prot · GZ0970 · 2012-02-15 00:00:00 — bedömer att tiden nu är inne att på samma sätt erkänna staten . Under de år som förflutit sedan slöts har utvecklingen medfört att den mark som ockuperades bortom gränser slitits sönder av nya bosättningar och de facto sökt annekteras av . Många, även EU:s rapportör, tvivlar på om utvecklingen möjliggör en tvåstatslösning. FN:s särskilde rapportör konstaterar att den palestinska myndigheten kommit så långt det är möjligt med att konsolidera sin kontroll inom ett område som är ockuperat. Vidare påtalas risken för att uppnådda resultat går förlorade om den nuvarande utvecklingen består. Av respekt för varje folks självbestämmanderätt, för internationell rätt och för att tydliggöra att både israeler och palestinier har samma rätt till en egen stat anser vi att fler EU-stater måste erkänna . är unikt och måste prövas unikt. kommer fortsatt att driva på för att ska visa vägen. För del är det självklart att ska rösta ja till en begäran att uppgradera ställning i med de möjligheter det innebär att också söka internationell rätt. Vi är lika tydliga med att stödja den icke-våldsväg som valts som att fördöma alla former av terrorhandlingar. Även med ett brett erkännande för som stat krävs ett fredsavtal mellan och för att nå gränser som är säkra för båda och erkända av alla. För att det ska bli hållbart kommer det att krävas svåra beslut från båda parter. Med två stater som förhandlar om ett fredsavtal, om landbyten, gränser, flyktingar, säkerhet och uppnås ingen enkel fredslösning. Men dagens förhandlingsordning har prövats utan annat resultat än att icke-staten ser sitt tänkta land styckas upp av den part man förhandlar fred med den ockuperande staten. Vi vill se ett välmående och av alla erkänt leva i fred med sina grannar, ett välmående och erkänt . vill inte ge upp den drömmen. Vi kommer fortsatt driva på för att den ska förverkligas. Vi väljer att vara hoppfulla om framtidsresan, herr talman. 14 (KD): Utrikesministern har här tidigare läst upp den utrikespolitiska deklaration som vi kristdemokrater står bakom. Men jag vill på de minuter jag har till förfogande ändå lyfta fram några områden som är viktiga och aktuella för oss kristdemokrater i utrikespolitiken. Den europeiska gemenskapen står inför stora utmaningar. Flera länder har en usel ekonomi. vill flera länder komma in i den europeiska gemenskapen, för i en globaliserad värld är det bra att stå enad med andra. tas flera steg, exempelvis den så kallade europakten, för att stärka budgetdisciplinen i EU-ländernas nationella ekonomier. Därmed stabiliseras marknaden och EU:s gemensamma ekonomi. Det kommer att gynna alla i EU-området, även . säkerhetspolitik bygger bland annat på vår solidaritetsförklaring inom EU. Det betyder att vi ställer upp för varandra i kris, även vid militära hot. har som gått fattat beslut om flera internationella insatser såsom och . Vi står fast vid att det krävs ett FN-mandat, men vi kan bidra genom EU-, Nato- eller FN-ledda operationer. Vi anser dock att bör bidra i fler FN-ledda insatser än . har vi bara 23 personer i sådana insatser. Här bör vi kunna öka bidraget. Den arabiska våren tog många med förvåning. I början fanns en avvaktande hållning med tal om stabilitet. Men folket gav inte upp. Folket krävde slut på förtryck, och man var för demokrati men också för behovet av sociala reformer i syfte att skapa jobb och utveckling. Vi ser nu svårigheter på vägen. I har militärrådet ännu inte lämnat över makten till folket men har genomfört fria och demokratiska val. Man har slagit ned demonstranter och gjort razzior mot frivilligorganisationer. Kvinnor oroas över jämställdheten. Hur ska det gå med Muslimska vid makten? Frågorna är många. Men kristna i känner oro, särskilt efter attacken där över 30 människor dödades. ser jag i sociala medier rapporter om regeringsförhandlingar mellan Muslimska och de kristna kopternas ledning. Det är en dubbel bild vi får i medierna, och som jag också har fått bekräftad vid kontakter med människor inne i . Jag vill ändå tro att ska fortsätta på den väg som man har startat mot demokrati och utveckling. Den största garanten för det är det egyptiska folket självt. På flera håll ser vi konflikter och förföljelse av kristna. Många kristna drabbas av våld och dödande, och de blir måltavlor utifrån olika anledningar. Terrorister riktar ofta in sig på kristna helgedomar och kristna som vill utöva sin religion i fred och frihet. Vi måste garantera att denna grundläggande rättighet skyddas. Vi har ett ansvar att uttrycka vårt stöd för alla som drabbas av religionsförtryck eller förföljelse. spelar en viktig roll för freden i . mellan och är av stor vikt att värna. utsatta position i området, och i det läge som råder, gör att världssamfundet nu måste ge de säkerhetsgarantier som krävs för att de på ett konstruktivt sätt ska kunna bidra i fredssamtalen med palestinierna. Palestinierna måste å andra sidan ges ett hopp om en framtid med en egen stat sida vid sida med ett erkänt . Båda parter kan inte vara annat än vinnare om ett fredsavtal finns på plats . Låt oss hoppas på det. I är läget mycket allvarligt. Vi som följer nyheter via sociala medier får fruktansvärda videoklipp oss till handa. Våld, tortyr och beskjutning av civila är tydliga tecken på den respektlöshet som visar mot sin egen befolkning. och veto i ger legitimitet att fortsätta som om inget hade hänt. krävs att världssamfundet enas i eller på annat sätt för att fatta beslut till skydd för civilbefolkningen i och få att avgå. Det har blivit allt farligare att vara journalist runt om i världen. tillfångatogs på oklara grunder två svenska journalister i och . De fängslades och har dömts till fängelse. De togs till fånga när de försökte ta sig in i för att undersöka människorättsläget där. Det var bland annat efter att de hört vittnesmål i flyktinglägret i om situationen i Ogaden. De ville mer. De skulle göra ett journalistiskt uppdrag och ingenting annat. Sedan vet vi hur det gick. är de i ett fängelse utanför , och är en risk. Det är lätt att få sjukdomar under sådana tuffa förhållanden, och vi får nu bara hoppas på deras frigivning. Situationen för journalister världen över är på många håll bedrövlig. Det är en fara att skriva och vara journalist . Där måste vi stå upp för FN:s deklaration att man har rätt att söka information över gränserna. Det finns hoppfulla tecken. Sociala medier bryter igenom bruset där medierna censureras i övrigt. Vi har stora utmaningar kvar på olika områden i utrikespolitiken, och vi får aldrig ge upp kampen för mänskliga fri- och rättigheter. 15 Utrikesminister (M): Jag ska vara kortfattad och försöka hinna med allt . Jag tror att det var som sade angående de höga betyg som har fått att det beror på . Så är det. Att får höga vitsord för sitt agerande på den internationella arenan beror på , , , , och det berodde på , och det beror på , och ibland kanske till och med jag finns med i sammanhanget. Men det är som får de höga vitsorden, och det är bra att bekräftar detta. Jag ska därefter gå över till erkännandefrågan som vi har diskuterat mest, och det är den svåraste. Låt oss vara tydliga med detta. Det förefaller av senaste inlägg som att vi är eniga om att det är de tre kriterierna som gäller den klassiska svenska erkännandepolitiken . Då gäller det tolkningen av det tredje kriteriet: Har den palestinska administrationen kontroll över det palestinska territoriet eller ej? Det säger att de har. Då säger jag: Banalisera inte ockupationens brutala realitet. Jag skulle önska att de hade det, och jag skulle önska att vi var där. Men tyvärr är så inte fallet. Se på bosättningspolitiken. Se på den makt som den israeliska armén har. Se på övergreppen mot människorna där. Tyvärr är vi inte där och har en palestinsk stat som har kontroll över sitt territorium. Jag hoppas att vi kommer dit. Vi ska arbeta med all vår kraft för att detta ska bli möjligt också för att ge fred till . Den dag för att ansluta till det socialdemokratiska papperet vi kommer dithän att det ligger ett förslag på bordet i om fullt medlemskap för i FN kommer vi med glädje och styrka att rösta ja i full enighet i denna riksdag. 16 (S): Det är lite grann så att man längtar efter att ska komma hem och reda ut vad regeringens position egentligen är när vice statsministern har sagt att det måste till ett fredsavtal innan vi kan erkänna staten och nu så redigt redovisar att det som vanligt är de tre gamla folkrättsliga kriterierna som gäller. Vi kan gärna ha en diskussion om vilka kriterier som är uppfyllda eller inte. Jag har bara noterat att det finns en majoritet bland partierna i riksdag som tycker att de är uppfyllda. Vi har stöd av folkrättsliga professorer, och dessutom har över 130 andra länder tyckt likadant. Det är alltså som är marginaliserad i sin åsikt. Men jag tycker att det ska bli intressant att höra när han kommer hem reda ut vad det egentligen är som han har sagt. Även försöker nu vrida om hela historien och säga att det handlar om någonting annat. Sanningen är att har sagt att det måste till ett fredsavtal innan kan erkänna staten . Allt annat är historieförfalskningar. Jag är glad över den positionsförflyttning som regeringen har gjort i denna kammare. Det är bra. Jag vill ge beröm till för hennes tydliga ställningstagande gällande hur det faktiskt ser ut där en stat äts upp av den andra och att det måste upphöra. Jag är också mycket glad över inlägg om arbetstagarnas rättigheter och kvinnornas rättigheter och så vidare. Jag tycker att han gjorde detta på ett alldeles föredömligt sätt. Jag är också mycket glad över senaste inlägg om den kontraproduktiva politik som Europeiska unionen har haft mot . Kom ihåg att det sattes ett fruktansvärt rekord. 1 500 människor dog i när de försökte ta sig från hopplöshetens strand till strand. Vi får inte glömma bort att den enda hållbara lösningen på detta är att vi får en inkomstfördelning som ser annorlunda ut. Vi måste underlätta för handel i . Vi måste sluta med exportsubventioner och importrestriktioner. Vi måste se till att länderna i kan få ekonomisk tillväxt, framtidshopp och sysselsättning. Det är det enda sättet att lyckas med den arabiska våren så att de nordafrikanska länderna kan bli demokratiska och få lugn och ordning. Där har vi ett viktigt uppdrag att göra. Tyvärr har vi varit för kontraproduktiva alldeles för . Jag tackar för dagens debatt. 17 (MP): Jag har tidigare talat om inkonsekvens och dubbelmoral. Men den allra största dubbelmoralen ser vi när det gäller den svenska vapenexporten. Den har ökat med , och är det land som per capita säljer mest vapen i världen. Det är för mig obegripligt att man med den ena handen främjar export av vapen som är till för att döda och motarbetar klustervapenkonventionen, som tack och lov nu ändå kommer att träda i kraft, och med den andra handen verkar för ett europeiskt fredsinstitut som utrikesministern talade om. Det stora antalet vapen som är i omlopp i världen främjar inte fred. Vapenindustrin i omsätter . Den har 30 000 anställda som skulle kunna hamna i arbetslöshet om vapenexporten minskar; jag antar att det är där skon klämmer. recept för minskad vapenexport utan samtidig förlust av arbetstillfällen är att ställa om produktionen till produkter för fredliga ändamål, till produkter som vi har användning för och som människor uppfattar på ett positivt sätt. Enligt opinionsundersökningar som gjorts är en majoritet av medborgarna mot vapenexport. Vi och världen behöver till exempel snabba tåg som klarar både vintrar och varma somrar. Vi behöver utveckla miljötekniken och alternativa energislag. För ett säkert behöver vi rusta oss för de icke-militära hoten, såsom översvämningar, cyberhot med mera. Om vi utgår från en breddad säkerhetspolitik med människors säkerhet i centrum och den nu allt oftare uttalade uppfattningen att det handlar om att skydda våra flöden är den bästa försvarsindustri kan förfoga över den som säkrar inhemskt producerad ren energi och som säkrar vår infrastruktur mot översvämningar och ras, mot elavbrott och mot cyberattacker. Vi behöver ett försvar mot de hot som är reella för människor i stället för ett försvar mot en militär invasion som ingen tror ska komma. Vi behöver en politik som är konsekvent. Vi behöver moral i utrikespolitiken men absolut inte inkonsekvens och dubbelmoral! 18 (SD): Beträffande demokrati och yttrandefrihet vill jag påtala att rapporter om valfusk vid parlamentsvalet i och det sätt på vilket oppositionen där motverkades är oroande och något som vi bör påtala i vårt samarbete med . I detta sammanhang vill jag säga att även jag upplever ett mått av dubbelmoral i denna kammare. Just dubbelmoral är ju ett populärt tema detta även hos som gärna pekar på dubbelmoral hos regeringen. Det jag vill ha sagt är att många här är snabba med att påtala brister när det gäller demokrati och yttrandefrihet i andra länder, vilket vi ska göra, och med att påtala brister avseende oppositionens möjligheter att verka på rättvisa grunder. Men när det gäller saker som händer i att människor blir diskriminerade på grund av politisk hemvist i fackförbund och på arbetsplatser samt när det gäller det våld mot politiker som pågår här ser jag inte många starka reaktioner från övriga politiker i denna kammare. Jag vill avsluta med att säga att ser vikten av samarbete med FN och för mänskliga rättigheter och demokrati i andra länder. Däremot är det olyckligt att egen utrikespolitik alltmer urholkas och tas över av EU:s gemensamma utrikes- och säkerhetspolitik där inflytande är mycket begränsat. Vi i har reagerat när övriga i utrikesutskottet uttryckt att EU:s utrikespolitik är utrikespolitik. Om nu bara EU bestämmer kan man undra varför vi över huvud taget har en utrikespolitisk debatt i riksdag. utrikespolitik är viktig. vill verka för en värld med fria, demokratiska och självbestämmande stater där grundläggande mänskliga rättigheter respekteras. 19 HANS (V): En utrikespolitisk debatt är lite av årets höjdpunkt för oss som brinner för de internationella frågorna. Men efter att under 40 långa minuter ha lyssnat på börjar jag undra vad som egentligen är poängen med att den borgerliga regeringen presenterar en utrikespolitisk deklaration när man inte verkar vara så intresserad av att bedriva någon utrikespolitik över huvud taget. Det har varit 40 långa minuter av allmänna omvärldsbeskrivningar och positivt värdeladdade floskler. Jag avundas inte de journalister som står utanför denna sal. Vad ska de skriva om? Vad ska de rapportera om på kvällsnyheterna? Var finns idéerna om hur ska kunna agera för att världen ska bli lite mer rättvis, lite mer jämställd och lite mer demokratisk? Och hur är det egentligen? Vill den borgerliga regeringen erkänna ja eller nej? Vilka ytterligare sanktioner vill man egentligen se gentemot ? Hitintills har den borgerliga regeringen sagt nej till sanktioner som inneburit att svenska ekonomiska intressen hotats. Det har här talats om betygsättning av den borgerliga regeringens utrikespolitik. Jag undrar vilket betyg folket i och i hade satt på och övriga i regeringen om de hade haft möjlighet att göra det. Jag undrar vilket betyg de oppositionella i sätter på den här regeringen som fortsätter att avvisa oppositionella och öppet homosexuella tillbaka till förtrycket i . Jag undrar vad de kämpande aktivisterna i säger om att den borgerliga regeringen fortsätter att exportera vapen till förtryckarregimen. Jag undrar vad det palestinska folket säger om att vi har en borgerlig regering som allierade sig med de mest fanatiska Israelanhängarna i FN och sade nej till ett palestinskt medlemskap i . Jag undrar vad det syriska folket säger om att har en handelsminister som äter älg på Arvfurstens palats tillsammans med vice premiärminister. Nej, hade det varit så att befolkningen i och i hade fått möjlighet att sätta betyg på den här regeringens utrikespolitik hade det är jag övertygad om kommit ut som betygsmotståndare. 20 (FP): Jag tror att snudd på alla här är överens i fråga om att vilja se en palestinsk stat. Vad som är viktigt för mig och , för oss liberaler, är att den palestinska staten också överlever dagen därpå. I slutändan kommer det att krävas ett fredsavtal där parterna löser frågan även på plats. Man kan inte votera fram en fred i . Hur mycket man än vill och hur engagerade vi än är kommer det i slutändan att krävas ett fredsavtal för att en palestinsk stat också ska kunna överleva dagen därpå. Avslutningsvis: Jag är inte född i därför att jag är extra stark, smart eller snygg. Jag är född i därför att jag är lyckligt lottad. Jag har haft turen att födas i ett land med frihet och demokrati. Det förpliktar oss att ställa upp för de människor som inte är riktigt lika lyckligt lottade, människor som föds i krigszoner, som föds i länder med diktatur och förtryck eller som föds i stater där regimen som är fallet i beskjuter människor med bomber och granater. Vi måste stå upp för en human flyktingpolitik i ; detta är väldigt viktigt. Vi i måste stå upp också för de människor som lever i . Många människor i är drabbade. Det är väldigt mycket fokus på banker, men det finns ett antal miljoner greker européer, människor som har det ganska tufft och ganska kärvt. Om det europeiska projektet inte förmår att resa sig igen och bli ett starkt demokratiskt projekt försvagas hela den fria världen. Vi ser nu hur Alliansen vädrar morgonluft. Det är Tories och det är . Det är och det är . Vi ska inte låta dem vinna. är det viktigt att alla vänner av ett europeiskt samarbete förmår att värna detta projekt, förmår att stå upp för att morgondag ska vara ljusare än det är , i tider av kris och elände, i . 21 (C): arbetar för att utrikespolitik ska syfta till hållbar utveckling. är det, som utrikesministern nämnde, sedan , och det är om miljö och hållbar utveckling. är berett att ta ett stort ansvar för att forma lösningar som inte ökar kampen om livsmedel, knappa råvaror, dricksvatten och mark, som inte ökar spänningar mellan länder och som inte ökar flyktingströmmar och konflikter. Vi talar ofta om terrorism och om spöken men alltför sällan om klimatfrågorna som det nya säkerhetspolitiska hotet. Här behövs ett uppvaknande. Vi står inför behov av breda globala lösningar. Från vår sida är vi beredda att bidra. bistånd ska också ses i det sammanhanget. Från svensk sida har vi en stor biståndsbudget, och vi är stolta över att kunna hålla fast vid av bni. Vi har fokus på klimat och miljö, demokrati och yttrandefrihet samt jämställdhet. Det handlar om nyckelområden för att nå en hållbar utveckling. Det är områden som kräver rätt mycket möten mellan människor som kräver rätt mycket prat. Det är dock områden som på lång sikt kommer att förändra. Det ser vi inte minst i . Ett parti har, tycker jag, tydligt sökt en isolationistisk väg . De försöker placera i en bur och stänga grinden. Jag hoppas och tror att det inte blir väg framåt, och jag ska arbeta hårt för att så inte blir fallet. Med detta, herr talman, säger jag tack för debatten. ska jag alldeles snart ägna mig åt och för räkning granska just vart de är på väg. 22 (KD): Jag skulle vilja säga några ord om biståndet, då det har debatterats en del . Vi kristdemokrater tror på ett starkt bistånd. Enprocentsmålet ligger fast. Vi anser att vi har råd med solidaritet. Men vi tror också att om vi stärker mänskliga rättigheter får det säkerhetspolitiska effekter och inverkan på utveckling, fred och frihet. Vi har utmaningar i biståndet, och vi har behov av reformer. Sida har genomgått en stor förändring. FN har också reformerats och påbörjat ett nytt arbetssätt med ökad samverkan mellan olika organisationer ute i fält. EU tar nu nya tag för att reformera och förnya biståndet, och det är bra. Där har särskilt det så kallade budgetstödet kommit i fokus. Vi vill naturligtvis inte skicka pengar direkt in i korrupta ledares statskassor, men har budgetstödet på många håll just gett möjlighet att ställa krav på exempelvis bekämpning av korruption. menar att budgetstödet ofta har mer fördelar än nackdelar. Självklart ska vi ifrågasätta varje biståndskrona, men vi kanske inte helt ska kasta ut barnet med badvattnet. Millenniemålen har varit betydelsefulla, och vi ser nu framgångar bland annat genom vårt bistånd via FN-organ och även via det civila samhället. Fler barn går i skola, och barna- och mödradödligheten minskar. aidssjuka får mediciner, och vaccinationsprogram minskar dödsfall i sjukdomar som mässling. Malaria bekämpas på ett effektivt sätt. kan och ska ha ett bistånd som gör skillnad hos den enskilde och som bekämpar fattigdom. förmedlar via alla medarbetare i biståndet viktiga värden som efterfrågas och som vi ska svara upp mot. Vi har råd att satsa solidariskt. Låt inte röst tystna i världen! Biståndet är en väg att nå ut med dialog och samförstånd. 23 (M): Vi står inför stora utrikespolitiska utmaningar, både här i och i . Det sker snabba och genomgripande förändringar både inom EU och utanför dess gränser. Jag ska främst uppehålla mig vid två av dessa utmaningar. Det ena gäller utmaningen för EU:s gemensamma utrikespolitik, och det andra gäller konsekvenserna av den arabiska våren. Utrikesministern brukar säga att regeringen arbetar för ett starkare i och en starkare europeisk röst i världen. Jag delar denna målsättning fullt ut, men för att vi ska kunna uppnå målet om ett starkare i krävs dels ett starkt stöd här hemma för den politik vi för, dels ett stort svenskt inflytande inom EU. Jag uppfattar att vi faktiskt har lyckats väl i båda dessa avseenden, och det är jag inte ensam om. Enligt rapporten , som publicerades och som innefattar opinionsmätningar i tolv europeiska länder och , var det land där befolkningen hade i särklass störst förtroende för den förda utrikespolitiken. Närmare tre fjärdedelar av svenskarna känner enligt rapporten stort förtroende för vår utrikespolitik. Mätningen visar glädjande nog att det också finns en stark vilja bland svenskarna att stärka EU:s utrikespolitik, inte minst när det kommer till främjande av demokrati och mänskliga rättigheter. Också när det kommer till inflytande inom den gemensamma utrikespolitiken i EU finns det anledning att vara nöjd. Den rapport som har nämnts här det är som har presenterat en utvärdering av EU:s utrikespolitik visar att , som egentligen bara är den fjortonde största befolkningen inom EU och har den åttonde största ekonomin, hamnar på fjärde plats när det gäller att ha inflytande och visa ledarskap i den gemensamma utrikespolitiken i EU. Detta är bra för , och det är bra för . När det kommer till den andra halvan av målsättningen, nämligen den om en starkare europeisk röst i världen, finns det dock anledning att känna oro. Den djupa ekonomiska krisen har tagit kraft, styrka och energi från unionens möjligheter att genomföra och genomdriva en god utrikespolitik. Det minskar också unionens attraktionskraft i världen. Många medlemsländer har tvingats dra ned på både biståndsbudgetar och försvarsbudgetar. Detta påverkar så klart också handlingskraften för EU. EU:s röst i världen har utan tvekan försvagats av den ekonomiska krisen. Jag vill därför ta upp tre punkter som är centrala för att EU:s röst i världen ska kunna stärkas. För det första måste EU och medlemsländerna föra en ekonomisk politik som både klarar av att lösa akuta kriser och främjar långsiktig, positiv ekonomisk konkurrenskraft. Hur väl EU nu återhämtar sig från krisen och vilka steg som tas för att stärka unionens långsiktiga ekonomiska konkurrenskraft kommer att påverka EU:s roll i världen . För det andra är det viktigt att slå vakt om ett öppet EU. Det handlar om att EU ska arbeta för mer frihandel och vara villigt att öppna upp både för fler medlemsländer och för en större arbetskraftsinvandring. Jag vill särskilt lyfta fram hur viktigt det är att medlemskapsförhandlingarna med de länder som är aktuella kan fortsätta, och inte minst att medlemskapsförhandlingarna med får ny kraft. har den starkaste ekonomiska utvecklingen i med en tillväxt på .