prot · GZ09138 · 2012-08-23 00:00:00 — Ni har inte något intresse av att höja taket. Det är oerhört bekymmersamt. Då urgröper vi sjukförsäkringssystemet, och vi urgröper också tilliten till sjukförsäkringssystemet som sådant. Jag menar att det är väsentligt att vi har ett omfattande sjukförsäkringssystem som omfattar alla löntagare och att vi kan se det som ett sätt att utjämna kostnader från dem som har höga inkomster och mindre sjukfrånvaro till dem som har lägre inkomster och till och från större behov av att använda sig av sjukförsäkringssystemet. 40 Statsrådet (M): Jag kan instämma i den diskussionen, det vill säga att det är angelägna frågor, vi kommer aldrig att ha det slutliga svaret på var exakt rätt nivå ligger. Det har jag all respekt för. Jag instämmer i hög grad att en viktig poäng med den tradition vi har i är att stimulera rörlighet på arbetsmarknaden, att många ska komma in på arbetsmarknaden, att det finns ett starkt skäl att vara en del av arbetsmarknaden för män och för kvinnor, att det finns ett otroligt starkt skäl att betala skatt på inkomster. Allt detta har tjänat oss väl. Det är i grund och botten den väg vi ska fortsätta att vandra. Sju och ett halvt basbelopp har vi visserligen haft länge, men det är inte så att jag, regeringen eller någon annan har huggit beloppet i sten. Det finns ingenting som utesluter en framtida diskussion om andra prioriteringar. Den som har följt socialförsäkringsdebatten förstår att vår, och även andras, prioritering har varit att lösa akuta problem med omfattande utanförskap. Det har legat före diskussionen om taken. Jag utesluter inte alls att diskutera vad som är rätt nivå på den offentligt lagstiftade försäkringen och de kompletterande avtalsbundna försäkringarna. Det är en helt rimlig debatt som jag gärna deltar i igen. Överläggningen var härmed avslutad. 13 § Svar på interpellation 2011/12:439 om regiontågen i 41 Statsrådet (M): har frågat mig vilka åtgärder jag planerar att vidta för att regiontågen i ska gå som planerat . Jag delar uppfattning att det är mycket positivt om resenärerna erbjuds ett bra utbud av tågtrafik. Den regionaltågstrafik som organiseras av de regionala kollektivtrafikmyndigheterna har under ökat kraftigt och resenärerna har strömmat till i stor omfattning. Denna trafik har bland annat underlättat många människors arbetspendling. Jag har fått glädjande information från om att antalet tåglägen till och från kommer att öka kraftigt till 2013. Trots detta verkar det som om efterfrågan på tåglägen i kan bli svår att tillgodose fullt ut tågplan. Skälet är att antalet ansökningar om tåglägen till och från har ökat med en tredjedel jämfört med innevarande tågplan. fråga gäller den kapacitetstilldelningsprocess som det enligt lag är uppgift att omhänderta i deras egenskap av förvaltare av den statligt ägda järnvägsinfrastrukturen. Infrastrukturförvaltare ska enligt järnvägslagen tilldela kapacitet på järnvägsnätet på ett sätt som medför ett samhällsekonomiskt effektivt nyttjande av spåren. Den som ansökt om kapacitet kan, ifall det har uppstått en tvist, låta tillsynsmyndigheten pröva om tilldelningen står i överensstämmelse med lagen. Regeringen är dock förhindrad att ha åsikter om den årliga kapacitetstilldelningen. Regeringen har däremot en viktig uppgift att se till att det finns tillräckligt med spårkapacitet för att på ett rimligt sätt svara mot den ökade efterfrågan på olika typer av tågtransporter. De kapacitetsbrister som finns, och som på uppdrag av regeringen kartlagts av , bör åtgärdas. Regeringen avser att överlämna en proposition till med förslag på en ekonomisk ram för transportinfrastruktur för planeringsperioden 20142025. Regeringen kommer därefter att, baserat på förslag, fastställa en nationell plan för transportinfrastrukturens utveckling för åren till 2025. Jag kommer alltså att arbeta intensivt med att skapa förutsättningar för att kvaliteten och kapaciteten i transportinfrastrukturen förbättras. Däremot kommer jag inte att lägga mig i den nu aktuella kapacitetstilldelningsprocess som ska resultera tågplan. 42 (S): Jag tackar för svaret från ! För mig som kommer från och är det en oerhört angelägen fråga hur regiontrafiken ska se ut. Framför allt handlar det om läget efter då det första steget tas i det så kallade Västsvenska paketet, som handlar om att investera i stor omfattning i infrastrukturen i men också att finansiera den investeringen med trängselskatt. För oss som politiker är det då oerhört viktigt att betona betydelsen av att det som är utlovat inför införandet av trängselskatten, nämligen att det ska bli investeringar i olika former framför allt när det gäller järnvägsinvesteringar och investeringar i kollektivtrafik, också sker på det sätt som man har planerat för. Det är därför som den här interpellationen är ställd. Det som har hänt är nämligen att när de presenterade sin tågplan , mitt , sade: Nja, vi kommer inte att kunna ha den 15-minuterstrafik för till exempel Alependeln från som var planerat. Då ska man komma ihåg att fattade beslut om att det skulle bli 15-minuterstrafik med Alependeln. Man hade dessutom fört samtal med om detta och inte fått några besked från om att det inte skulle vara möjligt. Det är helt logiskt att det skulle vara på det viset eftersom vi har haft en omfattande planerings- och projekteringsperiod för att få dubbelspår mellan och och som är på väg att fullföljas. Det är det som det handlar om, att vi skapar möjligheter för en ökad tågtrafik. När man i det läget presenterar en tågplan som säger att man inte kan ha 15-minuterstrafik och dessutom ska inskränka trafiken ytterligare för Kungsbackapendeln och resande från till underminerar det ytterligare kollektivtrafiken i . har jag förstått av svaret från infrastrukturministern att statsrådet inte kan lägga sig i den aktuella kapacitetstilldelningsprocessen som ett resultat av denna tågplan. Men jag kan konstatera när jag går in på att det står så här: Om det blir kö i fråga om hur många tåg man ska kunna få till har rätt att prioritera ansökningarna utifrån samhällsnyttan. Då menar jag att samhällsnyttan i detta fall handlar om att se till att regiontrafiken fungerar och kanske att en del andra angelägna transporter får avvika från detta, eftersom det är så oerhört angeläget att vi får fram denna trafik så att den fungerar fullödigt inför . Jag ska återkomma i nästa inlägg till vad jag tycker att regeringen ska göra ytterligare, men jag vill ändå ställa frågan: Är det verkligen på det viset att statsrådet över huvud taget inte kan föra samtal med om en så här oerhört angelägen fråga som är politiskt beslutad? 43 Statsrådet (M): För att börja med det sista: Det är självklart att jag skulle kunna göra det, men det är lika givet att jag då skulle kunna bli KU-anmäld för ministerstyre. Man får i sådana fall skilja på vad ministern ska göra och vad och Transportstyrelsen har för ansvar. För att inte krångla till den här processen skulle jag vilja försöka förklara vad det är som faktiskt händer. Det är helt riktigt, som säger, att trängselskatten börjar tas ut . I det arbetet är det många som har jobbat tillsammans, inte minst för en förbättrad kollektivtrafik. Det har gjorts oerhört mycket. Men i hela Västsvenska paketet, som är ett mångmiljardprojekt, är det många delar som återstår allt är inte färdigt . kan aldrig i en process lova tåglägen. Enligt lagen sker det en speciell process. Först ska gå ut med en järnvägsnätsbeskrivning av hur processen och tidsplanen ser ut. Sedan ska alla som vill använda nätet komma in med sina ansökningar. Det görs , oavsett vilka diskussioner som har varit åren innan. När alla dessa ansökningar har kommit in gör , i en dialog när man ser att man behöver göra justeringar för att kunna undanröja konflikter, ett förslag som skickas ut på remiss. Där kan naturligtvis förslaget avvisas. Om man inte kan lösa en konflikt när det råder en överbelastning och det kallas kapacitetsbrist blir det precis som säger och som det står på upp till att göra en prioritering. Det är klart att arbetsresor är en samhällsekonomiskt nyttig prioritering det brukar oftast vara det. Tågplanen är däremot ännu inte fastställd. Det görs , och görs det . Vad som just nu pågår är en fortsatt process för att se om man kan hitta en lösning. nämner en annan sak, och det berör Kungsbackapendeln och delen FlodaGöteborg. I arbetet med Västsvenska paketet ska det, för att ytterligare öka kapaciteten, göras ett antal perrongförlängningar så att man kan ha längre tåg och fler kan åka tåg. har särskilt bett om att detta ska tidigareläggas. Alltså ska det göras . Vi har ett problem, och det är att lika stor vilja som vi har att tågen går oklanderligt har vi att få tid på spåren. I denna process att bestämma nästa års tåglägen måste även , precis som alla som ska upp på eller vid spåren, ansöka om lägen. Jag vet att det pågår en diskussion om vad som ska göras och vad som behöver prioriteras. Med detta, herr talman, vill jag säga att det inte är fastställt hur det blir. Vad som ändå är positivt det tror jag att håller med om är den gemensamma ambitionen, inte bara Bana väg i Väst som blir klar med dubbelspår upp till och allting annat som görs, att man ska försöka hitta lösningar. Vi har förut under det här året haft 464 tåg till och från . vet vi att det är 628 ansökningar som har kommit in. I stort sett alla har fått sina tider. Det är 30 som inte har det, varav 28 är , men har fått en stor del av den ökning som har tillkommit. Just nu kvarstår den del som man inte fullt ut har löst, till exempel när det gäller att kunna ha styva tidtabeller, vilket kan vara nog så viktigt för att man som resenär ska kunna hålla reda på tiderna. 44 (S): Tack, statsrådet, för svaret! Jag uppfattar att statsrådet och jag har samma ambition, nämligen att hitta en lösning på det här problemet. Det kan finnas också andra orsaker till att vi har fått den här situationen avregleringen kan ha varit en bidragande orsak. Det är fler tåg som ska konkurrera om samma spår mellan till exempel och , och det kan ställa till en del bekymmer och leda till att det blir väldigt trångt på . Jag har noterat att det i debatten finns de som framhåller detta som en orsak, inte minst olika trafikutredare. Detta belyser ytterligare betydelsen av att Västlänken kommer till som en del i det västsvenska paketet. Utan en sådan tågtunnel kommer de här problemen att finnas kvar framöver. Det är väl ganska självklart . Det har ju varit en diskussion om huruvida Västlänken verkligen behövs. Jag tycker att den diskussion vi har och de kapacitetsproblem vi har understryker betydelsen av den satsningen ännu mer . hade vi kanske inte så konkreta exempel på vad den skulle ha för betydelse. I den meningen har debatten varit framgångsrik, skulle jag vilja säga. Jag förstår att statsrådet har svårt att agera mot i det här läget. Men även om man inte kan lova precis hur tågplanen ska se ut har det ändå pågått ett arbete med dubbelspår mellan och . Att man inte har tänkt igenom vilken betydelse det får för tycker jag är lite förvånande. Även om inte har varit minister har regeringen ändå ett samlat ansvar för att man inte i tillräcklig omfattning har agerat för att skapa förutsättningar för att klara detta på ett bra sätt, så att situationer som den vi har inte ska behöva uppstå. Med anledning av den uppkomna situationen kan man behöva göra lite omprioriteringar när det gäller vilka tåg som ska gå i . Det bör man ta sig en funderare på. Även om är en statlig myndighet har man från sida i sina uttalanden, till exempel om banarbetet på , hänvisat till beslut om investeringsmedel och så vidare. Här har också regeringen ett ansvar för att man inte har förberett sig. Arbetet har ändå pågått ett tag. Det västsvenska paketet är ju gammalt . Det är alltså inget som har uppstått precis . Mot bakgrund av den situation som har uppstått finns det kritik att framföra. Man har inte förberett sig på vad som ska hända. I Ale kommun arbetar man nu intensivt med att få fram bostadsbyggande och planering för bostäder runt de nya stationerna. Det pågår alltså ett väldigt aktivt arbete för att skapa förutsättningar för att allt fler människor ska åka kollektivt till jobbet i stället för att ta bilen. Därför är detta en oerhört viktig fråga. 45 Statsrådet (M): Jag tycker alltid att det är bra att alla parter som ingår någon form av avtal håller sin del av avtalet. Det gäller såklart även staten. I det västsvenska paketet finns en bred politisk majoritet. Det är naturligtvis bra när det ska vårdas över . En viktig utgångspunkt i detta har varit regionens arbete med K2020, där man vill fördubbla antalet kollektivtrafikresor. Det är i grunden positivt. Vi har undersökningar som visar att inte minst i är det fler som tar bilen till och från jobbet. Det har därför varit ett medvetet arbete för att få fler att åka buss eller, nu när järnvägen har byggts ut, att skapa möjligheter att åka kollektivt med pendeltåg. Det är möjligt att det går att vara kritisk mot delar i processen. Då ska vi ta till oss av den kritiken. Den process som sker inför tågplan 2013 kommer att uppstå igen. Tåglägena söks , och då görs hela processen om. Det är också därför som den är så tydligt reglerad i lag. Man får inte bara dela ut efter gottfinnande och god vilja. Det är en rättssäkerhet i sig. I diskussionerna hemmavid hör kanske att det hela skulle bero på avregleringen och på att det är fler tåg på samma spår. Avregleringen på godssidan har funnits , så det är kanske inte det som är avgörande just . Avregleringen av persontrafiken fullt ut började gälla först , och där är det väl bara någon enstaka ny operatör som har tillkommit jag tänker på Blå Tåget mellan och . Snarare är det faktiskt så att det är fler som vill åka tåg och fler som vill transportera på tåg. Inför har vi märkt nästan en tredjedels ökning av trycket när det gäller dem som vill komma till och från. Det är många aktörer som redan finns. Här handlar det snarare om hur man ska hitta en bra fördelning. Eftersom vi inte har byggt ut kapaciteten fullt ut sådana arbeten ska göras är den styva tidtabellen. I strävan att få fler att välja att ta tåget har fått betydligt fler tåglägen än man hade tidigare. Den kritiska delen ligger snarare under . Det är ju en del tåglägen som behöver göra anspråk på tack vare perrongförlängningarna. Från har det kommit önskemål om att tidigarelägga perrongförlängningarna just för att få mer kapacitet, så att fler ska kunna åka pendeltåg. börjar trängselskatten gälla. Då skulle vi alla önska att det var helt optimalt, men är inte allt på plats. Det har dock blivit bättre. Det kommer att fortsätta bli bättre när perrongutbyggnaderna är färdiga. Låt oss ha den här processen i gång. Jag tycker också att det är viktigt att man kan nå dit man vill. Låt oss mot bakgrund av prioriteringskriterier och den diskussion som förs med och regionen se vad processen leder fram till tills tågplanen beslutas . 46 (S): Betalstationerna ska vara på plats . Den delen i överenskommelsen är det såvitt jag vet ingen diskussion om, utan detta kommer att gälla. Detta kommer människor i att märka . Vi har kvar en fråga som inte är ansvarig för utan , och det handlar om skatter. Vilka är det som ska betala trängselskatten? Den gäller tyvärr inte för utlandsägda fordon, och detta har jag debatterat om tidigare med . Detta är en del av överenskommelsen som staten och regeringen inte har hållit, men det kan vi ta debatt om . Betalstationerna är alltså på plats . Därför är det så väsentligt att också löftet om en utökad kollektivtrafik som gör att människor i betydligt större omfattning än tidigare ska kunna ställa bilen och åka kollektivt till jobbet går att uppfylla. Det är därför som debatten i det här sammanhanget är oerhört central och viktig för oss. När man talar om tågplaner som ska gälla i taget tycker jag egentligen att det låter lite konstigt. När vi talar om infrastruktursatsningar av det här slaget talar vi ju om långsiktiga investeringar som ska gälla över . Men jag uppfattar det här med tågplaner för bara som att det är någon form av minimum för att man sedan ska kunna bygga vidare med fler tider. I annat fall blir det en väldig ryckighet för regiontrafiken. Jag skulle hellre se att man hade mer långsiktiga planeringsperioder än . Jag får i alla fall tacka för debatten. Jag hoppas att vi kommer att kunna se att de investeringar som är gjorda kommer att kunna användas fullt ut . 47 Statsrådet (M): Jag vill tacka för den här diskussionen, för det är inte alltid så lätt att veta hur alla processer går till och hur de fungerar. Men jag vet att arbete för att försöka lösa det här de facto pågår. En liten parentes som nämnde gäller trängselskatten och de utländska fordonen. Där är det meningen att det ska komma ett förslag från finansen, så att det även ska gälla för utländska fordon. Men det är inte bara det. Också diskussionen om straffavgiften, om det är rimligt att till exempel ha i straffavgift om man missar att betala in , finns med i den utredningen. När det gäller löftet om utökad kollektivtrafik tycker jag ändå att regionen och kan sträcka på ryggen rejält. För det har skett en markant ökning på kollektivtrafiksidan, även på pendlingssidan. Just i den här delen har man inte fått det fullt ut, men det sker en ökning, och det är ett oerhört engagemang och ett bra arbete som görs där nere. När det gäller tågplaner i taget är det faktiskt lite knepigt. Inte minst när det gäller regionaltrafikdelen är det problematiskt. Men det handlar även om dem som kommer in som nya aktörer, om de ska våga sig på att investera i fordon när de vet att de kanske bara får vara där . Därför tittar på om det är möjligt att ha någon form av ramavtal som sträcker sig över . Däremot är inte näringslivet lika intresserat av det. Men man kanske kan hitta en kombination av en miniminivå, en möjlighet till ramavtal och även ad hoc-tider. Vi tittar nu på om vi kan lösa behovet för fler. Just till och från , herr talman, är det ju inte bara människor som vill åka, som kommer långt ifrån och från nära håll. Där har vi också en av våra viktigaste hubbar och knutar när det gäller godstrafik kopplad till hamn i . Vi har en hel del utmaningar, men jag hyser goda förhoppningar om att i sin dialog kan komma fram till en lösning. Överläggningen var härmed avslutad. 14 § Svar på interpellation 2011/12:432 om arbetsmarknadsåtgärden fas 3 48 Arbetsmarknadsminister (M): har frågat mig om jag avser att vidta några som helst åtgärder för att stoppa inflödet av arbetslösa i fas 3. Intentionerna med sysselsättningsfasen är att personer som har varit arbetslösa ska få möjlighet att bygga upp nya referenser, nätverk och en arbetsgemenskap hos en anordnare. De huvudsakliga anordnarna av platser i sysselsättningsfasen är kommuner och allmännyttiga organisationer. Insatsen handlar om en meningsfull sysselsättning som är utformad efter individens behov, som jobbsökandet fortsätter. De som deltar i sysselsättningsfasen har varit borta från arbetsmarknaden och har haft svårt att komma i sysselsättning. Jag tror att det bästa sättet för dessa individer att komma i arbete är att få en meningsfull sysselsättning hos en arbetsgivare. Det är viktigt att arbetsgivare, anordnare, är seriösa, och jag uppfattar att Arbetsförmedlingen genomfört ett omfattande arbete för att stärka kontrollerna för att nå en hög kvalitet i sysselsättningsfasen. Regeringen har gjort stora satsningar på arbetsmarknadspolitiken för att förhindra och bryta långtidsarbetslösheten. De som har störst behov, det vill säga de som står långt ifrån arbetsmarknaden, ska prioriteras. har insatser genomförts för att förhindra långtidsarbetslöshet. I samband med budgetpropositionen genomfördes till exempel satsningar som innebär ett nytt arbetssätt vid Arbetsförmedlingen. Genom förstärkning av uppföljningen men även möjligheten till tidigt stöd genomförde regeringen förändringar som kan påverka långtidsarbetslösheten. Vidare tillfördes resurser för bland annat förstärkta förmedlingsinsatser inom garantierna. De åtgärder som vidtagits inom sysselsättningsfasen syftar till att förstärka sysselsättningsfasen så att den ska fungera enligt intentionerna. finns möjligheter att delta i arbetsmarknadsutbildning även i sysselsättningsfasen samt att få ett förstärkt särskilt anställningsstöd. Inte minst har vi i en följd av år ökat Arbetsförmedlingens förvaltningsanslag bland annat för att öka handläggartätheten i jobb- och utvecklingsgarantin. Sammantaget har regeringen vidtagit flera reformer för att öka kvaliteten i sysselsättningsfasen och för att öka möjligheterna att komma ut i arbete. Regeringens satsningar har inneburit att Arbetsförmedlingen har kunnat genomföra omfattande rekryteringar, bland annat för att öka kvaliteten i de platser som ges i sysselsättningsfasen. Arbetsförmedlingen bedömer att kvaliteten kommer att kunna höjas ytterligare när rekryteringarna har fått fullt genomslag. Därför följer regeringen denna fråga noga. 49 (S): Jag vill börja med att tacka arbetsmarknadsministern för svaret. Jag tycker dock att jag har sett det här svaret tidigare, och jag måste säga att jag inte är riktigt nöjd. Bakgrunden till min interpellation är ett program från som jag såg. Jag tror att de flesta av oss som såg det programmet blev ganska illa berörda över den situation som många människor som är inskrivna i fas 3 befinner sig i. Både jag och statsrådet har träffat flera deltagare i fas 3. Jag vet inte hur många har träffat som har beskrivit det här som en tillbakagång till Fattigdomssverige, men det var i alla fall ord som man använde. , som på ett plusjobb nu är i fas 3, gör samma sak som han gjorde när han hade gröna jobb. Men i stället för gröna jobb har han fas 3 och naturligtvis mycket sämre ersättning. som är docent i arbetsmarknadspolitik konstaterar att det viktigaste för att kunna åstadkomma att människor kommer till jobb är att insatsen påminner om vanliga jobb och att fas 3 egentligen ligger för långt ifrån den vanliga arbetsmarknaden. säger andra kritiker att fas 3 är en väg mellan två diken. Å ena sidan är det meningslösa uppgifter man har. Å andra sidan finns det faktiskt de som gör riktiga jobb, men de har inte lön, utan de går under begreppet fas 3 eller, som statsrådet väljer att kalla det, sysselsättningsfasen. I den revisionsrapport som Arbetsförmedlingen gjort om fas 3 konstateras bland annat angående fas 3 att risken för konkurrenssnedvridning, undanträngning och uppbyggnad av oseriösa verksamheter är stor. Och på en direkt fråga säger generaldirektör att det finns risker när det är stora volymer, det vill säga när gruppen som ingår i fas 3 blir stor. Det kan väl sägas att det är ganska många när det är 35 000 och man därmed är den största enskilda arbetsgivaren i . Enligt Arbetsförmedlingens egna prognoser kommer det att vara 48 000 personer inskrivna i fas 2014. Det är Arbetsförmedlingens egna prognoser. Och man konstaterar att går vidare till arbete eller utbildning. Det här, som statsrådet och regeringen driver, är liksom ingen succé. Därför var min fråga till statsrådet: arbetsmarknadsministern att vidta några som helst åtgärder för att stoppa inflödet av arbetslösa i fas 3? Jag kan inte konstatera att hon tänker göra det, vilket jag tycker är synd. har faktiskt gjort ett tillkännagivande i den här frågan. Det står också i statsrådets svar att regeringens satsningar har inneburit att Arbetsförmedlingen har kunnat genomföra omfattande rekryteringar, bland annat för att öka kvaliteten i de platser som ges i sysselsättningsfasen. Döm om min förvåning när Arbetsförmedlingen annonserar att man söker tjänster. De behöver andra konsulter till hjälp. Man skulle kunna tro att Arbetsförmedlingen skulle klara det själv, men så är det tydligen inte. Om de inte klarar att rekrytera till sin egen verksamhet kan man ju fundera på hur Arbetsförmedlingen ska lyckas med det här.