prot · GZ09107 · 2012-05-02 00:00:00 — Det är en orättvis beskrivning, men jag är lite orättvis just för att peka på att den här debatten ska handla om de specifika, konkreta punkter som finns i planen. Det är inget fel att diskutera de underliggande orsakerna i samhället, men där tror vi i Alliansen att vår politik är bäst för att komma till rätta med dem och ni rödgröna tror att er politik är bäst för att komma till rätta med dem. Jag tycker att man kan debattera det i andra sammanhang. bör vi fokusera på dessa punkter och måna om att komma fram till en samsyn. Det är mycket viktigt. Jag tror inte att det är bra om vi uppträder splittrade i den här frågan. Eftersom man yrkar bifall till handlingsplanen ställer man sig därmed bakom den. Jag tycker att det är bra om vi kan uppnå en sådan samsyn och kan jobba i den andan. 6 i (S) replik: Eftersom vi blev apostroferade begärde jag replik. De saker som finns i handlingsplanen ska det självklart jobbas med. Vi tycker att de är bra. Det vi angriper är att man inte tar vara på lite mer av den kunskap som vi anser finns. Man tillsätter ytterligare studier och utredningar. En av de saker som jag reagerat på jag har min bakgrund bland annat i skolan är att man plockar fram material för att man ska kunna ta diskussionerna ute i skolorna, vilket givetvis är jättebra. Vi gjorde så när det gällde Förintelsen. Då gav regeringen ett uppdrag till Forum för levande historia. Man fick ut ett material till skolorna. Men när vi har skolor som är så segregerade som de är talar man om olika grupperingar, olika människor som man aldrig möter. Det är den stora biten vi måste angripa. Skolan har en enorm betydelse. Går du i en skola där det bara finns en homogen grupp elever du vistas med dem i skolan, på eftermiddagarna, , du kanske tillhör samma religiösa gruppering, samma kvarter eller vad som helst får du aldrig en chans att visa tolerans för en annan grupp människor. Jag menar att man måste ta tag i det, och det är därför vi i vårt yttrande och vår motion så starkt betonar de bakomliggande orsakerna. 7 (FP) replik: När säger till en folkpartist att skolan är viktig träffar hon helt rätt. Jag instämmer naturligtvis i det. Där finns inga skiljaktigheter. Forum för levande historia nämns i handlingsplanen just för att de ska ta fram nytt material. Segregering och andra underliggande orsaker är givetvis ett problem, men jag tycker att ert yttrande, , och även en stor del av ditt anförande, handlar om de övergripande eller underliggande kanske man ska säga orsakerna. Det är inget fel i sig, men vi har i handlingsplanen nu ett antal konkreta, specifika punkter som jag tycker är viktiga att diskutera och hitta en samsyn kring. Ni nämner några saker i ert yttrande, bland annat bättre samverkan mellan polis och skola. Jag kan tänka mig att det är en viktig del för att det inte ska bli så dramatiskt med polisen senare i livet; då kanske man inte känner sådant stort avstånd till polisen och så vidare. Det är en bra punkt, men det låter lite grann som att ifall vi genomför förslagen i er budgetmotion blir det bättre. Där har vi i grunden olika politiska uppfattningar, men här är det viktigt att vi anstränger oss för att komma fram till en samsyn. 8 i (S) replik: Att angripa orsakerna måste vara det primära för att inte någon ska hamna i våldsbejakande extremism. tog själv upp avhopparverksamheten, som är jätteviktig. Speciellt viktigt är att den finns i alla grupperingar, att det finns stöd och hjälp för alla grupper att kunna lämna. Det är ett stort steg att ta. Det kan vara ett stort steg att lämna en gruppering som är mindre extrem, men har du hamnat i denna grupp har du kanske även samhällets ögon på dig på ett helt annat sätt och då blir det ännu svårare. Jag tog upp behovstrappan, att du har ett behov av att bli sedd, respekterad och uppfattas som trovärdig. Därför får dessa personer ännu större problem. Vi tycker fortfarande att vi måste börja med grundorsakerna, och sedan ska vi ta det andra. Vi måste bygga upp kunskap. Vi måste se till att värna demokratin. Därför tycker vi att valen är viktiga. Vår regering anslog före valet pengar för att man speciellt skulle jobba med ungdomar och öka valdeltagandet. Vi ville se till att de sätt på vilka vi arbetar med demokrati blev mer kända, mer accepterade. Det är den sortens demokratiutveckling som även ungdomarna ska vilja ansluta sig till i fortsättningen. Vi tycker att det är illa att man inte anslagit speciella pengar till det. är det kvar till valet så det finns möjlighet för denna regering att ändra åsikt. Vi har även några konkreta idéer om hur man ska kunna gå vidare. Framför allt måste vi börja underifrån. 9 (FP) replik: Det finns ingen brist på debatter om underliggande orsaker. Det är den stora debattfrågan. Det var den det talades om i går på första maj. Det är alltid det vi debatterar när det gäller jobbpolitik och så vidare. Det är inte jobbskatteavdraget som avgör om någon blir våldsbejakande extremist eller inte. När vi nu har en konkret, specifik plan tycker jag att vi huvudsakligen ska debattera den och försöka hitta en samsyn i de frågorna. Sedan har vi gott om tid att debattera alla andra frågor, såsom de underliggande orsakerna. 10 (V): Vi diskuterar en skrivelse från regeringen som handlar om hur regeringen har för avsikt att värna demokratin mot våldsbejakande extremism. Det finns några följdmotioner till skrivelsen och några motioner från den allmänna motionstiden. Vad gäller handlingsplanen finns bara ett förslag. Ingen har yrkat på någonting annat beträffande själva handlingsplanen, även om man kunde tro det med tanke på det tidigare replikskiftet. Däremot finns ett särskilt yttrande skrivet av Socialdemokraterna, . Bakgrunden till yttrandet är för del att om man ska anta en handlingsplan mot våldsbejakande extremism till skydd för demokratin vore det logiskt att tänka sig att den smartaste och mest effektiva ingången vore att fokusera en del på orsakerna och bakgrunden till att människor väljer att ställa sig bredvid samhället, på orsakerna till att man ger upp tron på demokratin och i stället väljer att bekämpa den. Det gäller alltså att verkligen satsa på det förebyggande arbetet. Inom många politikområden anses det vara helt självklart; sjukvården är väl ett klassiskt exempel på det. När det gäller att värna demokratin mot våldsbejakande extremism väljer regeringen emellertid att framför allt fokusera på vad man ska göra när människor redan blivit extremister, dragits till grupperingar runt extremister eller på andra sätt verkar vara på väg åt det hållet i stället för att motverka att de över huvud taget dras till de grupperingarna. Vi vet att människor som har vuxit upp med arbetslösa föräldrar med dålig ekonomi och tillhör socioekonomiskt utsatta grupper oftare vänder sig mot samhället än personer som känt sig delaktiga i det gemensamma samhällsbygget under sin barndom. Vi hörde tidigare här ett inlägg om vikten av att ha en skola där man träffar människor från olika grupperingar och har möjligheter att skapa en gemensam syn med alla människor runt sig på hur vi ska bygga vårt samhälle. Det är inget konstigt med det. Det beskrivs också i handlingsplanen. Även om det inte ser exakt likadant ut för alla de olika grupperingarna är det tydligt att socioekonomisk utsatthet är en viktig grogrund för extremism. I handlingsplanen anges också att det övergripande syftet är att värna och stärka demokratin och att göra samhället mer motståndskraftigt mot våldsbejakande extremism. Det anges att det förutsätter ett långsiktigt arbete för att öka den demokratiska medvetenheten och insatser för att förebygga uppkomsten av våldsbejakande extremistmiljöer. Ändå väljer man att framför allt fokusera på repressiva åtgärder i efterskott i stället för att på allvar ta itu med den arbetslöshet och de stora ekonomiska skillnader som drar isär vårt samhälle och delar upp det alltmer i vi och de. Det finns väldigt mycket att göra innan. Det finns ingenting i handlingsplanen som är direkt fel, inget som är direkt dåligt. Det är bara lite för sent i processen, och det har fel fokus. står bakom utskottets förslag, men vi har som sagt tillsammans med Socialdemokraterna och ett särskilt yttrande om vikten av att arbeta för ökad jämlikhet om vi på allvar ska kunna motverka extremism och antidemokratiska grupperingar. 11 MONTASER ENEIM (M): Vår svenska demokrati är det kanske starkaste fundamentet i vårt gemensamma samhällsbygge. Demokratin åtnjuter ett nästan totalt stöd hos befolkningen och efterlevs i stort sett oberoende av kön, ålder, religion, partifärg och så vidare. Vi tar den mer eller mindre för given och utgår ofta från att så kommer det alltid att förbli. Tyvärr är det inte så. Den våldsbejakande extremismen, terrorismen och grovt organiserade brottsligheten har nått , och den vill bara expandera. Detta är och förblir oacceptabelt. Lite drastiskt uttryckt är vår demokrati därför utsatt för en hotbild. Det handlar inte om något militärt hot från något annat land eller några andra länder. Hotbilden har fått den moderna världens karaktär och verkar och sprids därför främst genom sociala medier och via gräsrotsaktivism. Den utnyttjar de friheter och möjligheter som vår svenska demokrati innebär allt i syfte att sprida våld, hat och förödelse. Hotbilden har även en annan karaktär än tidigare samhällsomstörtande grupper haft . räcker det tyvärr ofta med en ensam galning vars illdåd kan både skada enskilda människor och åstadkomma stor materiell skada. Detta är ingenting som längre är begränsat till utlandet, till avlägsna militärdiktaturer eller utvecklingsländer på andra sidan klotet. Nej, denna nya typ av terror har tyvärr redan hemsökt vårt land bland annat även mitt i vår huvudstad. Många av dessa grupper vill inte bara fortsätta. De vill även utöka och förvärra terrorn för att sprida sitt hatiska budskap och skada de människor vars åsikter eller utseende de ogillar. är ett öppet, tolerant och inkluderande land och ska så förbli. Men vår demokrati varken kan eller får stå still inför hotet från den våldsbejakande extremismen. Vi måste agera preventivt så att den aldrig uppstår, och vi måste agera om den trots allt skulle uppstå. Vi måste också lära oss av egna och andras erfarenheter av hotet från våldsbejakande extremister. Här måste vi samla alla goda krafter till det gemensamma försvaret av vår demokrati och frihet. Demokratin kan därför aldrig tas för given, utan måste ständigt utvecklas, stärkas och värnas. Detta arbete mot våldsbejakande extremism känner jag personligen extra starkt för. Jag har själv tvingats fly två gånger från länder som drabbats av extremism och terror. Mot denna bakgrund är det därför välkommet att regeringens skrivelse debatteras här i kammaren. Arbetet med att öka den demokratiska medvetenheten och förebygga uppkomsten av extremistmiljöer är ett långsiktigt arbete. Det är viktigt att påpeka att våldsbejakande extremism, grovt organiserad brottslighet och terror ofta beror på utanförskap, bristande integration och ekonomiskt underläge. Därför handlar kampen mot dessa samhällshot inte enbart om traditionell brottsbekämpning eller om påföljder. Skrivelsen tar fasta på att framgång kräver en bred portfölj av åtgärder. Sådana åtgärder måste tillsammans skapa och uppmuntra de känslor av inkludering, gemenskap och hopp som troligen utgör det starkaste vapnet mot extremismens, kriminalitetens och terrorns grogrunder. Här har givetvis vi politiker ett stort ansvar att fatta rätt beslut och fördela mandat och resurser till de bäst lämpade myndigheterna, organisationerna och företrädarna. har även civilsamhället ett stort ansvar att förvalta, utveckla, utföra och följa upp de åtgärder som de har ålagts av regering och riksdag. Denna syn delas i allt väsentligt av justitieutskottet och kulturutskottet i deras yttranden. Med dessa avslutande ord, herr talman, vill jag yrka avslag på motionerna och yrka på att lägger skrivelsen till handlingarna. 12 HANS (S): Jag hade inte tänkt begära ordet, men i går var första maj och jag höll förstamajtal i . Det var strålande väder, ovanligt många mötesdeltagare och bra stämning. Därefter tog jag bilen för att åka till och mötte 1015 polispiketer med blåljus, den största polisutryckning jag har sett . Jag undrade vad som hade hänt. därefter blev jag uppringd på telefonen från min hemstad , där det surrade en helikopter över staden. Polispiketbilarna var på väg till , där Svenskarnas parti och något slags autonoma vänstergrupper hade kravaller. Tillresta från hela landet hade de här grupperna kidnappat min hemstad, och rena stridsscener utspelades på stadens gator. Det är klart att detta får en att fundera över vad det är som gör att sådana tendenser dyker upp. var inne på att det kanske inte är så enkelt som att det bara finns en grogrund, och det är rätt. Jag läste just en bok om döda vita män som jag kan rekommendera för läsning. Den handlar om engelska aristokrater av olika sorter med bra kläder. De engelska fascisternas ledare var född i aristokratin och gift med ölmiljarderna från Guinness, men lyckades ändå bli fascistledare, så visst finns det olika bakgrunder till att man kan hamna i konstiga miljöer. Men nog finns det någonting som är gemensamt. När vi ser tendenser till särhälle i stället för samhälle, när människor inte möter människor som är annorlunda än de själva är, då är det mycket enklare att skapa bilder av hur människor är och därigenom också ta avstånd totalt från de människorna. Jag tror att det handlar väldigt mycket om att hata idéerna och älska människorna. Vi får inte hamna i att vi tar avstånd från de människor som har hamnat i extremism. Det handlar också om att arbeta med den internationella utvecklingen. Självklart har väldigt mycket av extremismen internationella dimensioner. Fredsarbete är alltså en del av arbetet mot extremism också på hemmaplan. En fred i skulle säkert minska tendenserna till exempelvis islamisk extremism. Det handlar också om internationell ekonomisk utveckling. Minskade ekonomiska klyftor skapar mindre spänning. Det handlar även om en rimlig fördelning i samhället, inte bara i utan också internationellt. Nog behöver man arbeta med grogrunden för extremism också, , och det är det som vårt särskilda yttrande handlar om. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under 13 §.) Kammaren beslutade kl. 9.50 på förslag av andre vice talmannen att ajournera förhandlingarna på grund av tekniska problem. Förhandlingarna återupptogs kl. 9.55. 9 § Ansvar och engagemang en nationell strategi mot terrorism Föredrogs justitieutskottets betänkande 2011/12:JuU21 Ansvar och engagemang en nationell strategi mot terrorism (skr. 2011/12:73). 13 (S): Jag vill allra först yrka bifall till reservationerna 5 och 7. Regeringen redovisar skrivelsen Ansvar och engagemang en nationell strategi mot terrorism. Terrorhoten mot har ökat, och hotbilden har förändrats. Att det finns behov av en nationell strategi mot terrorism är uppenbart. Vi ställer oss bakom skrivelsen i de delarna, men vi socialdemokrater tycker att det saknas konkreta, skarpa förslag på åtgärder som krävs för att bekämpa terrorismen effektivare. Skrivelsen pekar på att flera utförda eller avbrutna attentat har planerats och utförts av personer som agerat på egen hand. Det gör hotbilden mer komplex och svårbedömd. Förberedelser till terrorbrott kan vara svåra att upptäcka, och det utvecklas nya mönster. För att nå framgång med en strategi mot terrorism krävs en grundlig samhällsanalys ur ett brett perspektiv. En av de viktigaste åtgärderna för att bekämpa terrorismen är att fokusera på orsakerna till att människor väljer en extremistisk bana där våld används för att nå politiska mål. Säkerhetspolisen pekade i en rapport ut den ökade polariseringen i samhället som ett hot när det gäller extremism. Här är regeringens analys bristfällig. Det saknas målsättningar och åtgärder för att bryta en sådan polarisering. En strategi mot terrorism borde också kompletteras med en handlingsplan där en rad åtgärder preciseras. I stora delar är skrivelsen mest en beskrivning av det skydd som finns . Som en viktig del i det förebyggande arbetet mot terrorism ingår att minska enskildas och gruppers vilja att begå eller stödja terroristbrottslighet. Vår grundsyn är att väldigt få människor under normala omständigheter väljer att bli kriminella eller våldsbejakande extremister. Däremot är det alltför många som upplever att de inte är en önskvärd del av samhället och därför väljer att vända sig från det på olika sätt. har utvecklingen i vårt samhälle för stora grupper gått åt fel håll. Vi kan se ökade klyftor i samhället, där ojämlikheten har ökat. Totalt lever 220 000 barn i enligt Rädda Barnens definition i fattiga familjer. Arbetslösheten i utsatta områden är mycket hög, inte minst bland unga. Antalet långtidsarbetslösa ungdomar ökar. En ökad segregation har skett, inte minst i boendet. Nedmonteringen av de sociala skyddsnäten slår absolut hårdast mot dem som har en låg utbildningsnivå och är arbetslösa. Den här utvecklingen leder fram till en ökande rekryteringsbas för all sorts kriminalitet självklart även för den våldsbejakande extremismen. För att komma till rätta med problemen med våldsbejakande extremism måste det förebyggande arbetet i form av att skapa ett samhälle med ökad integration och minskade sociala spänningar inta en central position. Regeringen måste agera kraftfullt mot de ökade klyftorna i samhället och mot massarbetslösheten. Människor måste komma ut i arbete och egen försörjning. Vi efterlyser konkreta åtgärder från regeringen för att minska klyftorna i samhället, som är en grogrund för extremism. Det finns tydliga kopplingar mellan terrorism och den grova organiserade brottsligheten, eftersom terrorism ofta finansieras genom andra brott. Vi från Socialdemokraterna vill slå ihop , och till en nationell spetsorganisation. Det innebär att kopplingen mellan kampen mot terrorism och kampen mot organiserad brottslighet skärps. Dessutom vill vi öka de centrala resurserna till . Vi behöver också en lagstiftning som ger polisen möjlighet att arbeta med infiltration under rättssäkra former. I skrivelsen pekar regeringen på att man kan komma att överväga åtgärder för att undanröja hinder för en effektiv och modern myndighetssamverkan. Det som avses är att byta information mellan de tre myndigheter som finns representerade i Nationellt , som har framfört att de har behov av en sådan förbättring. För att öka insynen i och förstärka rättssäkerheten menar vi socialdemokrater att det bör övervägas om en ökad parlamentarisk insyn i behövs. Det skulle exempelvis kunna handla om ett insynsråd. Vi ser även att det behövs någon fristående tillsyn över polisen. Inom det förebyggande arbetet finns det också ett antal konkreta förslag som regeringen borde genomföra. Vi säger bland annat att regeringen borde tillsätta en nationell samordnare för det brottsförebyggande arbetet. En nationell samordnare skulle bland annat få i uppdrag att driva på och koordinera det brottsförebyggande arbetet regionalt och nationellt. Våra förslag utgår från en samhällsanalys och skapar en betydligt mer heltäckande väv av åtgärder för att minska den våldsbejakande extremismen och bekämpa terrorismen än de åtgärder som regeringen har tagit fram i sin skrivelse. I detta anförande instämde Arhe Hamednaca, och (alla S). 14 (MP): Jag vill inleda med att yrka bifall till reservationerna 3 och 5, även om vi självfallet står bakom alla våra reservationer. I den skrivelse som vi debatterar, Ansvar och engagemang en nationell strategi mot terrorism, skriver regeringen: En utgångspunkt är att terrorism endast kan bekämpas effektivt med medel och för ändamål som hör hemma i ett öppet, demokratiskt och rättssäkert samhälle. Internationell rätt, inklusive mänskliga rättigheter, ska respekteras nationellt och internationellt. Det är vackra ord, men tyvärr är det långt ifrån hur verkligheten ser ut när det gäller det så kallade kriget mot terrorismen, både i och internationellt. har en USA-ledd kamp mot den internationella terrorismen fått enorma konsekvenser för politiska beslut och lagstiftning i nationalstater världen över och självfallet även för individer. , , är det enkelt att konstatera att världen är förändrad. Repressiv lagstiftning har drivits igenom i och i EU. Integritetskränkande förslag har antagits i en rasande fart på nationell nivå men även internationellt. Det går att konstatera att vi befinner oss i ett paradigmskifte, där flera av våra hitintills gällande rättssäkerhetsprinciper om den personliga integriteten frångås i terrorbekämpningens namn. Vi i de gröna ser med oro på den pågående utvecklingen, där en stor mängd integritetskränkande lagar har antagits och fortsätter att antas utan en större diskussion om vilka konsekvenser detta får för rättssäkerheten och den personliga integriteten. Vi vill gärna tillsammans med regeringen avvärja hot mot som är baserade på realistiska bedömningar. Vi är däremot inte beredda att offra den personliga integriteten på terrorbekämpningens altare. Ett övervakningssamhälle riskerar att avskaffa de fri- och rättigheter som det egentligen är tänkt att försvara. Vi kan inte acceptera att medborgares rättssäkerhet äventyras på ett sådant sätt och kommer därför att fortsätta vår kamp mot integritetskränkande förslag och för effektiva och starka rättssäkerhetsgarantier. En utvärdering av all lagstiftning som syftar till att bekämpa terrorism bör därför ske med utgångspunkt i integritet, proportionalitet och kostnadseffektivitet. I alla samhällen kommer det alltid att finnas radikala individer. I stället för att se radikalisering som ett nytt fenomen ska det snarare ses som en ofrånkomlig samhällsföreteelse. En viktig del för att förebygga terrorism är att stärka demokratin och möjliggöra en konstruktiv kanalisering av ungas engagemang för och frustration över samhället. En viktig ansats för att förebygga terrorism är alltså, precis som regeringen tar upp i skrivelsen, målsättningen att bidra till en väl fungerande demokrati och ett öppet och tolerant samhälle där det finns förutsättningar för diskussion och debatt. Även i Säkerhetspolisens rapport om våldsbejakande islamistisk extremism tas tillgång till alternativ information och en ökad öppenhet upp som något av stor vikt. I den rapporten konstateras: Det mest effektiva sättet att motverka misstro och missförstånd är således kanske inte statliga informationskampanjer, utan en ökad öppenhet. Det låter alla dra sina egna slutsatser och kan bidra till att positiva idéer sprids mellan människor. När det gäller orsaker och grogrunder för terrorism är regeringens analys dock bristfällig. Regeringen bör komplettera sin strategi med en mer heltäckande analys av orsaker och riskfaktorer bakom extremism och terrorism. En viktig del i det förebyggande arbetet är att minska enskildas och gruppers vilja att begå eller stödja terrorbrott. Få människor väljer under normala omständigheter att bli kriminella eller våldsbejakande extremister. Däremot är det alltför många som upplever att de inte är en önskvärd del av samhället och därför väljer att vända sig från samhället. För att råda bot på segregation och upplevt utanförskap krävs åtgärder för att minska klyftor i samhället, minska arbetslösheten, minska trångboddheten och stärka demokratin. Skolan blir här självfallet en arena av stor vikt, dels för att det är där som många unga känner sig misslyckade och förlorar framtidstron, dels för att det är en viktig aktör för att motverka att unga tar till sig förenklade sanningar. Att allt färre unga går ut gymnasiet med fullständiga betyg är inte minst i detta sammanhang oroväckande. Internet har ökat i betydelse för våldsbejakande grupper och nätverk, delvis som medel för egen kommunikation men kanske allra mest som plattform för att föra ut budskap och propaganda.