? konstaterar att behovet för att kontrollera eventuellt kommande ändringar av föreskrifterna inte är så stort att det i fortsättningen behövs ett krav om underställande. Därför föreslår vi detta utskottsinitiativ om att upphäva underställandet till . Varför tycker vi att det är viktigt att häva detta underställande? Jo, om man för in de tekniska detaljregleringarna i lagtexten blir den väldigt oflexibel. Regeringen har valt att lämna de tekniska detaljerna utanför lagtexten eftersom den tekniska utvecklingen går snabbt, till och med mycket snabbt. Om varje enskild förändring som man väljer att göra i föreskrifter ska underställas betyder det att det blir väldigt stelbent och att vi i snabbt kan behöva komma in och tjänstgöra, till exempel . Jag ska nämna någonting om datalagringsdirektivet, fru talman. Det kom ju upp här att det skulle vara inskränkande i integritetsskyddet. Det finns anledning att upprepa att datalagringsdirektivet är ett för och alla andra EU-medlemmar bindande direktiv. De uppgifter som ska lagras är de som svarar mot: Vem kommunicerade med vem? När skedde det? Var befann de sig? Vilken typ av information användes? Sedan ska man lagra misslyckad uppringning och lokalisering vid kommunikationens slut. Det här handlar inte om någon form av massövervakning, fru talman. Det handlar om att vi måste säkerställa att vi har information som kan klarlägga och utreda brott efter att ett brott har begåtts. Men vi ska inte lagra kommunikationen, alltså innehållet i kommunikationen. Vi ska alltså inte lagra de telefonsamtal vi har eller innehållet i de mejl vi skriver. Vi ska inte lagra chatt, nedladdning av filer eller surfning. Det omfattas inte av datalagringsdirektivet. Med detta anser vi att det finns ett behov av datalagringsdirektivet för att utreda brott och för att stärka rättssäkerheten för brottsoffer i vårt samhälle. Det finns också en annan sida av integritetsskyddet. Vi har skyldighet att värna integritetsskyddet för de brottsoffer som har rätt till upprättelse. Det finns ett behov för våra rättsvårdande myndigheter att få tillgång till vissa uppgifter i vissa särskilda fall när det gäller allvarlig brottslighet. Med detta, fru talman, yrkar jag bifall till förslaget i betänkandet och bifall till justitieutskottets förslag att upphäva underställandet till . 81 (MP) replik: Jag noterade att var väldigt tydlig med att anledningen till att lägga fram utskottsinitiativet om att riva upp det tidigare beslutet att underställa föreskrifterna för datalagringsdirektivet är just att man i efterhand ska kunna ändra i dem mycket enklare. Då behöver man helt enkelt inte gå till varje gång. På det sättet blir det enklare att göra förändringar som innebär större intrång i den personliga integriteten, och man minskar den parlamentariska insynen i vilka konsekvenser detta egentligen får. Det var väldigt tydligt, men jag skulle vilja fråga om hon anser att det har tillkommit någon yttre omständighet som kan medföra skäl att upphäva beslutet att föreskrifterna ska underställas . 82 i (M) replik: Låt mig först och främst påminna om att när vi hade det här ärendet uppe 2011 var , emot att man skulle underställa detta direktiv, så den omständigheten har över huvud taget inte ändrats. Vi anser nu som då att det inte ska underställas . Jag kan också konstatera att , när vi hade frågan uppe och den också skickades till , sade att en väg för att få insyn kan vara att underställa föreskrifterna. Det finns många andra möjligheter att utöva insyn än att underställa föreskrifter, vilket är en väldigt ovanlig ordning. 83 (MP) replik: Om jag uppfattar det rätt innebär det helt enkelt att det inte har kommit till någon som helst yttre omständighet som kan göra att man vill ändra det här, utan att det i princip uteslutande handlar om att Socialdemokraterna har ändrat linje. Därför går man nu fram med ett utskottsinitiativ som gör det enklare att göra förändringar som innebär större intrång i den personliga integriteten. Visst stämmer det som sade , att det finns anledning för att behålla en kontroll över hur reglerna på området utformas, även något mer i detalj, eftersom föreskrifterna kan få betydelse för det intrång som kommer att ske i den enskildes personliga integritet. Det är något som stämmer även . 84 i (M) replik: Som jag sade tidigare: När vi behandlade det här tidigare, 2011, var , emot att vi skulle underställa föreskrifterna, för det tillför inte så mycket i sak i det avseendet.