prot · H00941 · 2012-12-11 00:00:00 — Det är vanligt att företag startas via privata lån från familj, släkt och vänner, och just i tillväxtfasen är lån från närstående en viktig finansieringskälla. I det skedet kan det vara till hjälp att få låna även små summor. Vi menar att det är viktigt att bredda detta. Därför är förslaget så pass viktigt för det som jag trycker på här. Genom att gynna direktinvesteringar i småföretag stärker vi förutsättningarna för fler jobb och växande företag i hela landet. Tillgången på kapital är central om det ska bli tillväxt i landsbygderna med grön ekonomi och bioekonomi men även tillväxt bland underleverantörer till exempelvis fordonsindustrin, pappersindustrin och de gröna näringarna, skogsindustrin, som är så pass viktiga för vårt gamla land. 63 (MP) replik: Det är en angelägen fråga som har lyfts fram i anförandet, hur vi kan stimulera ökade investeringar i landet. Men just det förslag som vi har fått berättat om här har fått oerhört mycket kritik under remissrundan. Endast en handfull av de 40 som lämnade remissvar var positiva, medan stora tunga aktörer har riktat tydlig och skarp kritik, bland annat för revisorerna, , och . Hur ser du på kritiken som har riktats mot utformningen av förslaget? 64 (C) replik: Tack till som ger mig chans att förklara och svara på frågan! Låt mig allra först säga att jag ofta tycker att det är vanskligt att kritisera ett förslag innan vi ens sett effekten av det, även om vi förstås behöver ha instanser som ger synpunkter. Vi har ju olika instanser som ger synpunkter innan vi fattar beslut om en lag i riksdag. Jag hade som utgångspunkt i mitt anförande småföretagarna och deras bekymmer och möjligheter att utvecklas, att komma närmare möjligheten att utveckla sitt företag och bygga det vidare med riskvilligt kapital. Vi skulle kunna vända på det och granska dem som har svarat på remissen och gett förslaget kritik. Hur många av dem har haft en F-skattsedel och stått på en bank och bett om att få ett lån på kanske 20 000 eller för att dra i gång sin verksamhet? Den syn vi har på företagande i är ganska centralt. Självklart ska vi lyssna på den kritik som eventuellt finns och också ta reda på vad kritiken egentligen tar sin utgångspunkt i. Är det att man är kritisk till att göra en snabb förändring? Det kan vara en del i det. Men om det är en kritik rent generellt mot att förändra det regelverk som ligger är jag den första att säga: Välkomna att skaffa en F-skattsedel och möta de problem, de utmaningar och de bekymmer som finns med att starta ett företag och driva det! Att starta det kanske inte är det svåraste men att orka hålla det flytande och framför allt att komma åt det riskvilliga kapitalet. Detta är min kommentar kortfattat. 65 (MP) replik: Vi kanske har lite olika syn på remissförfarandet och svaren som man får in via remissförfarande. Jag tror att man ska lyssna på dem, och här har kritiken varit väldigt bred. Bland de 40 som har svarat är det endast en handfull som har ställt sig positiva. Det är tunga remissinstanser, våra egna myndigheter, som har riktat skarp kritik mot förslaget och menar att det inte träffar rätt. Jag tror att vi har samma ambitioner, du och jag, att göra det lättare för de små företagen att vara verksamma och att få fler människor att investera i företagande i . Men det är viktigt att de åtgärder som vi beslutar om i regering och riksdag är träffsäkra, och det är också någonting som vi är överens om. Att då gå fram med ett förslag som möter så mycket kritik känns inte så seriöst, enligt min mening. 66 (C) replik: Då är frågan vilka förslag vi ska lägga fram om vi märker, särskilt på de orter som flera av oss kommer ifrån, att det riskvilliga kapitalet inte når fram, att det inte finns en fristående sparbank eller några riskkapitalister som det finns här i . Om inte dessa människor når fram och möter den efterfrågan som finns måste vi lägga fram förslag som gör att vi kan bryta en trend som är negativ. Vi lyssnar alltid på remissinstanser, och självklart ska vi ta dem på allvar. Men låt oss pröva ett förslag som vi ändå ser kan ha effekt. Vi vet att det finns människor som har kapital, som inte får ränta på banken men som genom det här systemet skulle kunna få en möjlighet att förena nytta med nöje, att kunna förstärka sitt eget kapital men också kunna förstärka möjligheterna för ett företag att växa. Låt oss se vidare på det här. Framför allt skulle jag vilja se effekterna av det innan vi talar om exakt hur det ska vara. Det finns regelverk som byggs ut. Vi har till exempel ett mycket effektivt skatteverk i , och det ska vi vara glada över. Det är till för att vi ska ha en hög skattemoral i landet, och det är viktigt. Men vi måste också kunna se hur vi hjälper dessa företagare som blir klämda av regelverk, ibland regelverk som genomförs utan att vi har fattat beslut om dem här i kammaren. Jag hoppas och tror hårt på att det här kan vara ett av de förslag som är bra för småföretagarna i hela vårt land. 67 (S): Jag har tagit del av den här diskussionen , och företrädare för regeringspartierna har vid ett antal tillfällen använt olika argument. Ett exempel som har varit återkommande är sänkningen av restaurangmomsen, och jag blir lite förvånad när man använder just den som ett bra exempel på en lyckad satsning. I mitt hemlän var Alliansens samtliga partiföreträdare med på gemensamma presskonferenser där de beskrev hur lyckat det här är, ungefär samma tongångar som vi har hört här . De kunde peka på att den här satsningen har gett 6 000 arbetstillfällen. Och det ska man inte förakta. Men jag vill å andra sidan inte säga att det är en lyckad satsning om man tänker sig den här situationen: Regeringen har tillsammans med sina kamrater i anslagit 5,25,3 miljarder och 6 000 har blivit anställda. Räknat per arbetstillfälle blir det . Eftersom finansministern i så många andra sammanhang säger att statens resurser är begränsade och att man därför måste vara väldigt aktsam med dem tänker jag som så: 900 000 per arbetstillfälle fanns det inte något annat sätt som hade kunnat ge ett bättre utfall än att sänka restaurangmomsen? Om jag hade lagt motsvarande pengar på kommunala arbetstillfällen hade det blivit betydligt fler än 6 000. Förmodligen hade det blivit åtminstone så många. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under 10 §.) 7 § Kultur, medier, trossamfund och fritid Föredrogs kulturutskottets betänkande 2012/13:KrU1 Utgiftsområde 17 Kultur, medier, trossamfund och fritid (prop. 2012/13:1 delvis). 68 i (S): Varslen duggar tätt runt om i vårt avlånga land, och arbetslösheten närmar sig . beräknas arbetslösheten bli ännu högre än . Tyvärr, herr talman, har vi en borgerlig regering som inte vill stoppa denna utveckling utan snarare vill förvärra den ytterligare, med ökade klyftor mellan människor som följd och ett som dras än mer isär. Detta vinner ingen på, vare sig medborgarna eller som nation. I ljuset av det har vi socialdemokrater lagt en budgetmotion på bord som ser den verklighet vi befinner oss i och som lägger fram förslag om en aktiv jobb- och utbildningspolitik. Vi socialdemokrater tror att man genom en aktiv politik kan påverka utvecklingen i en annan riktning. Även , herr talman, när vi debatterar budgeten för kultur, medier, trossamfund och fritid kan man se att den socialdemokratiska budgetmotionen inom detta område har satsningar på jobb och utbildning för att minska klyftorna. Vi vet att en satsning inom detta område inte bara möjliggör för fler att ta del av eller själva delta i till exempel kultur eller idrott, utan det genererar också arbetstillfällen för en hel del människor. Bland dem som är arbetslösa är ungdomar en stor grupp. En del av dessa ungdomar saknar grundskola eller gymnasieutbildning. För att stå starka måste vi i konkurrera med hög kompetens och goda arbetsvillkor och inte med låga löner. Den borgerliga regeringen har gjort en extra satsning på folkhögskolorna, vilket vi socialdemokrater tycker är bra. Vi vet dock att behovet är mycket större. Därför, herr talman, satsar vi socialdemokrater mer än regeringen på utbildningsplatser inom folkhögskolan. Det skulle ge ytterligare 1 000 utbildningsplatser inom folkhögskolornas verksamhet. Folkhögskolornas pedagogik ger oftast bra resultat och gör att fler får möjlighet till en examen som kan leda vidare till fortsatta studier eller jobb. Detta anser vi är så mycket bättre än att placera människor i fas 3 en verklighet för allt fler unga människor i det borgerligt styrda . För oss socialdemokrater har folkbildningen en viktig plats i ett demokratiskt samhälle. Att få mötas, ta del av andras erfarenheter och dela med sig av sina egna och lära sig om nya saker är en nödvändighet för att ett samhälle ska utvecklas. Vi vet också att det på många orter är folkbildningen som står för den kultur som man har i sitt närområde, med studiecirklar, föreläsningar och kulturarrangemang. Att folkbildningen ska vara fri och frivillig är en viktig princip och att det är folkbildningen själv som ska bestämma vad man vill göra utifrån de syften som beslutar om. Därför, herr talman, blir jag lite orolig när i sitt betänkande vill öronmärka 30 miljoner av folkbildningens anslag för ett läslyft. Eftersom utredningen inte fick lägga fram några förslag som kostar pengar förstår jag att den inte hade så många val. Men vill man göra något för att öka läsandet måste man också vara beredd att lägga resurser på det. Vi har sett att läsförståelsen minskat. Jag har vid ett flertal tillfällen debatterat denna oroande utveckling med kulturministern, men hon har inte velat göra något åt det. Vi socialdemokrater ser kopplingen mellan minskad läsförståelse och sämre resultat i skolan, och därför gör vi också stora satsningar inom skolans område. Inom kulturutskottets ansvarsområde satsar vi dessutom mer än regeringen på ett läslyft. har vi kunnat ta del av ytterligare rapporter som visar att svenska barns läsförmåga minskar, så här behöver något verkligen göras. I den socialdemokratiska budgeten görs som sagt också stora satsningar på utbildningsområdet. Här lägger vi 3 miljarder mer än regeringen. Forskningen visar att lusten att läsa är viktig för läsförmågan. För barnens del är föräldrarnas inställning till läsning och högläsning betydelsefull. Svenska barn har dock allt sämre tillgång till böcker i hemmet och färre läsande förebilder. Vi föreslår också att regeringen tar fram en nationell handlingsplan för läsfrämjande, för vi tror att alla krafter måste samlas för att genomföra ett läslyft för . Det är viktigt att involvera folkrörelserna: fackföreningsrörelsen, idrottsrörelsen och det ideella föreningslivet. Kan vi till exempel få idrottsklubbarnas A-lagsspelare att engagera sig i att få de yngre killarna och tjejerna att läsa mer skulle det ha betydelse för en hel del barn. Dessa spelare är oftast barnens stora förebilder. Jag vill också poängtera vikten av att alla har tillgång till bibliotek och avgiftsfria lån. Vi föreslår i vår budgetmotion att får i uppdrag att utarbeta en biblioteksstrategi och bibliotekspolitik. ser vi att många skolor struntar i att erbjuda sina elever ett skolbibliotek, trots att det står i skollagen. Kvaliteten på skolbiblioteken är också väldigt varierande allt från en ensam bokhylla med några få böcker till ett ordentligt bibliotek med klassuppsättningar av böcker och utbildad personal. Därför vill vi socialdemokrater att också ska ta fram en strategi som ska se till att inga skolhuvudmän bryter mot skollagen och att kvaliteten höjs. I förra årets budgetbetänkande fanns det ett tillkännagivande till regeringen om att återkomma till i årets budget med en lösning på scenkonstpensionerna. Det regeringen skriver i årets budgetproposition är att arbetsmarknadens parter bör ta över ansvaret för att genom kollektivavtal reglera pensionsvillkoren på scenkonstområdet. Man skriver också att beredning av att införa en sådan ordning pågår i och att regeringen avser att återkomma till i frågan. Man skriver dock inte när man tänker återkomma. Detta är anmärkningsvärt efter flera tillkännagivanden från ett enat utskott och dessutom i en fråga som kulturministern var väldigt tydlig med att hon skulle lösa om hennes parti kom i regeringsställning. har det gått , man har lagt fram sju budgetpropositioner och har varit minister . Är det då inte dags att komma med en lösning på den här frågan? Kanske kan kulturministern i dagens debatt ge oss och alla dem som är berörda ett svar på när hon mer exakt tänker återkomma med en lösning på pensionsfrågan. Svensk scenkonst och flera andra har drivit denna fråga eftersom den påverkar deras medlemmar, och jag tycker att det är dags för kulturministern att nu ge ett svar på när hon tänker komma med en lösning. I förra årets budgetdebatt stod kulturministern i kammaren och pratade stolt om den satsning som kallas Kulturarvslyftet. Hon sade att det är en satsning med bara vinnare. Jag skulle säga att det är ett paradexempel på regeringens misslyckade jobbpolitik. Projektet beräknades skapa 4 400 arbetstillfällen varav 1 200 . Resultatet är inte ens av det antal platser som man hade beräknat . Detta måste väl ändå räknas som ett misslyckande. Vi socialdemokrater har oroligt följt projektet och ställt flera frågor till kulturministern, men hennes svar är att det är för tidigt att dra slutsatser. Projektet har också fått stark facklig kritik från . Kulturarvslyftet riktar sig till personer som står långt från arbetsmarknaden och har nedsatt arbetsförmåga. En anledning till att så få anställningar har kommit till stånd är att kulturinstitutionerna inte anser sig ha råd att skjuta till medel från sina ordinarie budget för att täcka kostnaderna för att anställa via Kulturarvslyftet. De svenska kulturinstitutionerna har ofta en hårt ansträngd ekonomi, och det finns inga resurser att ta av för att stödja en arbetsmarknadspolitisk åtgärd. När vi i utskottet var på studiebesök på ett av statens museer fick vi höra om deras negativa bild av Kulturarvslyftets konstruktion medan de däremot lyfte fram det positiva med den tidigare socialdemokratiska satsningen Access. Vi socialdemokrater föreslår att Kulturarvslyftet läggs ned och att medlen används för att utveckla som den nuvarande regeringen lade ned 2009. Access var både en kulturinsats och en jobbskapande reform. Ledorden för projektet var bevara, vårda och tillgängliggöra. Access skapades genom att medel tillfälligt överfördes från arbetsmarknadsområdet till kulturområdet. Åtgärden var mycket populär bland kulturinstitutionerna, de fackliga organisationerna och bland de kulturellt yrkesverksamma. I nya Access vill vi öppna för möjlighen för fler institutioner än museer och arkiv att delta. Det kan även vara scenkonstinstitutioner och ideella föreningar, till exempel riksorganisationer inom kulturområdet. Uppdraget bör samordnas av . För detta nya Accessprojekt anslår vi , varav 122 miljoner i nytt anslag inom kulturområdet. Medel överförs från till . Kulturministern har försökt skapa en bild av att vi socialdemokrater genom att lägga ned Kulturarvslyftet skulle vända ryggen till de personer som detta vänder sig till. Det skulle vi aldrig göra. Här ser vi en mängd andra vägar genom vår aktiva jobb- och utbildningspolitik. Vi satsar bland annat på 5 500 föreningsjobb som en möjlig väg in på arbetsmarknaden igen. Däremot tycker jag att kulturministern har vänt ryggen till genom att hålla fast vid en åtgärd som inte håller vad den lovar och där pengar som var avsatta för detta nu skickas tillbaka. Är inte det att vända ryggen till? I vår budgetmotion inom kulturområdet finns flera satsningar än de som jag redan har nämnt, utöver regeringens budget. Det är mer pengar till fria grupper och ökat stöd till arrangörer. De ideella arrangörerna är ofta viktiga för att få fler att ta del av kultur, och de engagerar många människor som vill arrangera festivaler, teater eller konserter. Vi föreslår även en ökning på 10 miljoner som ska användas för att stödja internationalisering. Ökade möjligheter för internationellt kulturutbyte tror vi är nödvändigt för en kreativ kulturutveckling. Vi har också resurser till en fri entré-reform för de statliga museerna. Frågan om museerna återkommer till i debatten. Det skulle kunna finnas en helt annan möjlighet att se kulturen som den kraft den är, men då måste det också finnas mer politisk vilja. Det finns det i den socialdemokratiska budgetmotionen, och det lyfter vi fram i vårt särskilda yttrande i dagens betänkande. Jag vill avslutningsvis yrka bifall till reservation nr 4. I detta anförande instämde , och (alla S). 69 (MP): Det är kulturen som gör oss till människor. Frihet är garanti för ett levande kulturliv, och kultur är en del av välfärden och demokratin. Kulturen tillhör alla. Alla ska ha möjlighet att ta del av både kulturupplevelser och kulturskapande. Vi anser att en stor spridning av kulturverksamhet i hela landet måste eftersträvas. Kulturpolitiken måste vara en politik för oss när vi besöker konsthallar och museer och en politik för kultur som ger liv och kraft på människors arbetsplatser och i offentliga miljöer som gator och torg, skolor och sjukhus. Kultur i samhället ger oss möjlighet att bryta våra åsikter och vrida och vända på våra värderingar. Det är en källa till djup och subjektiva insikter och det skapar engagemang. Genom att satsa på kultur i samhället bygger vi broar mellan människor och generationer. Vi öppnar fönster med olika bilder av världen vi delar, och vi öppnar fler dörrar för fler möjligheter. I dagens debatt kommer vi att få höra om de satsningar som regeringen gör under kulturbudgetens område och om de satsningar som vi andra partier, i opposition, skulle vilja genomförs och som vi prioriterar i våra budgetar. Mycket av det som man satsar på i kulturbudgeten är sådant som även vi i kan ställa oss bakom. En del av de satsningar som görs är vi tveksamma till, men vi har sagt okej till dem och anser att de ska fortsätta. En sådan sak är det som lyftes fram i det tidigare anförandet, nämligen det omdiskuterade Kulturarvslyftet. Det är mycket få arbeten som har skapats. Det är mycket krångligt, sägs det från olika kommuner, och det kostar för mycket. Den kritiken tror jag att regeringen också har uppfattat, och jag undrar hur man kommer att hantera just det. Det kanske inte blir så våldsamt många arbetstillfällen. Då behöver man från regeringen också vara ärlig med att det inte var så enkelt; det blev inte någon så stor kulturpolitisk satsning som man hade hoppats och tänkt. Det är inte en realistisk bedömning, och det har inte gett några 1 200 jobb , men kanske ett par hundra jobb. Det är begripligt att regeringen vill skapa arbetstillfällen, och det är alltid trevligt att kunna presentera en idé som man tänker ska ge många arbetstillfällen, men det är allvarligt när det blir en felkalkyl och en sådan miss. Från oss är medskicket: gör ett omtag. En annan miss man har gjort är att man har missat möjligheten att lösa frågan om pensionssystem för den understödda scenkonsten. Det är en fråga som är alldeles särskilt pinsam. Den har behandlats och diskuterats . Det handlar om människor som i sin professionalitet har usla förutsättningar för få ut en pension eller stöd till omskolning när det blir ohållbart att fortsätta sin konstnärliga verksamhet som operasångare eller dansare. Scenkonstpensionsfrågan bör få en lösning. Vi är ju överens om just den saken, och vi har flera gemensamma tillkännagivanden över partigränserna från kulturutskottet och tidigare och från finansutskottet. I den här frågan har en gemensam reservation tillsammans med S och V. Jag yrkar bifall till reservation 4. I årets budgetmotion från fokuserar vi med all rätt på de gigantiska hot som världen står inför. Det är klimatförändringar och förlust av biologisk mångfald. Allt hänger ihop med hur vi människor förvaltar våra gemensamma resurser, hur mycket naturresurser vi exploaterar, vilken energianvändning vi väljer och hur vi bygger upp gränser och försvar gentemot varandra som människor. Inom kulturområdet som vi debatterar här och vill vi möjliggöra en satsning på förbättrade villkor för kulturskapare, ett lyft för svenskt biblioteksväsen och en förstärkt folkbildning. Kultur är viktigt för demokratin. värnar de professionella kulturskaparna och konstnärerna och vill säkerställa att de har rimliga arbetsvillkor och trygghetssystem. Därför har vi gjort en satsning på detta. Som jag sade tidigare tycker vi att ett nytt pensionssystem för scenkonstnärerna måste utformas. Den presenterade utredningen har förslag på hur man skulle kunna gå till väga. Att regeringen och kulturministern inte förmått komma fram med ett konkret förslag till årets budget, trots flera tillkännagivanden från kulturutskottet, är inte acceptabelt. visar även att vi värnar om kulturskapare och vill därför att samtliga konstnärsstipendier ska vara skattepliktiga och pensionsgrundande. I vår budget avsätter vi för att göra samtliga stipendier skattepliktiga och pensionsgrundande. MU är samlingsnamnet för det statliga ramavtalet för konstnärers medverkan och ersättning vid utställning som började gälla . Det är ett viktigt avtal. MU står för medverkans- och utställningsersättning. Trots att dessa avtal finns vittnar flera om att de inte får ersättning enligt modellen. menar att goda arbetsvillkor för konstnärer innefattar att få ersättning enligt avtal. För att stimulera och säkerställa att staten blir en normerande kraft i det här sammanhanget ökar vi anslaget med . Genom att stimulera kulturen skapas också fler arbetstillfällen. Som tidigare tycker vi att företags avdragsrätt för konst och kultur behöver utredas närmare. När det gäller scenkonstallianserna har vi också lagt förslag på ökade resurser. Vi tycker att det är ett bra system. Vi anser att scenkonstallianserna utgör en bra förebild för hur en trygg arbetsmarknad kan skapas. Vi avsätter 60 miljoner i vårt budgetförslag för att denna verksamhet, eller varianter av den, ska kunna omfatta allt fler kulturutövare också utanför branscherna musik, dans och teater. När det gäller bibliotek är ett av de länder i världen där biblioteksanvändandet är som störst. Men besöken på bibliotek har minskat på många håll, hundratals folkbibliotek har lagts ned, och en del boklån minskar. Bibliotekens roll förändras, och en framåtsyftande politik behöver utvecklas. Vi behöver kunna främja läsning och litteratur på ett nytt sätt, och vi behöver kunna hjälpa till att sovra i information. har ett särskilt uppdrag när det gäller att svara för en nationell överblick för att främja denna samverkan och driva på utvecklingen inom biblioteksväsendet. Men det har inte funnits resurser för att göra verklighet av detta uppdrag. Vi i har specificerat 10 miljoner till för nationell bibliotekssamordning. Dessa medel återfinns under utgiftsområde 16. Bibliotekens roll förändras, som jag nämnde, i takt med annan utveckling inom utbildning, information och teknik. Även medielandskapet förändras snabbt. Det ställer mycket höga krav på kompetens och kunskapsutveckling. För att biblioteken ska fylla sin funktion både i nutid och krävs välutbildade biblioteksanställda med hög informationskompetens. Pedagogisk kompetens har också blivit allt viktigare då människor i alla åldrar individuellt ska söka upp information och tillföras ny kunskap. Det är bara drygt hälften av alla biblioteksanställda som är utbildade bibliotekarier . När det gäller bibliotek vill jag passa på att säga något om allt det finfina med den biblioteksverksamhet som finns runt om i vårt avlånga land, ibland i områden med en tätare befolkning, men också i områden som är glest befolkade. Vi har biblioteksverksamhet som är en fantastisk verksamhet med engagerade människor som arbetar inom bibliotek. Det är människor som tar på sig ett stort samhällsansvar, långt utöver sitt uppdrag. På många håll får de täcka upp fler verksamheter som saknas. Biblioteken är något slags medborgarkontor.