prot · GZ09137 · 2012-08-16 00:00:00 — Man konstaterar att den effektiva ersättningsgraden, skillnaden mellan att arbeta och att inte arbeta, ökar med därför att vi har ett jobbskatteavdrag som gör att de som arbetar får högre inkomster. Vidare konstaterar att det här sambandet undersökts i ett stort antal forskningsstudier. Man gör bedömningen att sammantaget blir resultatet att ett tydligt stöd för en sänkt effektiv ersättning det som jobbskatteavdraget bidrar till leder till att vi får en kortare genomsnittlig arbetslöshetstid och en sjunkande arbetslöshet. Man konstaterar att regeringens reformer och de beslut som fattats om jobbskatteavdrag, arbetslöshetsförsäkring och annat sänker den långsiktiga arbetslösheten sammantaget med mellan ½ procent och . Med har regeringens åtgärder med stor sannolikhet sänkt jämviktsarbetslösheten. Det är en reduktion med i storleksordningen av den långsiktiga arbetslösheten. Jag kan inte dra mig till minnes att vi i något annat sammanhang kunnat se att myndigheter som och så entydigt konstaterar att vi har positiva effekter av vidtagna åtgärder. Det här är naturligtvis väldigt positivt, och detta måste vi värna och gå vidare med. Den politik som fungerat i ska ställas mot den politik som misslyckats i andra länder där kortsiktiga stimulanser, ansvarslöshet och en ensidig fokusering på att stimulera inhemsk efterfrågan har lett till att arbetslösheten i stället blivit väldigt hög. Man tappar greppet om både ekonomin och statsfinanserna. Till slut administrerar man massarbetslöshet. I det perspektivet är det naturligtvis väldigt positivt att vi i valt en annan väg med en bred, strukturellt inriktad politik för att se till att arbetsmarknaden fungerar bättre en politik som gör att vi får ansvarsfulla löneförhandlingar, som gör att människor aktivt söker arbete och som gör att vi varaktigt och långsiktigt närmar oss full sysselsättning. Det är givetvis mycket positivt som bland annat har konstaterat. 31 (S): Nyss möblerade Schulte kammaren med filosofer och förskönad statistik, och återkommer finansministern med en ännu mer förskönad statistik. Låt oss gå ut på en fältstudie för att se om de teoretiska antagandena gäller. Vi går bort till Styrelsen för strategisk forskning, regeringens egen myndighet, och studerar vd:n som har och som tillhör dem som fått största skattesänkningarna. Med de teoretiska antaganden som gjorts ska han arbeta mer. Men oj då! Han har fått tio veckors semester! När verkligheten möter praktiken tenderar teorierna att få problem. Det var ju dessa grupper som fått de stora skattesänkningarna som skulle arbeta mer. De nya jobben, som kommit under högst osäkra antaganden, har kostat enligt egen redovisning nu per jobb. Säg att du, , hade haft en alternativ användning och inte vräkt ut pengarna till människor som redan tidigare hade det väldigt bra utan i stället hade anställt undersköterskor. För hade du fått tre undersköterskor i en vård och omsorg där man ropar efter mer resurser. , har du aldrig om ditt optimistiska antagande skulle gälla blir det, som sagt, per jobb funderat på en alternativ användning som riktas till att klara anställningar ute i den kommunsektor som står inför tunga besparingar? Inte minst gäller det landstingen. Hur glada är vi när vi står inför äldreboendet med plånboken full med pengar men gamla farmor inte får tillräckligt med vård? och med förföriska lockrop om jobb attackerar ni nu välfärdsstaten. Det är vad som sker. Den privata ekonomin, framför allt för höginkomsttagare, växer. Den försämras för sjuka och arbetslösa och för den gemensamma ekonomin. Det slutliga utfallet kommer att bli att ni kommer att ge efter och bejaka när de som har gott om pengar i plånboken kräver att få köpa sig förbi den försämrade offentliga standarden på sjukhus, i äldreomsorg och i skola. Det är där den verkliga konfliktytan finns i svensk politik. Den försöker ni dölja och tassa runt. Jag har till min glädje haft några debatter här i kammaren med partivänner till dig, , där man öppet och ärligt har erkänt att avsikten är att väsentligt begränsa välfärdsstatens åtaganden. Du gör det genom skattesänkningar som du kallar jobbstimulanser. Det hade kommit så många jobb om du hade haft en alternativ användning av resurserna. Så är sanningen utan förskönad statistik, . 32 (S): När det gäller arbetslösheten sade jag att den har gått från till medan denna regering har suttit. Det är alltså exakt samma beräkningssätt för dessa två siffror, så det finns inte utrymme för något tricksande. Det är exakt samma beräkningssätt arbetslösheten har ökat . Det som är intressant är att när arbetslösheten var kallades det massarbetslöshet. Det var katastrof och anledning till regeringsskifte. Regeringen lovade att sänka arbetslösheten. Det fanns väldigt tydliga uttalanden inte minst från av typen: Klarar vi inte den uppgiften ska vi inte sitta kvar. Då får vi gå, helt enkelt. kan vi se att det är ett totalt misslyckande när det gäller detta mål arbetslösheten har gått upp. Om det var massarbetslöshet 2006 undrar jag vad det kallas . Finansministern talar precis som om det aldrig har varit bättre tider, och det förvånar mig väldigt mycket. Har man ambitionen att få människor att arbeta mer finns det mycket bättre sätt än att komma med nya jobbskatteavdrag. För många spelar det ingen som helst roll; de har redan så de klarar sig och jobbar inte mer ändå. Sedan finns det så klart vissa som kanske jobbar lite mer övertid, och frågan är om det verkligen är det som är målet. Är det vad som löser arbetslösheten i , att vissa människor bränner ut sig och jobbar övertid? Det finns ingenting som tyder på det. Vad det handlar om är i stället att se till att de arbetslösa är anställningsbara. Var femte jobbrekrytering misslyckas på grund av att de arbetslösa inte har rätt kompetens. Satsa på utbildning! Satsa på rätt till heltid så att deltidsarbetslösa kan jobba mer! Satsa på barnomsorg på obekväm arbetstid! Allt detta har regeringen sagt nej till, men jag tycker att det är dags att pröva nya grepp. 33 (M): Låt mig vara väldigt tydlig på en punkt: har liksom den absoluta merparten av hela västvärlden fortfarande en väldigt omfattande arbetslöshet, eller ett utanförskap. Vi har en arbetslöshet på , eller som räknade. Vi har dock fortfarande en situation där sannolikt färre än hälften av dem som är i arbetsför ålder faktiskt har ett jobb att gå till. Tittar man på sysselsättningssiffror är de oftast ganska missvisande, eftersom många är sysselsatta i till exempel fas 3, vilket påpekade är en väldigt stor arbetsgivare. Det är bedrövligt. Det är bedrövligt att vi alltjämt har en hög ungdomsarbetslöshet, och jag håller med om att man inte ska försöka bortförklara det och säga att en stor del av denna grupp egentligen inte är arbetslös. Vi måste dock ha klart för oss att det inte är så konstigt att det ser ut på detta sätt. Omvärlden brinner nämligen. Vi har precis gått igenom en av de största kriserna i mannaminne, och man gör drakoniska nedskärningar på välfärden runt om i västvärlden. Det är någonting vi är nästan helt förskonade ifrån, vilket är ganska märkligt eftersom vi är en liten exportberoende ekonomi. Det finns också väldigt mycket positivt i . Vi har minskat antalet förtidspensionärer med 150 000. Vi har kraftigt minskat antalet sjukskrivna på arbetsmarknaden totalt sett. Vi har satsat mer på välfärden. försöker på något sätt förespegla att vi skär ned på välfärden. Det är tvärtom så att vi har satsat på en vårdmiljard och på fler poliser. Vi har gett mer pengar till kommunerna. Summa summarum är det alltså väldigt tydligt att vår politik inte har gått hela vägen och att vi inte lever i en utopi där ingenting kan bli bättre, men det är fortfarande så att det som händer i är imponerande. Vi klarar oss nämligen väldigt mycket bättre än hela vår omvärld, och det är mycket tack vare den politik vi har fört. 34 (S): Jag ställde en fråga till finansministern angående att jobbskatteavdragen har varit den viktigaste av regeringens jobbskapande åtgärder. Han hänvisade till ett antal utredningar som visar att det är lönsammare att arbeta om man har lägre skatt på arbete, något som också pratade om. Det är klart; så är det ju. Men frågan är: Blir det fler jobb? Blir det fler jobb därför att någon som redan jobbar får lägre skatt? Finns det något 1 + 1 = 2 i den frågan? Min bild, utifrån att ha jobbat fackligt ganska länge, är att ett företag inte anställer fler personer än det behöver. Man vill nämligen göra en stor vinst, och ju färre anställda man har desto större vinst tror man kanske att man kan få. Man kommer inte att anställa en enda person mer än man behöver. Min fråga är: Hur kan finansministern få ihop detta med att det skulle uppstå en massa jobb bara för att skatten sänks? Om man räknar på hur många jobb som har kommit till visar det sig nu att varje jobb möjligtvis skulle ha kostat 1 miljon att åstadkomma. Resultatet som vi ser i nu är att andelen sjukskrivna ökar 65 000 personer är utförsäkrade från sjukförsäkringen. Regeringen har använt en försämrad sjukförsäkring för att finansiera jobbskatteavdraget. 40 000 är inskrivna i fas 3. När det gäller jobbskatteavdraget har vi från Socialdemokraterna sagt att vi vill fasa ut jobbskatteavdraget för dem som tjänar över 1 miljon. Där kan alltså få svar. Min fråga är: Är detta den enda politik den borgerliga regeringen kan genomföra? Är det bara sänkt skatt? Då kan man ju gå till val på det. Det är den enda frågan man kan göra någonting med sänkt skatt. Finns det ingenting för att åstadkomma fler jobb? Näringspolitik, arbetsmarknadspolitik, utbildningspolitik kan det vara något, eller är det bara sänkt skatt? 35 (S): Jag vill koncentrera mitt sista inlägg på det som alltid hörs i debatten, nämligen att man har ökat med 200 000 nya jobb. Det hade varit jättebra, fru talman, om förutsättningen hade varit att vi hade haft en nettotillväxt i befolkningen på noll. Då hade det varit en fantastisk sak, men så ser inte riktigt situationen ut. Därför kan man lägga upp egentligen vilken siffra som helst och säga att man har skapat dessa jobb. Är det så att vi har väldigt många arbetslösa är dock siffran inte särskilt relevant. Finansministern säger att det har blivit mer attraktivt att jobba med jobbskatteavdrag. Det tror jag inte att någon säger emot, men som man säger det påstår man ju att det fanns en massa lata personer som inte ville jobba på grund av det ena eller det andra skälet förmodligen för att det fanns ett för generöst bidragssystem tidigare. Man säger att det är tack vare jobbskatteavdraget som man har fått så många att arbeta. Men situationen är fortfarande den att vi har en hög arbetslöshet, en jättearbetslöshet. Till skillnad mot vad den moderata oppositionen sade 2002 är det så att vi fortfarande har en jättearbetslöshet. Då måste frågan vara: Vilka åtgärder tänker man nu vidta för att minska jättearbetslösheten? Man kan inte bara fundera över när man ska vidta nästa jobbskatteavdrag, för uppenbarligen har det inte varit helt effektivt för att få fler i arbete. 36 Finansminister (M): Det är 200 000 personer fler i som är i sysselsättning än 2006. Utanförskapet har minskat med ungefär 200 000 personer. Av oppositionen beskrivs det som ett totalt misslyckande, alltså inte som ett litet misslyckande, inte sämre än väntat, utan som ett totalt misslyckande! Låt mig bara erinra om att det faktiskt inte spelar så stor roll vilka arbetsmarknadsmått vi använder, om det är sysselsättningsgrad, vilka åldersindelningar vi väljer, om det är sysselsättningstillväxt, om det är arbetslöshet eller vad det nu är. Med alla de måtten, och jag kan lova er att jag har tittat på dem, har utvecklats till bland de bästa länderna i . Med den samlade bilden av tillväxt, sysselsättning och arbetslöshet har vi klarat bättre än , bättre än , bättre än , bättre än som genomsnitt. Och det här är alltså att beskriva som ett totalt misslyckande! Jag är lite undrande över hur Socialdemokraterna kan snurra runt i den här analysen, att de inte förstår hur jobbskatteavdrag kan ge jobb. Låt mig igen bara slå upp den senaste inflationsrapporten. , och KI är de tre institutioner som har mest resurser. Frågan har alltså utvärderats: långsiktiga effekter av regeringens reformer. Och man skriver att man särskilt har tittat på jobbskatteavdraget, som gör det relativt mer lönsamt för personer i arbetsför ålder att delta i arbetskraften. Man konstaterar att ett stort antal forskningsstudier det är alltså inte någon enstaka forskningsrapport eller en splittrad bild i forskningsrapporten säger att sambanden ger tydligt stöd. Och här talar vi om mycket försiktiga riksbanksekonomer. Jag har själv arbetat där och ederat den här typen av produkter, så jag vet att när man skriver tydligt stöd är det bland det starkaste man skriver i en rapport. Man konstaterar att jobbskatteavdraget har sänkt arbetslösheten . Det är bara att slå upp KI:s motsvarande analys. Den är precis lika noggrann och omfattande. Vi har gjort två tjocka departementsskrivelser som båda har seminariebehandlats av ledande forskare som konstaterat att om något så har vi varit försiktiga i våra antaganden. , , och praktiskt taget alla andra bedömare drar alltså slutsatsen att effekter av jobbskatteavdraget handlar om 75 000125 000 personer. Jag föreslår att man till Socialdemokraternas seminarier bjuder in ett antal duktiga arbetsmarknadsekonomer så att de kan förklara hur det här hänger samman. Jag har försökt göra det. Vi gör det mer lönsamt att arbeta i alla modeller som vi har för att förstå arbetsmarknaden. Vi blir fler som deltar på arbetsmarknaden, lönebildningen fungerar bättre, människor söker jobb mer aktivt, arbetslöshetstiderna kortas och färre personer blir kvar i långvarig arbetslöshet. Det är precis så sambanden ser ut. Vill man förneka det förnekar man hela den grundläggande utgångspunkten för hur vi analyserar arbetsmarknader i ekonomisk forskning. Det må vara hänt, men det kanske också är därför som Socialdemokraterna har sådana bekymmer med att övertyga väljarna om sin politik, att det helt enkelt inte finns någon grund i modern forskning för det man driver. Det är inte så att det här har skett till priset av en underminerad välfärd. har de minsta ekonomiska skillnaderna bland jämförbara länder. Andelen med låg materiell standard i har faktiskt minskat medan den har ökat under krisen i många andra länder. Medan skillnaderna i inkomster tidigare steg kraftigare än i andra länder ökar de nu långsammare. Det har varit en politik som inte kan beskrivas som ett totalt misslyckande. Man kan rikta kritik mot den och man kan företräda andra prioriteringar, men att hävda att framstår som ett totalt misslyckande i ett som står i brand på arbetsmarknaden framstår som att man i princip är inriktad på enbart svartmålning. 37 (S): Den applåden påminner mig om de mindre framgångsrika division-6-matcher som jag spelade i B-lagsserien då och då. Jag noterar att finansministern gärna säger att politiken är baserad på forskning, att den är modern. Jag tycker inte att det är modernt att ta resurser från människor som oförskyllt är sjuka och överföra dem till dem som jobbar för höga löner. Jag tycker inte att det är modernt att ta resurser från människor som är arbetslösa och längtar efter ett jobb och överföra dem till människor som redan hade mer än nog. Jag ska inte citera den politik som du beskriver, för jag hör andra saker som tveksamt, osäkert, överskattat. Varje jobb som har tillkommit på grund av skattesänkningarna, med din beskrivning och analys, har kostat ! Alternativanvändningen hade varit en enorm injektion för att förbättra gemensamma angelägenheter som förskola, skola och äldreomsorg, för att ta några exempel. Jag tror att det är så, , att du ibland blir lätt plågad i de här debatterna därför att du inte vill visa korten, de verkliga korten, gamla kort. Skattesänkningarna handlar om att åstadkomma någonting annat, att reducera den gemensamma ekonomin, att få en annan inkomstfördelning. I stället väljer ni förföriskt att tala om jobbpolitik, men den är misslyckad. 38 Finansminister (M): Låt oss slå fast vad som gäller: 200 000 i ökad sysselsättning, 200 000 i minskat utanförskap, en bättre arbetsmarknadsutveckling än praktiskt taget alla jämförbara länder, oavsett om vi väljer , , som helhet eller europeiska grannländer. Den här politiken har inte handlat om en åtgärd, utan det har handlat om en bred politik. Vi har förstärkt utbudet av arbeten, vi har förbättrat arbetsmarknadens funktionssätt någonting som alla ekonomer är överens om ger tydliga effekter och som också konstaterade. Vi har också förstärkt efterfrågan, vi har sänkt arbetsgivaravgifter, infört och , sänkt restaurangmomsen och gjort breda kortsiktiga stimulanser, till exempel på kommunsidan, vi har förbättrat företagsklimatet genom ökade satsningar på forskning och utveckling och därtill också gett ett bättre skatteklimat för företagarna. Det här är en politik som har fungerat i och som också har fungerat i andra länder. Det är inte så att det här är unikt för . Tyska regeringen, faktiskt den socialdemokratiska Schröderregeringen, genomförde väldigt likartade reformer. Man stramade upp a-kassan och kortade perioden så att man kom ned till på en tolvmånadersperiod. Vi har sett samma sak i . Även där var det faktiskt en socialdemokratisk regering som införde ett skatteavdrag som påminde om jobbskatteavdraget och stramade upp ersättningsnivåerna. Vi har sett liknande åtgärder i av regeringar där socialdemokrater har ingått, men då i koalition med mina partivänner. Alla de här åtgärderna har fungerat, därför att det är samma logik som styr arbetsmarknaden i de olika länderna. Förstärker man utbudet och förbättrar arbetsmarknadens funktionssätt sjunker den långsiktiga arbetslösheten. Gör man stimulanser som förbättrar efterfrågan varaktigt och långsiktigt genom bättre företagsklimat och högre långsiktig tillväxt, ja, då får man effekter. Det här ska vi naturligtvis glädjas åt. Det är inte ett totalt misslyckande, utan det är faktiskt så att har klarat den här krisen i bättre skick, i bättre stämning och med bättre sammanhållning än de allra flesta andra länder. Det är väldigt positivt, fru talman, och naturligtvis något som vi ska glädjas åt. (Applåder) Överläggningen var härmed avslutad. 15 § Svar på interpellation 2011/12:422 om innebörd och måluppfyllelse av fossiloberoende fordonsflotta 39 Statsrådet (C): har frågat miljöministern om hon delar bedömning av det svenska utsläppsmålet för vägtransporter och vilka åtgärder hon avser att vidta med anledning av bedömningen. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på interpellationen. Frågan ställs mot bakgrund av regeringens långsiktiga prioritering om en fossiloberoende fordonsflotta till 2030. Interpellanten anger att det är oklart vad regeringen menar med denna prioritering och uppmärksammar att i en rapport har gjort tolkningen att det borde innebära en 80-procentig minskning av användningen av fossila drivmedel jämfört med . Jag tackar för frågan eftersom det ger mig ytterligare ett tillfälle att beskriva regeringens politik på detta område. Regeringens prioritering om en fossiloberoende fordonsflotta är en del av regeringens samlade energi- och klimatpolitik. Prioriteringen ska ses tillsammans med andra fattade beslut, som de energi- och klimatpolitiska målen och visionen om att 2050 ska ha en hållbar och resurseffektiv energiförsörjning och inga nettoutsläpp av växthusgaser i atmosfären. Visionen om en fossiloberoende fordonsflotta är mycket mer långtgående än målen och ett stort steg på vägen mot visionen . Arbetet med att förverkliga den långsiktiga prioriteringen om en fossiloberoende fordonsflotta till 2030 sker samordnat med och som ett led i arbetet med visionen . Generellt verkande styrmedel som sätter ett pris på utsläppen av växthusgaser är grunden för den omställningen. Dessa styrmedel behöver kompletteras med mer riktade styrmedel som bland annat främjar teknisk utveckling. Några av de åtgärder som redan har vidtagits för att främja denna utveckling är en drivmedelsbeskattning som främjar användningen av biodrivmedel, ett flertal ekonomiska incitament som främjar försäljningen av miljövänligare fordon, såsom miljöbilspremien, supermiljöbilspremien och sänkt förmånsskatt, stöd för investeringar i biogasanläggningar, finansiering av forskning och utveckling av andra generationens biodrivmedel och miljövänligare fordon samt särskilda satsningar för att främja elfordon. ekonomiska vårproposition redogjorde regeringen för ytterligare åtgärder i linje med 2030-prioriteringen. Regeringen anger bland annat att kvotplikt för låginblandade förnybara drivmedel bör införas och att miljöbilsdefinitionen bör skärpas. Det är bra och viktiga steg som förstärker den riktning vi vill gå i. Vi ser att de förnybara drivmedlens volymer har vuxit kraftigt . meddelade att redan nu har så gott som nått EU:s målsättning om förnybar energi i transportsektorn . Men vet vi att dagens styrmedel inte kommer att räcka till. Regeringen har därför tillsatt en utredning som syftar till att ta fram förslag till ytterligare åtgärder för det fortsatta arbetet mot 2030 och 2050. 40 (S): Jag önskar att jag kunde ha tackat statsrådet för svaret, som ju är brukligt i interpellationsdebatter. Men svaret lyste tyvärr med sin frånvaro. gick regeringen fram till med målet om en fossiloberoende fordonsflotta. Det var ett tjusigt formulerat mål, men det är ack så svårt att få reda på vad det i praktiken betyder. Fordonsbranschen har frågat, men utan att få ett svar. Myndigheter har frågat, men inte heller de har fått något svar. Mot den bakgrunden, fru talman, är det väl inte så konstigt att inte heller jag här i kammaren har lyckats få något svar. Och tyvärr är tjusiga mål helt utan värde om det inte tydligt går att utläsa vad de faktiskt innebär för aktörer och myndigheter och för dem som ska stå för verkställandet av målen. Medan aktörerna har svävat i ovisshet har utvecklingen gått i rakt motsatt riktning. Supermiljöbilspremien har blivit ett fiasko och utsläppen av växthusgaser från trafiken har ökat . Nio av tio bilar som av regeringen själv klassas som miljöbilar drivs i själva verket med fossila drivmedel. , regeringens egen expertmyndighet, var i brist på svar tvunget att göra en egen tolkning av målen och redovisade den i den så kallade , som verket levererade till regeringen. Det är denna utredning som ska ligga till grund för regeringens infrastrukturproposition som ska läggas på bord. Min fråga till statsrådet var och är enkel. Om den av något skäl har gått statsrådet förbi ska jag upprepa den: Delar statsrådet tolkning av regeringens mål? Branschen undrar, myndigheterna undrar och undrar. Delar statsrådet tolkning av regeringens mål ja eller nej? 41 (C): Jag tackar , som ställer en interpellation i en viktig fråga. Det är viktigt att diskutera innebörden och måluppfyllelsen när det gäller målet om en fossiloberoende fordonsflotta. Det är inte kapacitetsutredning som har till uppgift att definiera målet och innehållet. Tvärtom har en utredning tillsatts så sent som , , som har just detta uppdrag. Det är jättetydligt i direktiven att målet om en fossiloberoende fordonsflotta är ett steg på väg mot visionen att ska ha en hållbar och resurseffektiv energiförsörjning utan nettoutsläpp av växthusgaser till atmosfären, precis som statsrådet sade här tidigare. I utredningsdirektiven och över huvud taget är transportsystemet en av de största utmaningarna i visionen . Vi är fortsatt fossilberoende i transportsystemet. Om man tittar i direktiven ser man att utgångspunkten är förnybara drivmedel, att elektrifiering ska introduceras och att fossila drivmedel ska minskas och fasas ut. Det handlar om energieffektivitet, det vill säga att vi blir mindre bränsleslukande oavsett vilka drivmedel vi använder. Det handlar inte minst om utsläpp av växthusgaser.