prot · H00929 · 2012-11-22 00:00:00 — Där har väl diskussionerna handlat om huruvida det ska vara på det redan befintliga, där man gör reinvesteringar, eller om det ska vara för nyinvesteringar. Vi ska också vara medvetna om att det just nu pågår en översyn på EU-nivå när det gäller prissättning på järnväg. Man håller på och tittar på ett recast-direktiv där man ska se över vad som ska gälla framöver. För behoven kommer att fortsätta att finnas kvar. 83 (C): Om jag får önska något är det att ministern inte slår igen dörren. Jag är på det sättet tacksam för svaret. Får vi inte använda brukaravgifter ser jag väldigt få möjligheter för att vara med och finansiera stora infrastrukturprojekt. Vi har ingen befolkningskraft som kan skatta fram pengarna. Vi har inte någon stor täthet av trafik som gör att vi kan ta fram trängselavgifter. Därmed finns det väldigt få möjligheter att tillskjuta pengar när anslagen inte räcker. Därför undrar jag: När kan vi förvänta oss en fördjupad analys? 84 Statsrådet (M): Det är riktigt som säger att vi i den senaste infrastrukturpropositionen har uttryckt att vi vill titta lite mer på brukaravgifter. Vi ska också vara medvetna om att den lagstiftning som gäller för järnväg är rätt föråldrad. befinner vi oss i där EU talar om en gemensam marknad med den fria rörligheten. Vi håller mer och mer på att harmonisera. Vi har till exempel som jobbar med en finansieringsprincip. De tar ut en del för slitage plus lite grann till för att kunna bekosta nya investeringar. Därav har vi en låg banavgift. Just för att det pågår en översyn av hur man ska jobba med prissättning för järnväg vill vi gärna ha med det i vår analys. Vi skulle vilja hitta en lösning där även brukaravgifter på järnväg kan vara framkomligt . Arbetslösheten bland personer med funktionshinder 85 (S): Precis som sade i första frågan ökar varslen och antalet arbetslösa runt om i . Inte minst i mitt eget hemlän har vi sett varsel komma i ganska stor omfattning. Arbetslösheten totalt ligger någonstans på , och ungdomsarbetslösheten ligger på . En grupp som man nästan aldrig talar om är gruppen med funktionsnedsättningar. Där ligger arbetslösheten på . Det är bevisligen så att den politik som har förts huvudsakligen har handlat om skattesänkningar och försämrade socialförsäkringar. Det har inte löst dessa problem. Min fråga till är: Vilka besked har att ge till de grupper som står utanför arbetsmarknaden? 86 Socialminister (KD): Jag tror att gör det oerhört enkelt för sig när han beskriver tillvaron på det sätt som han nu gör. Detta har varit en grupp som stått vid sidan av arbetsmarknaden i alltför stor utsträckning . Vi vet att dagens hårt trimmade arbetsorganisationer ofta går ut över personer som inte är fullt presterande. Det finns allt mindre utrymme för personer som inte upplevs prestera till . Det är ett bekymmer som är utomordentligt stort. Vi som finns i den offentliga sektorn och disponerar arbetsplatser på den statliga nivån, landstingsnivån och den kommunala nivån borde ta ett större ansvar än vad vi gör. Där är det sämre än vad det är på betydande delar av den privata arbetsmarknaden. Också där finns det förstås brister. 87 (S): När man talar om funktionshindersfrågor över huvud taget handlar den stora frågan om tillgänglighet eller inte tillgänglighet i samhället. Där finns det två saker som är mycket viktiga att ta tag i och där vi tycker att regeringen har varit alldeles för passiv. Det gäller den personliga assistansen. Stora delar av dem som har assistans känner en oro för vad en regeringsrättsdom sade 2009. Den har förändrat tillämpningen. Vi har bett regeringen att komma med besked om man tycker att vi behöver göra lagstiftningsändringar för att slå vakt om de intentioner som var tanken med LSS-lagstiftningen från början. En annan fråga som man också väntar på besked om gäller bristande tillgänglighet som diskriminering. Det står ett antal personer utanför och väntar på besked. Vi här i väntar också på det beskedet. 88 Socialminister (KD): Grunderna när det gäller LSS ligger självfallet fast. Men det innebär inte att man aldrig ska göra någon förändring med anledning av domar och andra förändringar som inträffar. Vi måste alltid vara beredda att göra det. När det gäller själva grunden är detta en av de viktigaste frihetsreformerna för en betydande grupp i vårt samhälle. Det är en grupp som har det svårare än vi andra. Därför är den av utomordentligt stor betydelse. Där står regeringen samlad. Jag vet att det finns en bred majoritet i , kanske bestående av alla partier, om detta. Den andra frågan som handlar om tillgänglighet som grund för diskriminering är en mer komplicerad fråga som behöver analyseras ytterligare innan regeringen kan ge ett besked. Den frågan är under bearbetning. Den första frågan som tog upp i sin inledande fråga handlar om arbetsmarknaden. Också där pågår ett arbete. Regeringen har satt en rad olika saker i sjön för att underlätta för människor att komma in på arbetsmarknaden. Men vi behöver göra ännu mer, och sådana förslag förbereds. 89 (KD): Jag har en fråga som riktar sig till migrationsminister som gäller konvertiter. Det gäller i detta fall de som ha konverterat från islam till kristendom och som befinner sig i . I flera muslimska länder är det belagt med dödsstraff att konvertera från islam till kristendom. Så är det till exempel i . anser att man inte kan skicka afghaner som bekänner sig till kristendomen tillbaka till hemlandet när de söker asyl i . Ändå görs detta. Jag skulle önska att migrationsministern klargör hur han ser på kristna afghaners möjlighet att återvända till ett land som har uttalat en dödsdom över den som konverterat. 90 Statsrådet (M): Alla som söker asyl i går igenom en rättsprocess där man klarlägger huruvida det finns ett skyddsbehov eller inte. Det innebär att man reder ut frågan huruvida det finns en hotbild riktad mot den enskilde som kan ha sitt upphov i någon av de skyddsgrunder som finns uppräknade dels i vår egen utlänningslag, dels i det EU-direktiv benämnt skyddsgrundsdirektivet som också ligger till grund för vår lagstiftning. Sedan görs en samlad trovärdighetsbedömning med utgångspunkt från detta. En av de grunder människor kan anföra är att de har en religiös övertygelse som gör att de utsätts för en hotbild om de skulle återvända. Här görs en bedömning av detta. I vissa fall kommer man fram till att det inte föreligger en sådan hotbild, och i andra fall kommer man fram till att det gör det. Baserat på detta får personen asyl respektive inte asyl. Det finns inget klart mönster i detta. Det handlar alltid om individuella bedömningar. Så tycker jag också att det framgent ska vara. 91 (KD): Tack för svaret, migrationsministern! Tillsammans med några andra riksdagskvinnor landade jag på Kabuls flygplats . I planet som landade före mig fanns det en ung afghan som utvisats från efter att han hungerstrejkat . Mannan hade konverterat till i . är han också medlem i en frikyrkoförsamling. Där har han varit mycket aktiv, vilket också representanterna för kyrkan kan intyga. Personal både på svenska ambassaden och på på plats i bekräftar att om det är så att mannen verkligen konverterat kommer han sannolikt att dödas. Min fråga lyder: Ska man av denna berättelse dra slutsatsen att inte tror på mannens berättelse eftersom myndigheten själv anser att man inte kan sända tillbaka kristna till ? 92 Statsrådet (M): Det är väldigt svårt att kommentera ett enskilt fall. Jag tycker också att man ska avhålla sig från att göra det. När det gäller frågan om att pröva enskilda ärenden har vi en rättsligt fastlagd ordning. har bestämt att prövningen ligger på med möjlighet att överklaga till migrationsdomstol. I slutändan är det Migrationsöverdomstolen i som sätter praxis och inte regeringen. När det gäller de enskilda fallen är det väldigt viktigt att fundera igenom vad det är som står i centrum. Det är en trovärdighetsbedömning. Det handlar inte om att ifrågasätter trovärdigheten i konverteringen eller trovärdigheten i den personliga tron. Det är inte vad det handlar om. Det handlar om det uppstår en hotbild mot den enskilde med utgångspunkt från detta. Där finns det olika situationer, och de måste prövas. I vissa fall kommer man fram till, som jag sade förut, att det föreligger en sådan hotbild. I andra fall gör man det inte. I vissa fall får människor lov att stanna därför att man kan leda detta i bevis i domstolsprocessen, i andra fall kan man det inte. Det är egentligen inte så mycket annorlunda än i många andra fall. Vi stöter på fall där det handlar om sexuell läggning, till exempel, där man kan ha exakt samma typ av resonemang. 93 (S): Min fråga går till socialminister . Det handlar om äldreomsorg. fattas det väldigt många platser på särskilt boende för våra äldre. Det gäller framför allt de äldre som har stora omsorgsbehov och som tvingas bo kvar hemma. har antalet hemtjänsttimmar minskat granska kraftfullt . Det har inneburit att väldigt många anhöriga fått gripa in och sköta det som inte gör. Det är över 100 000 personer som har gått ned i tjänst eller fått sluta att arbeta för att kunna klara av att sköta sina anhöriga. Hur ser socialministern på att människor måste gå ned i tjänst för att sköta sina anhöriga? 94 Socialminister (KD): Många anhöriga gör fantastiska insatser för sina äldre anförvanter, inte minst är det många kvinnor som gör det för sina mödrar och fäder. har det, precis som frågeställaren säger, successivt blivit svårare att få en plats i ett särskilt boende; det var lättare . ställs det större krav. Tröskeln är högre. Man är i regel mycket skröpligare när man kommer in, och man bor kvar längre hemma. Kommunerna har blivit tuffare i sina bedömningar innan man ger en plats. Jag tycker att det finns skäl för oss alla, oavsett vilka partier vi representerar, att prata med kommunpolitiker om de här frågorna och om vad det är som gör att vi landar i sådana här bedömningar. Många enskilda tar ett större ansvar än vad de kanske borde göra. Kommunerna tar ibland ett ansvar som är mindre än vad de borde göra. De är ett stort och svårt problem, men det prövas enskilt i varje kommun. 95 (S): Det är bra att våra äldre får besök av sina släktingar, men det är inte meningen att man ska skura golv och handla och göra sådant som vår offentliga äldreomsorg ska göra. Jag ser det som ett problem att det framför allt är kvinnor som gör detta. Det har till följd att de får lägre lön och sämre pension. Dessutom blir det färre arbetade timmar i landet. Jag vill ha svar från socialministern på hur det rimmar med arbetslinjen och vad man ämnar göra åt detta. 96 Socialminister (KD): Det kanske inte är det som bekymrar mig mest i det här sammanhanget. Den äldre ska ha rätt till ett tryggt boende om man inte orkar eller kan bo kvar hemma längre. Vi vet att de allra flesta vill bo kvar hemma så länge det är möjligt och där kan stötta på ett sådant sätt att man klarar sig. Har man gått över en viss gräns är det väldigt jobbigt. Det är fortsatt ett problem. Kommunerna behöver ta ett större ansvar när det gäller att bygga nya boenden. Det finns en del stöd från staten att hämta. Vi behöver fler platser. Konsekvenserna blir naturligtvis att fler får möjlighet att vara på sina arbetsplatser, där de ska vara, och att de äldre anförvanterna får ett tryggt boende. 97 FÖRSTE VICE TALMANNEN: Jag tackar deltagande ministrar och statsråd för dagens frågestund som är avslutad. 10 § (forts. från 8 §) Lån till IMF (forts. FiU17) 98 (M): Jag yrkar bifall till förslaget i finansutskottets betänkande och avslag på motionerna. IMF har ju en relativt lång historia; den går . Alla vet vad som hände efter . Man behövde en samverkan mellan länder för att hjälpa varandra. Som jag förstår det tog IMF fart i samband med flygbron till . Det finns de som har haft kritiska synpunkter på IMF för att man inte har haft någon insyn i de avtal som har skrivits, som till exempel när man skrev avtal med och . Visserligen löste sig frågorna bra och det gick bra för länderna, men insynen var inte total. Jag var själv med i finansutskottet under finanskrisen 20082009 när vi tog beslut om 6 miljarder till och 6 miljarder till . utnyttjade de 6 miljarderna. Vi har sett att är ett av de länder som har klarat sig bäst ur krisen. utnyttjade inte ens sina 6 miljarder utan klarade sig ur krisen ändå. Det kan ha historiska skäl. Man var van att leva under något snålare förhållanden. har avtalen blivit betydligt öppnare och insynen har blivit betydligt bättre. Det problem som fanns tidigare finns inte kvar. har man ständigt tittat över organisationsformen. har som medlemsland en bra insyn med den representant vi har i styrelsen som representerar vår del av , de baltiska länderna och några länder till. I de handlingar som vi har fått ut om finansutskottets förslag är det fascinerande att läsa vilka länder som har tillkommit och satsat pengar i den här verksamheten. Det är , , , , , , , , , och . Många av dem är väldigt nya länder, men de har sin ekonomi i balans, och de har skött sin ekonomi på ett bättre sätt än några av länderna i södra . För någon vecka sedan diskuterade vi en annan typ av IMF-lån. Då hade synpunkten att det ställdes för höga krav när det gäller att låna ut pengar till länder. har man en annan infallsvinkel, nämligen att man inte har kontroll på vilken risk det är och att det är ett hot för skattebetalarna. Om man inte litar på , vem ska man då lita på? Det måste ju vara den klokaste källan vi har i de här frågorna. De skulle aldrig ta fram ett sådant här förslag om det inte var väl underbyggt. anser att man ställer upp för tuffa villkor för de länder som ska få tillgång till pengarna. Jag tycker att bilden är ganska tydlig i våra nyhetsrapporter att det är viktigt att man ställer höga krav. 99 PER (MP): Även vi ställer oss bakom utskottsmajoritetens förslag till beslut i det här ärendet. Det är ett ärende som i grund och botten handlar om den djupa eurokris som har drabbat med full kraft. Vi börjar se effekterna av den även i . Det är alltid med sorg i hjärtat jag talar om eurokrisen. Det är en väldigt bekymmersam situation som har uppstått. Det är bekymmersamt också eftersom det redan innan man startade med samarbetet fanns många varnande tecken om att det inte var någon särskilt bra idé och att man skulle orsaka många problem genom att gå in i ett eurosamarbete. Vi stod på den sida som sade att det inte var någon bra idé att slå ihop länders ekonomier när de är så olika inom . Att ha samma ränta i ett land som är på väg mot en överhettning i ekonomin som i ett land som slåss med en dåligt fungerande ekonomi och lågkonjunktur är en genuint dålig idé. Det har vi sagt , och det säger vi . har tiden kommit i kapp, och vi har sett konsekvenserna av vad det innebar att bygga upp ett system med samma räntesats i länder som inte är kompatibla med varandra ekonomiskt. Det är uppenbart att det var politiska motiv snarare än ekonomiskt rationella motiv som låg bakom att man byggde upp hela eurosamarbetet. De politiska motiven har fått ett högt pris. Frågan är då vad som är vår slutsats. Även om vi var med och varnade för att detta skulle bli konsekvensen av eurosamarbetet, och vi nu kan säga att det som vi förvarnade om stämde, kan vi inte säga att vi därmed är fria från ansvar att hitta lösningar på den svåra eurokrisen. Tvärtom har vi, likaväl som alla andra folkvalda politiker runt om i , ett ansvar för att på bästa sätt försöka lösa den kris och de problem som har uppstått. Vi tycker att det mest solidariska i detta fall ändå är att hjälpa folken ute i de krisdrabbade länderna i ur den ekonomiska knipa som de nu har hamnat i. Genom att ge ett sådant lån från till , som i sin tur sedan kan hjälpa till med att lösa de ekonomiska problem som finns i eurozonen, gör vi det mindre smärtsamt för de europeiska folken att gå igenom den sanering av ekonomin som de behöver göra. På samma sätt resonerade vi när beslutade att låna ut pengar till för att lösa deras ekonomiska kris. Vi tycker att det är rimligt att göra det nu igen. behöver en väg ut ur krisen där man också kan göra stora investeringar. Vi tror inte att den mycket budgetrestriktiva linje som har varit regeringens lösning fungerar som enda recept. Vi tror att man också måste se till att det finns kapital som gör att man kan göra investeringar som gör att ekonomi kommer i gång igen. Från de gröna partierna runt om i ser vi att det behövs en omställning av hela det europeiska samhället. Vi behöver göra det som vi kallar för en green new deal, ett nytt ekonomiskt system med gröna förtecken. Då behövs det också resurser för att kunna göra investeringar. Det är det som vi bland annat genom detta beslut försöker se till att det kommer fram. Det handlar om att göra investeringar i ny energiproduktion i som är förnybar. Det handlar om att göra investeringar i effektivisering av energi- och resursanvändningen. Det handlar om att göra stora investeringar i ett järnvägssystem som går på knäna. Då behövs det resurser, och därför ställer vi oss bakom detta förslag från . Det har under dagens debatt kommit fram en del kritik mot och mot den restriktivitet som de har haft och de motkrav som har ställts på de länder som får lån. Vi kan i mångt och mycket dela denna kritik. Det har funnits problem med hur IMF har sett på ländernas ekonomiska ansvarstagande. Men vi hör nu nya tongångar även från . På talade , som är chef, om att åtstramningar faktiskt inte är hela lösningen utan att man behöver se till att sparivern i dessa länder inte blir för stor utan att det också finns möjligheter för dem att investera sig ur krisen, ungefär som gjorde under den djupa krisen . Vi tror alltså att det finns möjligheter för IMF att ge dessa lån och göra det på ett sätt som inte innebär en onödigt åtstramande politik för de europeiska länderna utan att de i stället kan röra sig bort från den djupa ekonomiska krisen genom gröna investeringar. 100 (FP): Låt mig börja med en reflexion med anledning av det som Per sade om att eurokrisen har drabbat . Jag skulle vilja säga att det är en skuldkris. Det är inte euron som nödvändigtvis är den utlösande orsaken, utan det är den inhemska politiken i olika länder som har medgett eller medfört ökad skuld. Det finns länder i euroområdet som har stora skuldproblem , och naturligtvis . Men det finns också länder utanför euroområdet , och som har stora skuldproblem. Det finns länder inom euroområdet som inte har skuldproblem. är det mest närliggande exemplet, men det gäller även , och . Problemet handlar alltså inte om länder med eller utan euron utan om länder med eller utan skuld, och skulden beror på en vårdslös inhemsk ekonomisk politik. Det för mig över till några av motionärerna som är emot detta förslag. Den som är satt i skuld är inte fri, sade med en närmast biblisk formulering. I talar man mycket om synd och skuld, och synd och skuld hänger ihop. Men och vill här bryta detta samband mellan synd och skuld som är bibliskt per årgång, så gammalt. Man ska kunna vara satt i skuld och vara fri och få låna utan villkor, och låntagande länder ska kunna synda. Detta reser en hel del intressanta filosofiska spörsmål om synd och skuld, som jag dock inte ska ta upp alltför mycket här, men naturligtvis också om lättsinne, ansvarslöshet och historielöshet. Om man tänker sig att man skulle låna ut utan villkor, blir den praktiska konsekvensen att det inte kommer att finnas några som lånar ut. Det finns inga långivare. Då skulle länder stå utan lånemöjligheter. Då blir konsekvensen att och tycker att det är okej. Jag tillåter mig dock att tvivla på att det är bra eller önskvärt med ett sådant minskat handlingsutrymme för ett land. sade att han ville att de åtgärder som man beslutar om ska vara beslutade i demokratiska val. Han invände mot hur dessa åtgärder vidtas. sade: I demokratiska val ska folket ta ställning. Men förlåt, det är precis det som man har gjort i . Där hade man ett val. Man fick den majoritet som styr. Men på låter det som att det var något felaktigt. Men tvärtom är kriterierna för dessa åtgärder där helt uppfyllda. Samma sak gäller . Där valde man en majoritetsregering som driver denna politik. Man kan också fråga sig: Om man inte skulle låna, är det bra eller dåligt för vanligt folk i eller i ? Jag kan inte förstå annat än att situationen skulle bli ännu sämre. Den sociala hänsynen, de fackliga rättigheterna och jämställdheten, som talar om, skulle få mer stryk om dessa länder inte fick möjlighet att låna. Sedan är det naturligtvis så att man kan avstå från dessa villkor på ett mycket enkelt sätt, nämligen genom att aldrig ta upp lån och att aldrig söka lån. Vi kan jämföra och , som har berörts här tidigare. fick dessa villkor för att få sitt lån. IMF mildrade villkoren ur social synpunkt. däremot valde, efter att ha konfronterat herrarna och damerna från IMF, att inte ta något lån från IMF utan sköta detta själva. De ville inte ha dessa villkor. Båda länderna har rett upp sin situation med olika metoder. Men vill man inte ha utländska villkor, eller villkor från långivare i största allmänhet, har man valfrihet och tar inte upp lånen. Avslutningsvis tycker jag att den linje som bör föra är den som har framförts från och , nämligen att vår uppgift i denna situation, om andra länder folkvalda demokratier begär stöd och solidaritet, naturligtvis är att ställa upp efter måttet av vår förmåga. Det finns naturligtvis också ett försäkringsargument i detta sammanhang, nämligen att vi för tid och evighet inte kommer att vara säkra på att inte behöva låna och få hjälp. Det är min och majoritetens hållning. har ett antal länder råkat in i problem. Det är i första hand europeiska länder. IMF är ett ombud, är ett ombud och ECB är ett ombud som ställer olika typer av villkor. Vi kan inte sitta här hemma och överpröva de överenskommelser som har träffats och den politik som har förts i dessa länder med demokratiskt valda regeringar med majoritet i sina parlament, utan vi stöder dessa länder i deras ansträngningar att återgå till en normal ekonomisk situation. Ett inslag i detta är att saga ja till detta IMF-lån. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under 13 §.) 11 § Lag om uthyrning av arbetstagare m.m. Föredrogs arbetsmarknadsutskottets betänkande 2012/13:AU5 Lag om uthyrning av arbetstagare m.m. (prop. 2011/12:178) 101 (S): ska vi debattera och sedermera fatta beslut om en proposition om lag om uthyrning av arbetstagare. Jag vill börja med att yrka bifall till propositionen och till våra reservationer 2 och 12 i betänkandet som avser stadigvarande arbetskraftsbehov och företrädesrätt till återanställning. Vi socialdemokrater välkomnar den nya lagstiftningen om uthyrning av arbetstagare. Förändringstakten på arbetsmarknaden är hög. Företag ställs inför krav på snabb omställning beroende på konjunktur och konkurrens. Även offentliga arbetsgivare drabbas av arbetstoppar och möter allt oftare krav på förändrade arbetsuppgifter. Kraven på flexibilitet på arbetsmarknaden har ökat markant. Ingenting tyder på att den utvecklingen kommer att minskas . För att möta denna utveckling krävs hög kvalitet i utbildningssystemet och möjligheter till livslångt lärande samt andra insatser för att underlätta rörligheten på arbetsmarknaden. Människor måste garanteras trygghet i omställning genom en bra arbetslöshetsförsäkring och en aktiv arbetsmarknadspolitik. Bemanningsbranschen är här och fyller en viktig roll på en flexibel arbetsmarknad. Om anställda ges en fast anställning i bemanningsföretag kan företagens behov av extrapersonal under arbetstoppar kombineras med kontinuitet och trygghet för den anställde. Även när det gäller omställning och rekrytering fyller bemanningsföretagen ett behov och en viktig funktion. Bemanningsbranschen är en ung och starkt växande bransch eftersom uthyrning av arbetskraft var i princip förbjudet i . Förbudet upphävdes genom lagen om privat arbetsförmedling och uthyrning av arbetskraft.