prot · GZ09116 · 2012-05-23 00:00:00 — Mest intressant är hur man ska förebygga här. Vi är överens med regeringen om att det som föreslås är ett steg i rätt riktning. Men sedan kunde man ha önskat mer. Återigen får regeringen tillsätta en utredning. Utredningen ska se över straffskalorna för grovt vapenbrott. För del kan jag säga att vi ser väldigt allvarligt på de grova vapenbrotten och det som händer i och på hur man ska förebygga här. I vår reservation säger vi att vi skulle vilja att minimistraffet är fängelse. Då har polisen möjlighet att använda sig av hemliga tvångsmedel. Detta har också uttryckt. Någon kan vara förvånad över agerande här. Men det här är inte det enda vi vill göra, utan det brottsförebyggande arbetet som vi varit inne på här inbegriper också att titta på hur samhällsklyftorna ökar. All forskning visar att kriminaliteten ökar när samhällsklyftorna de ekonomiska och de sociala klyftorna ökar. Från sida ser vi det som angeläget att vidta akuta åtgärder. måste politiken ändras så att vi får ett mer jämställt . talar om att bekämpa förekomsten av illegala vapen ja, absolut och om att lagar och skärpningar inte ska presenteras som går ut till exempel över jägarkåren. Jag vill påstå att även legala vapen kan vara ett stort problem och att det också måste tas in . Jag hoppas att man gör det i utredningen. Talartiden för min del är kort, men jag skulle vilja hinna nämna en motion från allmänna motionstiden. Det är ganska väsentligt att vapenlicensgivning ska göras så lokalt som möjligt. Det har stor och avgörande betydelse om polisen på orten känner människorna. Man har större möjlighet att göra det om det inte centraliseras så som skett. Det här har jag diskuterat med många poliser. De tycker att det bästa vore att ha det på nämnda vis, för den dagen någonting otrevligt händer kan man ana sig till vem det skulle kunna vara fråga om och så vidare, så den reservationen yrkar jag bifall till. Det finns alltså problem även med legala vapen. Jag behöver nog inte tala om vem det var som hade licens i det senaste hemska fallet. Mycket mer kan göras för att förebygga här. Vi har en hel del reservationer, men är talartiden slut så jag ska inte ta upp det. Men det hade varit önskvärt med fler förslag på våra bord. Det som här föreslås är ändå ett steg i rätt riktning, så det får vara okej. 51 (M) replik: Med intresse noterade jag att talade om att höja minimistraffet till fängelse för att polisen ska få möjlighet att tillgripa hemliga tvångsmedel. Jag blir aningen konfunderad över att säger detta, för mig veterligt har i alla andra sammanhang varit emot hemliga tvångsmedel. Är det här en ny politik från sida? Är ni för hemliga tvångsmedel? Om svaret är ja skulle jag vilja veta vilka tvångsmedel som avses. Är det buggning, hemlig teleavlyssning eller vad? 52 (V) replik: Det är på det viset att har bistått hemlig telefonavlyssning. Vi har sagt att vi tycker att det är okej när det gäller grova brott. Det är alltså ingen nyhet. Buggning har vi sagt nej till, men att det skulle vara en nyhet att vi tycker att det är nödvändigt att man vid grova brott får använda sig av hemlig teleavlyssning är inte sant. Det har vi nämligen stött. 53 (M) replik: Jag tycker att det är bra om har kommit till insikt om att det finns många situationer där hemliga tvångsmedel faktiskt kan vara väldigt bra att ta till. har vi oftast hört tala om övervakningsstaten och att det är farligt att polisen får den här typen av möjligheter att övervaka. Därför blir jag lite konfunderad. Jag gläder mig dock åt detta. Då finns det kanske också möjligheter att och ändrar sig i många andra sammanhang när det gäller hemliga tvångsmedel framöver. 54 (V) replik: Ja, nu var det ju ingen nyhet, utan vi har stött det här med hemlig telefonavlyssning. Vi har fått ett övervakningssamhälle. Vi kan bara gå tillbaka och titta vad som har hänt . Man har tryckt igenom lagar utan att man över huvud taget har förberett eller tittat på proportionalitet, subsidiaritet och vad man har haft för nytta. Man har haft så bråttom att trycka igenom massövervakningslagar att man inte ens har haft tid att se hur stor nytta vi har av detta i förhållande till hur vi kränker individen. Det är inte riktigt samma sak. Vi menar att polisen måste ha medel och verktyg för att stävja grov organiserad brottslighet eller grov brottslighet, och hemlig telefonavlyssning har vi aldrig varit emot. Det vi säger här är att det finns en diskussion om att man ska få använda hemliga tvångsmedel redan vid ett straffminimum . Då är vi rädda för vad som blir nästa brott som ska klassificeras för att man ska få använda hemliga tvångsmedel. Vi tycker att det är väldigt viktigt att tvåårsregeln vidhålls, för vi ska värna integriteten så mycket som möjligt. Det brukar i alla fall justitieministern hävda. Åtminstone gjorde hon det väldigt ofta i opposition. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under 19 §.) 12 § En reformerad mutbrottslagstiftning Föredrogs justitieutskottets betänkande 2011/12:JuU23 En reformerad mutbrottslagstiftning (prop. 2011/12:79). 55 (S): Vi talar ofta om som ett land med väldigt små korruptionsproblem, och vi gör det med rätta. Hur man än mäter och vem man än frågar har nämligen vid en internationell jämförelse en ganska bra situation. Korruption är alltjämt en sällsynt företeelse i vårt land. Jag guidade en internationell grupp här i . Jag visade dem lokalerna, berättade hur fungerade och så. Det var 30 deltagare från tio olika länder. Jag fick faktiskt frågan hur det kan komma sig att vi inte har någon utbredd korruption i . Jag svarade något i stil med att jag tror att det är så att vi har en väldigt stark och gammal ämbetsmannatradition från Axel tid, om man så vill. Det handlar också om det faktum att svensk statsförvaltning verkligen kommit att genomsyras av det ämbetsmannaidealet, alltså detta med professionalism, opartiskhet och integritet. Jag tror också att det till exempel har betydelse att vi inte byter kommunala och statliga tjänstemän när vi har maktskifte i kommuner och i landsting. Det för kontinuitet, och det naturligtvis för en mycket stark kåranda. Det är på gott och ont, kan man som politiker tycka ibland, men jag tror för det mesta på gott när det gäller den här punkten. Till detta ska läggas vår tradition av öppenhet i statsförvaltningen. Det handlar om offentlighetsprincipen, och det handlar om meddelarskyddet som gör att man kan upptäcka oegentligheter tidigt och slå larm om detta utan att riskera att bli av med jobbet som statstjänsteman. Om jag funderar lite längre över frågan tror jag faktiskt också att det hänger ihop med en slags allmän känsla av tillit mellan människor som har präglat vårt land . Vi är ett land där vi litar på varandra och där vi har utgått ifrån att vi vill varandra väl. Ett land där man utgår ifrån att alla fuskar och skor sig att man måste göra det för att klara sig kommer att få stora korruptionsproblem. I har vi haft motsatt situation. Vi har trott varandra om gott, och vi har i allmänhet trott även staten om gott. Det visar också internationella undersökningar där man jämför hur folk ser på staten och på varandra. Denna grundläggande tilltro i samhället är emellertid av ganska sent märke. Det fanns inte i det gamla Fattigsverige. Det är en produkt, menar jag, av välfärdsstatens utbyggnad och en ökad ekonomisk jämlikhet. Det är ingen tillfällighet att man i länder med en svag stat, inga fungerande välfärdssystem och stor skillnad i levnadsförhållanden mellan fattiga och rika ofta har en utbredd korruptionskultur. Bara av den anledningen finns det alltså skäl att känna en viss oro över vad som kan komma. är ett land med massarbetslöshet, växande klyftor mellan fattiga och rika och urholkade välfärdssystem. avlägsnar sig väldigt snabbt från den svenska välfärdsmodellen. Statens budskap till medborgarna har varit att du får klara dig själv om det går dig illa i livet. På det sättet bryts tilliten ned, alltså det som kittar samman samhället. Se bara på de tiotusentals människor som har hamnat i de Kafkakorridorer som till exempel sjukförsäkringen och fas 3 numera utgör. Med en sådan utveckling, fru talman, tror jag att människor förr eller senare kommer att dra slutsatsen att det inte finns någon annan väg än att försöka betala någon tjänsteman för att det ska fattas ett beslut i gynnsam riktning. Det infinner sig kanske rent av en känsla av att det nog är så andra gör för att få sin rätt. Jag säger inte att vi är där . Vi är inte där . Sådana här saker händer inte i en handvändning, på bara . Det tar att bryta ned den här typen av tillit. Men vi kan mycket väl komma dit. Jag vill understryka att inte på något sätt är vaccinerat mot korruption för evig tid, om vi nu skulle tro det. Till det ska vi lägga de andra utvecklingstendenser som finns framför oss och som pekar mot ökande problem på detta område. En sådan faktor är den organiserade kriminalitetens tillväxt. Den organiserade brottsligheten har visat att man inte drar sig för att hota åklagare, poliser och domare i samband med rättsprocesser. Vi kan lätt se framför oss att när man ser att man inte kommer fram genom att hota kanske risken ökar att man i stället väljer att försöka muta sig fram för att till exempel få ett åtal nedlagt eller ett polisvittne att ta tillbaka sin vittnesutsaga för att påverka rättsprocessen. Det ser vi i andra länder, och det kan vi mycket väl komma att se också i . En annan faktor vi pekar på som ökar korruptionsriskerna i är privatiseringen av olika välfärdsområden när till exempel äldreomsorg eller sjukvård ska läggas ut på entreprenad. Det är något nytt; det hade vi inte tidigare, om vi går tillbaka 20 eller . När äldreomsorgen eller sjukvården ska läggas ut på entreprenad är det väldigt mycket pengar som står på spel. Det är lätt att tänka sig att ett företag som inte ens drar sig för att väga de gamlas kissblöjor för att spara pengar säkert också kan tänka sig att smörja en och annan tjänsteman för att få ett kontrakt. Det finns inga skrupler på en del håll. Det är en situation vi inte har sett tidigare. Den är ny, och det är mycket pengar på spel. Vidare har vi risken för en ökad politisk korruption. Nästa val, 2014, är det första valet där vi har sänkt personvalsspärren till från . Det kan mycket väl medföra mer intensiva personalvalskampanjer med allt vad det för med sig av kampanjfinansiering. Det är självklart att det då finns en risk att till exempel företag kan komma att vilja gå in med pengar till enskilda partiers kampanjer och enskilda kandidaters personkampanjer för att på det sättet knyta upp de enskilda politikerna inför framtida politiska beslut. Det är bland annat mot den bakgrunden som vi så hårt och så länge nu har drivit att det också i måste finnas en lag om öppenhet om partifinansieringen. Det finns i alla andra civiliserade länder. Det handlar om att förebygga korruption. Medborgarna har rätt att veta vem som står bakom de olika politiska partierna och deras kandidater. Så enkelt är det. Det här har och motsatt sig. De är de stora motståndarna till öppenhet kring partifinansieringen. kanske är det för att de vill dölja bruna pengar från eller från vad vet jag? Jag vet inte vad deras bevekelsegrunder är. kanske är det för att de inte vill berätta varifrån alla deras hemliga bidrag kommer. , åren 20002010, tog emot nästan i privata hemliga donationer nästan ! De vill inte redovisa källorna och berätta varifrån pengarna kommer. Här har man slingrat sig som ålar i nu för att man inte vill genomföra lagstiftning på det här området. När frågan senast var uppe i sköts frågan över till partisekreterarkretsen och sade: Ni kan väl diskutera igenom det här och försöka komma framåt för att se hur en lagstiftning ska kunna se ut. Månaderna gick och ingenting hände. Man fortsatte att blockera och förhala hela frågan. tröttnade vi och sade: Om man inte kan komma fram i partisekreterarkretsen, all right, då motionerar vi i om att inrätta en särskild kommission med befogenhet att ta in de här uppgifterna från partierna. Då fick eld i baken. Det tog tills er partisekreterare skrev att ni nu accepterade en lagstiftning. För övrigt avgick hon . Om det hade med det att göra vet jag inte, men så var det. Sedan tog det tills vi fick på pränt i riksdagsdokument att ni nu lovar att det ska finnas en lagstiftning på plats . Gott så, då har vi kommit så pass långt. Det finns ingen anledning för oss att bråka i onödan med vårt kommissionsförslag. Men då måste jag ändå fråga er i den här debatten: Har ni startat lagstiftningsarbetet? När får vi se förslaget? När kommer det? Det börjar bli bråttom . Det är bara till 2014. Det här är ingen enkel materia; den är rätt komplicerad. När man ska utforma en lagstiftning måste det utredas. Man måste ha ett remissförfarande. Vi måste ha ett förslag på plats allra senast vid . Det gäller att ni börjar jobba på. Min fråga är: Har lagstiftningsarbetet börjat? har vi inte sett någonting, inga direktiv till någon utredning. Ni har egentligen inte kommit fram med någonting. Har arbetet börjat? När får vi se förslag? Ska ni hålla det löfte som ni har tvingats att ge måste ni börja jobba . Slutligen, fru talman, har vi inga invändningar mot de små förslag de är ju det i mutbrottslagstiftningen som nu har att ta ställning till. Det är bara små putsningar i marginalen. Vad vi lyfter fram är att det måste ske en bredare genomlysning av hela detta problemområde, därför att det är ett område där vi riskerar att få ökande bekymmer. Och jag har pekat på några sådana faktorer: de sociala klyftorna, den organiserade kriminaliteten, privatiseringen av välfärdstjänsterna och risken för ökad politisk korruption. Det är det som är innehållet i reservation 1 som jag härmed yrkar bifall till. I detta anförande instämde och (båda S). 56 (MP): Under förra mandatperioden tillhörde jag partisekreterarkretsen. Jag var partisekreterare för de gröna, och som sådan fick jag hantera väldigt många av de diskussioner som vi då hade om hur vi gemensamt skulle redovisa våra partibidrag. Det var väldigt många hårda diskussioner, men trots allt kom vi några steg fram för att hitta hur vi skulle offentliggöra vissa delar. Redan då var väldigt tveksamma till att redovisa någonting, men vi fick ändå några små delar på plats. Det fanns redan då en utredning om en lagstiftning. Jag tyckte nog redan då att vi kunde ha infört den, men det var stor tveksamhet från de andra partierna inför det. Under den tiden tänkte jag själv inte så väldigt mycket mer på det. Jag tyckte att det var bra att vi fick en del gemensamma regler. Men jag hade nog också lite av inställningen som redovisade här, att vi i är ganska befriade från korruption. Så blev jag kontaktad av enhet mot korruption som gjorde intervjuer här i med företrädare för alla riksdagspartier. Man granskade utifrån ett korruptionsperspektiv. Det var en lång intervju, och jag redogjorde, som sagt, för att jag ser som ett bra land ur ett korruptionsperspektiv. Sedan återkom frågan i en lång diskussion med alla partiföreträdare. Några intervjuer hade då gjorts. Men redan där fick vi en ganska svidande kritik för att vara så otroligt naiva, att vi som ett av väldigt få länder inte hade någon form av lagstiftning på plats när det gällde stöd och bidrag till partierna. Sedan kom slutredovisningen, och även där var det en ganska hård kritik på det här området. Under valrörelsen skrev jag ett kort Facebookinlägg om att jag tyckte att det var rimligt att få på plats en lagstiftning som kräver att man redovisar partistöden. Vi tyckte att summan 10 000 var en rimlig nivå, och det var något som det hade pratats om . Jag fick då ett svar på Facebook från en gammal kompis i som berättade att i har man ett krav på att varje bidrag ska redovisas. Och det är en självklarhet i ett land där partierna och kandidaterna till så stor del klarar sig på grund av olika stöd från olika intressenter. , och vi bråkar om de här jättesummorna! finns det äntligen en överenskommelse på plats om att det ska bli en lagstiftning som äntligen ska ge oss lite rimliga minimiregler för partifinansiering och att den ska finnas på plats till 2014. Men jag måste få ställa samma fråga som ställde här tidigare. Jag skulle vilja höra från allianspartierna hur långt det här arbetet har kommit. Som jag ser det vore det ganska bra om vi fick någon form av inflytande. Det här är ju en fråga som så direkt berör alla partier i , så det vore väldigt bra om vi kunde bli inblandade lite tidigare och om vi också kunde få ett svar på hur det går med direktivskrivande och liknande. Jag kan också tycka att det är lite orimligt att vi i det offentliga tyvärr är nästan lika naiva som jag var innan åthutningen från . Det är ofta medierna som granskar oss i stället för att vi själva har styrsystem som upptäcker till exempel sådant som det som hände i . Jag ser ett stort behov av att vi ska kartlägga hot om och risker för utbredd korruption och att vi ska förbättra utbildningen när det gäller mutbrottslagstiftningen. Jag vill därför yrka bifall både till reservation nr 1 och till reservation nr 2. 57 (KD): Kampen mot korruption skärps. Alliansen föreslår flera åtgärder för att skärpa kampen mot mutbrott och korruption. Det har gått reglerna om mutbrott reformerades senast. har det ibland förekommit att lagstiftningen kritiserats för att vara svår att tillämpa. Likaså har internationella övervakningsorgan pekat på större eller mindre brister i vårt system. Det är viktigt att lagstiftningen kan tillämpas utifrån dagens situation. Vi bekämpar samma problem , men situationen ser såklart annorlunda ut än . Skulle medborgarnas förtroende för myndigheter, företag, politiker eller andra personer svikta, skulle medborgarna börja tvivla och skulle korruption och maktmissbruk få fäste förlorar vi något mycket centralt för varje gott samhälle känslan av trygghet, rättvisa och förtroende. Alliansen har tagit detta på allvar och ändrar därför lagstiftningen. Det är viktigt att insatserna anpassas och skärps för att kampen mot korruption ska kunna drivas på ett så effektivt sätt som möjligt. Jag ska sammanfatta åtgärderna lite kort. För det första ska den krets av personer som kan dömas för att ha tagit emot eller gett en muta utvidgas väsentligt och anges på ett enklare sätt i lagen. Straff ska nu kunna utdömas när en muta tas emot av eller ges till arbetstagare och alla typer av uppdragstagare. Den begränsning som tidigare funnits tas nu bort. För det andra införs en särskild regel för de fall där mutan ges till eller tas emot av den som är deltagare eller funktionär i en tävling som är föremål för allmänt organiserad vadhållning. Straff kan då dömas ut även om mottagaren inte är att anse som arbetstagare eller uppdragstagare. För det tredje innebär förslagen också att lagen uttryckligen ger exempel på omständigheter som kan leda till att tagande eller givande av muta ska bedömas som grovt brott. Detta skapar förutsättningar för att domstolarna ska kunna döma på ett enhetligare sätt och ofta komma upp högre i straffskalan. För det fjärde ska så kallad handel med inflytande straffbeläggas. Det kan handla om att en närstående till en beslutsfattare tar emot en muta för att påverka honom eller henne i beslutsfattandet. För det femte införs en ny regel som innebär att straff kan dömas ut för vårdslös finansiering av mutbrott. Det kan handla om en näringsidkare som ger pengar till en anlitad företrädare och genom att brista i sina kontrollåtgärder främjar att företrädaren begår mutbrott inom ramen för sin syssla. Kort sagt blir det tydligare vad som ska betraktas som ett grovt brott. Jag kan inte hålla med om, som har sagts här av till exempel Socialdemokraterna, att det här är små åtgärder. Och även om de skulle vara det är de viktiga. Jag tycker också att det är bra att man gör den här internationella utblicken, för korruption är ett stort problem i många länder. Den har även, i men framför allt internationellt, fått en större uppmärksamhet, vilket är positivt. Vi fick i justitieutskottet en inbjudan att medverka på en gällande just anti-korruption. Den hölls i , och det var inte så många som ville åka, men jag tyckte att det lät spännande och intressant. är ju ett land som ligger högt på rankningslistan, och i de här fallen är det inte positivt att ligga högt upp, utan det visar att man har väldigt stora problem. Jag föredrog de här lagstiftningsärendena som då fortfarande var förslag och lite av vad remissinstanserna hade sagt. Konferensdeltagarna var helt chockade över att vi politiker i är drivande i den här processen. Bland annat åklagarmyndigheten i sade att det är precis så här de vill att deras politiker ska göra. Det är självklart att vi ska föregå med gott exempel. Detta för mig in på diskussionen om stöd till partier. Jag tycker att det är ett viktigt arbete som har påbörjats. Jag tror att det är viktigt att man har de här partisekreterarsamtalen. Jag hoppas också att vi får en lagstiftning på plats, men lagstiftning kan ta tid, och jag vill lyfta upp hur vi gör i . Man kan göra väldigt mycket själv, och det är det vi gör. har tagit upp och kommer att skapa riktlinjer för hur redovisningen ska göras när enskilda personer vill ge bidrag direkt till partiet. Det finns regler, men det här handlar inte bara om hur finansiering och redovisning ska ske internt i partiet, utan det handlar framför allt om hur man gör när folk externt vill veta vilka stöd som har getts. Jag tror att det är viktigt att vi följer frågan, men den ligger som sagt snarare i än i justitieutskottet. Jag har fört en dialog med min företrädare där, jag har pratat med min partisekreterare, och jag tror som sagt att det går att göra mycket själva när det gäller att skärpa reglerna och ha tydligare riktlinjer för alla partier internt. Sedan hoppas jag också att vi snart får en tydlighet när det gäller finansieringen. I ett internationellt perspektiv är bland annat frågan om hur franska presidentkandidater har tagit emot pengar uppe på agendan, så visst är det en het fråga var man får finansiering ifrån. Sägas ska dock att i ett internationellt perspektiv är vi relativt förskonade i . Enligt min uppfattning är korruptionen i många länder det främsta hindret för en sund samhällsutveckling, inte minst inom rättsväsendet. I förlängningen kan även demokratiska värden sättas ur spel, vilket i sin tur riskerar att en fredlig utveckling i ett land kan gå åt fel håll. , och det finns många exempel på länder som har otroligt mycket större problem, så jag tycker att vi ska vara positiva, att vi ska se vår lagstiftning som ett föredöme och att vi lagstiftare ska vilja gå längre för att förebygga korruption. Det är just genom att minimera möjligheterna att ge och att ta emot en muta genom att kriminalisera handlingar på ett tidigt stadium och att utvidga kretsen av personer som kan bli berörda som vi får en så bra lagstiftning som möjligt. Utöver lagändringarna tar betänkandet också upp ett initiativ som alliansregeringen har tagit till ett arbete med att ta fram en uppförandekod för näringslivet. Det här är någonting som jag tror är väldigt viktigt. Det är en kod för självreglering. Jag tycker det är positivt att sådana initiativ har tagits. Lagar är viktiga, men det gäller att se till att förebygga och att se till att det finns riktlinjer på plats om hur man ska agera i olika situationer. Avslutningsvis vill jag kommentera det här om att den ökade privatiseringen leder till korruption. Jag måste säga att länder som har fullt statligt ägande också har stora korruptionsproblem. Jag tycker att vi definitivt måste bli bättre på upphandling. Det är ett stort problem att vi har brist på kunskap när det gäller upphandling, men sägas bör att de länder där staten äger allt inte är korruptionsfria miljöer, vilket verkade antyda eller tro. Det finns som sagt flera olika områden som vi måste jobba på. Jag yrkar bifall till utskottets förslag i betänkandet och avslag på samtliga motionsyrkanden. 58 (S) replik: