prot · H00928 · 2012-11-21 00:00:00 — talar man också om infrastruktur men kanske , för man anslår inga pengar . Att starta ett företag i är relativt enkelt och billigt, men att sedan driva företag är betydligt dyrare, krångligare och mer riskabelt. Därför menar vi att regeringen gör för lite. Jag undrar varför man inte gör mer för småföretagen. Det är där vi har den stora tillväxtpotentialen vad gäller arbeten. Avsevärt mer kan göras gällande regelförändringar. Man har minskat regelverket , och målet är . Man har satsat på generella sänkningar av arbetsgivaravgiften i stället för att rikta satsningarna specifikt mot småföretagen som vi gör eller åtminstone satsa på grundavdrag som mest gynnar småföretagen. Och varför bibehåller man dessutom sjuklöneansvaret? Varför är vi inte överens i den här frågan? Är vi inte överens om att det är i småföretagen vi har den stora tillväxtpotentialen vad gäller arbeten? 41 PER ÅSLING (C) replik: Först måste jag kommentera Skalins uppgifter om att kommande budget inte innehåller några satsningar på infrastruktur. Det är antingen en missuppfattning från Skalins sida eller också är det en felsägning. Vi satsar historiskt mycket på infrastrukturen även under nästkommande år. Satsningar på småföretagen är väsentliga. Jag är själv småföretagare. Under hela mitt yrkesverksamma liv innan jag hamnade här i har jag jobbat med småföretag. Jag vet vad småföretagen kan skapa i tillväxt och utveckling för hela . Jag vet också att det är i de små företagen som sysselsättningstillväxten kommer. Det är därför regeringen så målmedvetet har haft en reformagenda riktad mot småföretag. läste själv upp en del viktiga åtgärder, till exempel att göra det lättare att anställa, minskat aktiekapital, regler som tas bort, minskad revisionsplikt och liknande. Det här arbetet fortsätter. Som jag sade i mitt anförande ser vi från sida att nästa steg när det gäller att vidta åtgärder för att underlätta för småföretag och i första hand för att underlätta för småföretag att anställa är att sänka arbetsgivaravgifterna. Vi har jobbat med den frågan. Vi har varit med ända och sänkt arbetsgivaravgifterna, då . Det arbetet fortsätter. Sjuklöneansvaret är nu lagt till den utredning som ser över socialförsäkringsfrågorna, och det kommer ett förslag. 42 (SD) replik: Anledningen till att jag tog upp de här exemplen i min tidigare replik var just att vi inte skulle behöva diskutera det som redan har gjorts. Jag vill att vi ska diskutera det som ska göras, det vi kan göra. Vi har kommit fram med ett förslag i vår budgetmotion som tydligt stakar ut riktlinjerna för hur vi kan stärka småföretagarpolitiken och småföretagens möjligheter att anställa. Det är ett faktum att skulle varje företag anställa en medarbetare till skulle en halv miljon arbeten skapas. Jag tycker att fokus måste ligga på att titta på det här området och agera. Regeringen pratar om att man tittar på det genom utredningar och att man ska ta itu med det . Man agerar inte. Där har vi den stora skillnaden mellan och regeringen. Vi agerar; regeringen förhåller sig passiv. Jag tycker att det är en olycklig utveckling, och jag tycker också att det är olyckligt att man från regeringens sida beskriver att man satsar på infrastrukturen. Visst, det gör man, speciellt i planen, men man gör alldeles för lite. Vi satsar 10 miljarder mer, vilket ökar möjligheterna för företagen när det gäller deras kommunikationskrav. Men även på det här området satsar regeringen för lite. Regeringen saknar en trovärdig arbetsmarknadspolitik. Man har fram till nu misslyckats radikalt med att bekämpa det utanförskap som man gick till val på att bekämpa. Som jag också nämnt i ett tidigare anförande har den nationella sysselsättningsgraden minskat i stället för att öka. Det är, menar jag, ett resultat av att man prioriterar helt felaktigt. Man pratar i stället för att agera. Per Åsling, , i och med nästa budgetproposition, förväntar jag mig att regeringen återkommer på det här området och att man också agerar. 43 PER ÅSLING (C) replik: Låt mig repetera vad jag sade i mitt förra anförande. För alliansregeringen är näringspolitiken väldigt prioriterad. Alliansregeringen gör kopplingar mellan arbetsmarknadspolitik och näringspolitik. Den bästa arbetsmarknadspolitiken är en bra näringspolitik som ökar efterfrågan på arbetskraft. Jag tycker att den politik som vi driver på näringslivsområdet har varit framgångsrik, men vi vill gå längre. För att öka efterfrågan är det klart att sänkta arbetsgivaravgifter är viktiga. För att dessutom ännu mer öka incitamenten för småföretagen att anställa och minska riskerna måste vi se över sjuklöneansvaret. Där har regeringen gjort förändringar under föregående mandatperiod, men det är viktigt att gå längre. De här två frågorna står längst upp på förändringslista. När det sitter en statlig utredning som behandlar sjukförsäkringsfrågorna är det både rimligt och ett sätt att skynda på det hela att lägga in den här frågeställningen i utredningen. Man kommer , före valet i alla fall, att lägga fram ett förslag. Det är dessutom viktigt när vi pratar småföretagarfrågor och pratar om att skapa möjligheter till anställning inom småföretagen att jobba med finansieringsfrågor. Här i budgeten lägger vi fram ett konkret och bra förslag om ett investeraravdrag. 44 (V) replik: Jag hoppas att Per Åsling inte menade att han skulle vända på den sten som visar att inte har haft någon reallöneutveckling och att det inte är den vägen som vill att ska gå. Men det jag verkligen undrar över är om ska vara ett land där de 400 000 arbetslösa har en framtid och där de arbetslösa faktiskt kan försörja sig och får en chans att komma tillbaka till arbetsmarknaden. När ni tillträdde var 125 000 personer långtidsarbetslösa. Det var alldeles för många. är det 213 000. Det är en ökning . får bara tre av tio inskrivna på Arbetsförmedlingen ersättning från arbetslöshetsförsäkringen. När ni tillträdde var det åtta av tio. 150 000 arbetslösa får ingen ersättning alls från de olika ersättningssystem som finns för arbetslösa utan tvingas gå till . I fas 3 tvingar ni människor att jobba utan lön. I arbetsmarknadspolitiken är det som får en aktiv insats. Ni drar ned kraftigt på arbetsmarknadsutbildningarna trots att de ger erkänt goda resultat men de är väl för dyra. Ingen får en yrkesutbildning , och vi vet att matchningen på arbetsmarknaden fungerar väldigt dåligt historiskt sett. är alltså inte ett land för dagens 400 000 arbetslösa. Man ser få möjligheter till omskolning och utbildning, och man har väldigt svårt att få ersättning när man är arbetslös. Vad har du att säga till de arbetslösa, Per Åsling? 45 PER ÅSLING (C) replik: Jag tycker att det är anmärkningsvärt att det går att säga så många felaktiga saker på så . har fler sysselsatta nu än 2006. Må vara att vi har en större arbetsmarknadskår, alltså att vi har fler människor som står till arbetsmarknadens förfogande än vad vi hade då, och därför syns det på sysselsättningsgraden som inte har haft den utveckling som vore önskvärd. Men det är ändå viktigt att hålla sig till fakta. Vi har fler sysselsatta än vi hade 2006. Det sker nu åtgärder på arbetsmarknaden för att underlätta framför allt för unga att komma in. Den satsning på en jobbpakt som innebär att arbetsmarknadens parter, i form av fack och företagens organisationer, tillsammans med regeringen hittar nya upplägg där inträdet på arbetsmarknaden underlättas och kompletteras med utbildningsinsatser innebär ju att många unga människor kommer att kunna få in en fot på arbetsmarknaden. De unga är den viktigaste kategorin av dem som står utanför arbetsmarknaden, och dem måste vi prioritera. I övrigt vill jag konstatera att ska fler människor få arbete måste fler företag ha sådana villkor och politiken ha format sådana spelregler för företagen så att efterfrågan på arbetskraft ökar. Jag får fortsätta i mitt nästa inlägg. 46 (V) replik: Det är ett märkligt påstående att jag säger en hel massa felaktiga saker. Är det inte så, Per Åsling, att vi har 400 000 arbetslösa? Det säger i alla fall statistiken. Är det inte så att vi har 70 000 fler långtidsarbetslösa? Det säger i alla fall statistiken. Är det inte så att sysselsättningsgraden är lägre än 2006? Det säger i alla fall statistiken. Och är det inte så att arbetslösheten är högre än 2006, när kallade det vi hade då för massarbetslöshet? I alla fall statistiken säger så. Vilka av mina påståenden är det du säger är felaktiga? Är det inte så att det bara är tre av tio som får ersättning från arbetslöshetsförsäkringen av dem som är inskrivna på Arbetsförmedlingen? Vad är det för felaktighet i det, Per Åsling? Det är så ser ut. Jag tror att du måste öppna ögonen och faktiskt inse det. Hur ska man kunna försörja sig om man är arbetslös i när ni raserar a-kassan och ställer 150 000 människor som är utan arbete utan ersättning? Vad är det för ekonomisk politik? Det undrar jag. Varför ska man slå på människor som har oturen att mista ett jobb, varför inte skapa möjligheter för människor att faktiskt ta ett arbete, få en utbildning och skola om sig? Medan de har oturen att vara arbetslösa ska de faktiskt kunna försörja sig. Det är bra för individen, men det är också bra för samhällsekonomin i stort, för om arbetslösa människor kan fortsätta att köpa en tröja till barnen eller klippa håret upprätthålls också efterfrågan i ekonomin. Varför är det så viktigt för att slå på arbetslösa, att dra ned på arbetsmarknadsutbildningar och sänka anslaget till ersättningen för arbetslösa med ? Varför, Per Åsling? Vad är det för drivkrafter som ligger bakom detta? 47 PER ÅSLING (C) replik: Jag är förvånad över det sätt som uttrycker sig på här. Jag vill haka på mitt förra inlägg. Vi driver en politik för att skapa möjligheter för människor att få arbete. Det är en politik som sänker kostnaderna för företag så att de på så sätt kan hävda sig i konkurrensen och vara mer konkurrenskraftiga i den globala värld som vi befinner oss i. Vi sänker kostnaderna på en lång rad områden för företag för att de på så sätt ska kunna behålla anställda och nyanställa fler människor. Alternativet, Vänsterns politik, att chockhöja kostnaderna, att försämra för företag när det gäller att hävda sig i konkurrens med företag på andra marknader kan ju bara innebära att situationen blir än sämre. Den budget som är framlagd är en budget som är inriktad på jobb och tillväxt. Det är en investeringsbudget. Vi satsar 1,8 miljarder på ett ungdomspaket för att underlätta för ungdomar att komma in på jobb och i utbildning. Vi satsar på forskning på historiska nivåer. Då är det både forskning på akademierna och forskning som är riktad mer mot innovation och kopplad till näringslivet. Det är historiska nivåer . Vi sänker företagsskatterna för att stärka konkurrenskraften. Vi inför ett investeraravdrag för att underlätta för små företag att etablera sig, växa och kunna anställa. Vi satser mer än någonsin på infrastruktur, 106 extra miljarder. Det är en ökning på . 48 PER (MP) replik: Jag noterar att Per Åsling pratade mycket om infrastruktur. Det vill vi också gärna göra. Framför allt vill vi göra betydligt större satsningar på järnväg och spår än vad regeringen vill göra, inte minst när det gäller drift och underhåll. Tyvärr kan jag konstatera att med den budget som regeringen har lagt fram och med den politik man för är det mycket som pekar på att vi kommer att fortsätta att se frusna resenärer som står på överfulla perronger och väntar på ett tåg som inte kommer. Man har inte mött de krav som till exempel ställer på vad som skulle behövas för att få en god kapacitet på spåren när det gäller drift och underhåll. Jag vill inrikta mig framför allt på småföretagarfrågorna. Där saknar jag tyvärr väldigt mycket i regeringens budget. Vi ser nu hur utvecklingen tyvärr går åt fel håll. Vi ser att konkurserna i ökar upp jämfört med . var det jämfört med förra september. Det är en väldigt oroväckande utveckling. Det är ju ett tecken på att konjunkturen vänder nedåt. Det här behöver vi möta med aktiv politik för att förbättra företagens ekonomi, framför allt de små och medelstora företagens. Det finns en reform i regeringens budget som jag välkomnar. Det är investeraravdraget. Men i övrigt är det väldigt lite som föreslås som verkligen sänker kostnaderna och gör det billigare, som Per Åsling säger, att ha människor anställda i små och medelstora företag. Från sida har vi gjort en stor satsning på att sänka arbetsgivaravgiften redan i den budget som ligger på bord . Framför allt har vi gjort en nedsättning genom att ta bort sjuklöneansvaret för de minsta företagen. Det här är ju en reform som vi vet skulle få stora effekter på företagens vilja att anställa. har medverkat i den här regeringen , haft sex chanser på sig att i budgeten få in reformen att slopa sjuklöneansvaret. Man har inte lyckats med det . Vad var det som var så viktigt att få in i årets budget som gjorde att ni återigen, för sjätte gången, offrade reformen att slopa sjuklöneansvaret? 49 PER ÅSLING (C) replik: Låt mig börja med att kommentera infrastrukturen. Vi satsar mer . Vi satsar betydligt mer än regeringarna som Per miljöparti stödde 19982006. Det är 200 miljarder upp i förhållande till den budget som lades fram . Vi är medvetna om att det här är nödvändigt för att stärka den svenska välfärden. Den svenska välfärden bygger på ett fungerande näringsliv. Näringslivet behöver en fungerande infrastruktur. När lägger fram politiska förslag gör vi det för att hela landet ska leva. Det är därför vi tycker att det är värdefullt att vi har fått upp nivåerna på det sätt som vi har i årets proposition vad gäller infrastruktur. Men, Per , jag tittar också på era skatteförslag. Du lyfter fram vissa. Du pratar arbetsgivaravgifter, och där känner jag en viss sympati. Arbetsgivaravgifter har vi varit med och sänkt tidigare. Vad som bekymrar mig, Per , när det gäller kostnader för företag är den straffskatt, den skadliga skatt som ni lägger på avstånd, på landsbygd, via den lastbilsskatt som ni föreslår. Ni kommer ju att straffa ut det svenska näringslivet utanför storstadsregionerna. Ni kommer att straffa ut små företag. Och ni kommer att försvåra för människor att bo utanför storstäderna, i Småortssverige, på landsbygd och i glesbygd. Varför denna politik? 50 PER (MP) replik: Det där är skrämselpropaganda som återkommer till i anförande efter anförande. Vi ser ju nu hur fler och fler länder runt om i har infört lastbilsskatt, som är det Per Åsling syftar på, eller är på väg att införa det. ser vi att våra grannländer, och , håller på att för fullt utreda system för lastbilsskatt. Man ser att det här är en nödvändig reform för att minska trafikens klimatpåverkan och få ett effektivare transportsystem. Det är lite sorgligt att är en isolerad ö i norra när man vägrar att använda det här väldigt effektiva redskapet. Vi har sett i till exempel , , och många andra länder att man faktiskt har lyckats få en väldigt stor effekt av att minska transporternas miljö- och klimatpåverkan och effektivisera dem. Men det vill uppenbarligen inte den här regeringen titta närmare på. Jag vill återvända till hur situationen ser ut för småföretagare. Det är väldigt bekymmersamt nu när konjunkturen vänder nedåt. Det är nu som reformer skulle behöva införas för att förbättra ekonomin för småföretagare. Där är regeringen väldigt tom på åtgärder. Per Åsling säger att han har stor sympati för den typen av politik, men sympati hjälper inte landets småföretagare. Det är konkreta åtgärder och förbättrad ekonomisk politik som hjälper. Vi har föreslagit att man slopar sjuklöneansvaret för de små företagen. Det är en reform som kostar 2 miljarder. När Företagarna frågar sina medlemmar vad det skulle få för effekt om man slopade sjuklöneansvaret säger av företagen att det har fått dem att avstå från att anställa. har fått avstå från att anställa på grund av sjuklöneansvaret. Sju av tio företag säger att de om sjuklöneansvaret slopades skulle blir mer positiva till att anställa människor. Företagarna räknar med att 25 00055 000 nya arbetstillfällen skulle komma om man slopade sjuklöneansvaret. Vad är det som gör att gång på gång, i budget efter budget, antingen inte driver frågan eller misslyckas med att få in den? Det är uppenbarligen en väldigt viktig reform. 51 PER ÅSLING (C) replik: Jag är själv småföretagare, . Jag vet vad sjuklöneansvaret innebär. Det är därför jag tycker att det är så bra att vi har lagt in denna frågeställning i en utredning, så att vi får upp frågan på bord. Arbetsgivaravgifterna är prioriterade frågor för , där vi agerar. Jag har kommenterat det tidigare också. Som du själv säger, Per , är det viktigt att hålla nere kostnaderna för småföretag för att på så sätt underlätta verksamhet och stimulera konkurrenskraft. Det måste dock gälla alla företag. Det kan inte bara vara företag som är etablerade runt storstadsregionerna. Den straffskatt ni lägger på transporter är direkt kontraproduktiv. Ni säger i er motion att ni vill göra vissa undantag. Det gäller inte minst skogsindustrins timmertransporter, skriver ni i slutet. Det signalerar att ni är medvetna om att skatten kan vara skyldig. Ni skriver också att syftet med skatten är att lastbilstrafikens miljökostnader ska synas i priset på transporter. Ni utgår alltså ifrån ökade kostnader. Också ni måste ändå kunna räkna ut att om en vara till ett företag eller hushåll måste transporteras från i till och uppåt i landet ska någon ta kostnaden. Det gör att de områden som drabbas av denna skatt kommer att ha en ännu svårare och sämre utveckling. Jag har svårt att förstå varför ni driver anti-landsbygds-politiken. 52 (S) replik: Det är väl risk att jag får svar på frågor i stället för mina egna, men jag tar den risken. Om man vill värna svensk konkurrenskraft på är det klart att skolan är väldigt central, och i vårt budgetalternativ gör vi en rejäl satsning just på skolan. Vi vill se mindre klasser och mer tid för varje elev att få hjälp och stöd från en duktig pedagog. Vi vill se obligatorisk sommarskola för dem som inte har klarat målen och läxhjälp till alla barn som vill ha och behöver det. Dessutom har vi en rad reformer som ska stärka och förbättra lärarnas möjligheter till utveckling av karriären samt inte minst den pedagogiska forskningen. I regeringens budgetförslag, som Åsling ju står bakom, finns det inte så mycket till skolan. Det som märker ut sig är väl en förändring, delvis, av gymnasieskolan till en ettårig gymnasieskola som egentligen ingen vill ha. Håller inte Per Åsling med om att det nu är dags att vi faktiskt får se resultat i den svenska skolan? Vi borde få se den prestera bättre, och vi borde investera mer i skolan. Den är viktig för svensk konkurrenskraft. Om detta ska ske är det viktigt att kommunerna har bra möjligheter att finansiera en bra skola. Även om vi nu skjuter till statliga pengar är det klart att det är kommunerna som står för den största finansieringen. Här är det också extremt viktigt med likvärdiga villkor, och så är det inte . Våra partier och fem andra är i en utredning överens om att utjämningen i kommunsektorn behöver förändras och förbättras så att det blir rättvisa villkor. verkar det inte som att regeringen tänker lägga fram just detta förslag, utan man jobbar med att förändra i det förslag vi är överens om. Jag vill bara försäkra mig om att står fast vid det vi har kommit överens om. Landets kommuner behöver nämligen likvärdiga villkor. 53 PER ÅSLING (C) replik: Tack för frågan, ! Vi driver på när det gäller att svenska kommuner ska ha likvärdiga villkor när det gäller transfereringssystem. Vi tycker att det är viktigt att dessa system är uppdaterade, moderna och inte grundar sig på gamla förutsättningar. Det är klart att när vi lägger fram ett budgetförslag vi diskuterar ju budgetramarna här gör det på ett ansvarsfullt sätt med utgångspunkt i det finanspolitiska ramverket. Jag måste få ställa några frågor till dig, , just när det gäller det finanspolitiska ramverket. Koppla det också till de villkor som gäller! Ni konstaterade nämligen på när ni lade fram er budgetmotion att ni föreslår lägre ofinansierade insatser än regeringen, och ni konstaterade att det krävs insatser för att stimulera efterfrågan. Om vi spelar fram något i tiden konstaterar ni nu att det görs för lite. Ena gången görs det för lite, görs det för mycket. Här är det svårt att hänga med i alla fotbyten ni gör. Vad som också gör mig bekymrad är att jag noterar att det bara är av det finansiella sparandet som skiljer er och Alliansen. Då kan det inte anses seriöst att hantera frågorna på det retoriska sätt ni gör. Vad tycker ni om det finanspolitiska ramverket? 54 (S) replik: Vi tycker om det finanspolitiska ramverket. Vi har kommit på det finanspolitiska ramverket, och vi värnar det finanspolitiska ramverket. Det är väldigt tydliga besked från oss. Vi konstaterar också att regeringen själv skriver och utskottet håller väl med om det, i alla fall majoriteten att man nu inte klarar överskottsmålet. Det innebär inte att vi menar att man ska ha 1 procents överskott just detta år. Det är inte det som är överskottsmålet, utan det handlar om en konjunkturcykel. Det finns tre olika indikatorer som brukar använda för att utvärdera om man klarar målet eller inte. Ingen av dem tyder på att man skulle klara det utan tvärtom att man bryter det. Därför har vi ett mindre reformutrymme, bland annat beroende på att vi inte ställde upp på de mycket glada prognoser presenterade i sin budgetproposition och som av allt att döma visar sig inte stämma överens med hur verkligheten kommer att bli. Därför har vi 5 miljarder mindre i reformutrymme. Det blir i vårt fall en konjunkturbuffert som skulle kunna användas om läget skulle bli dramatiskt annorlunda. Då kanske ännu mer pengar kommer att gå åt; det får vi väl se . Vi är väldigt tydliga med detta. Det är uppenbart att regeringen har lagt sig på en bana som gör att man har svårt att nå upp till överskottsmålet. Det tycker vi är bekymmersamt, och därför lägger vi fram en starkare budget än vad regeringen gör. Däremot är den inte snålare på det viset att vi inte stimulerar efterfrågan. Där gör vi tvärtom mer, eftersom vi väljer att göra det med riktigt bra insatser i stället för en bolagsskattesänkning som har väldigt små effekter på konjunktur och efterfrågan. 55 PER ÅSLING (C) replik: Ert resonemang håller dock inte ihop, . Först kritiserar ni regeringen för att investera för lite i den offentliga ekonomin och expandera den för lite. Det har ni gjort . Om det är rättvis kritik kan vi lämna därhän, men när Alliansen lägger fram en budget som är mycket expansiv kritiserar ni den för att vara ofinansierad och oansvarig. Den expansiva budget vi nu lägger fram lägger vi fram i när vi ser en stor risk för nedgång i ekonomin. Därför vill vi satsa på investering. Vad som också gör mig bekymrad när det gäller er syn på det finanspolitiska ramverket är att det är inte vem som helst; det är LO:s ordförande, och han sitter i ert verkställande utskott så sent som gick ut och sade att överskottsmålet borde slopas. Du sade i ditt inledningsanförande, , att på så sätt följer vi budgetreglerna bättre. Därför, och med er syn på det finanspolitiska ramverket, blir min fråga: Menar du att vi lägger fram förslag som inte följer budgetreglerna och det finanspolitiska ramverket? Ni är skyldiga svenska folket ett svar på den frågan. Jag tycker att det är på sin plats att ni tydliggör på vilken fot ni står. Det går inte att bara stå och kritisera, utan man måste också ta ansvar. Vi tar ansvar, och därför har vi lagt fram en budget som är ambitiös och som investerar . 56 (KD): Jag tycker att debatten handlar mycket om hur vi fördelar saker och ting. Jag tror att vi ibland måste tänka tillbaka på vad det är som gör att vi har någonting att fördela. Företagens betydelse för vårt lands välfärd kan aldrig nog understrykas. Det är de som genererar någonting att över huvud taget fördela.