prot · GZ09110 · 2012-05-08 00:00:00 — Där finns den vetenskapliga kompetensen på en högre nivå. Man avgör själv. behöver inte fråga mig hur det går i . gör en egen utredning. Det är inte jag som styr den. Det gör den rödgröna majoriteten i . Där sker en egen utredning, och man förordar en sammanläggning av lärosäten, inklusive det som finns i hemkommun. Sedan får man själv avgöra om det ska ske eller inte. Jag tänker inte styra det, men jag vill peka på att med det nya kvalitetsgranskningssystemet kan det bli tuffa pix om man blir underkänd på många utbildningar. Det ställdes många frågor, men i nästa inlägg ska jag återkomma till frågor. Apropå Finn frågor om autonomi vill jag gå vidare med mer autonomi. Jag är inte säker på att det problem som Finn beskrev löses med hjälp av autonomi. Det handlade om att universitetsledningen tar en del av anslaget. Det är väl tvärtom, det vill säga autonomin möjliggör det. Trots allt vill jag gå vidare med ännu mer självständiga lärosäten. De är statliga organ men ännu mer självständiga inom ramen för detta. 9 (S): Min interpellation handlar om att vi behöver stärka forskningen. Vi behöver alla våra lärosäten. Därför säger vi socialdemokrater: jaga de små! Vi behöver profilera forskningen vid små högskolor. Vi behöver stärka de yngre universiteten. Vi behöver se till att de starka forskningsuniversiteten får resurser för att bedriva forskning. Vi behöver alla för att lyfta , ta ur arbetslösheten och få att växa. Därför är det kontraproduktivt att jaga de små. När man träffar representanter för små högskolor möter man en oro för att inte få vara kvar. Alla ska i stället gå mot de stora. sade utbildningsministern att det i enstaka fall kan vara nödvändigt med sammanslagningar. I artikeln jag citerade uttalade utbildningsministern att många högskolor inte når upp till kvalitetsmålen. I vår debatt har det skett en positionsförflyttning. Det inte är så många , utan det är enstaka fall. Jag menar att vi ska stryka också de enstaka fallen och se framåt. Vi behöver alla våra lärosäten. Om förändringsarbetet växer underifrån, som nere i och , har jag inget emot det. Men det är inte rätt att styra det uppifrån och peka med hela handen. Vi behöver stärka forskningen av flera skäl. Grundutbildningen behöver en forskningsbas. Därför måste vi hålla ihop det hela. Vi behöver professionsutbildning i hela . Därför är det viktigt att forskningen finns med. Vi måste också stärka och utveckla svenskt näringsliv. Vi vet att många av våra regionala högskolor gör ett fantastiskt arbete. 10 (S): har svarat att kvalitet betyder att andra forskare har nytta av något. Jag har en fråga till. sade: Vi har precis samma fördelning som , så vad klagar ni över, ni sossar? Jag undrar: Ska den fördelningen bestå, eller är det någon ändring på gång? 11 Utbildningsminister (FP): Jag är rädd att jag inte kan svara hur det ska fördelas procentuellt. Det ska fördelas efter kvalitet, vilket jag förstår strider mot Socialdemokraternas tanke att politikerna ska sitta och detaljstyra inte vad som är kvalitet, utan hur pengar ska fördelas till olika regionalpolitiska ändamål. Jag kan inte svara på vilka procentsatser det kommer att bli; det avgörs av kvaliteten på forskningen på olika lärosäten. På tid fördelades det inte efter kvalitet, utan det bara anslogs, och då blev det till de stora lärosätena. Det är det nu också, men kommer vi att gå ännu mer på kvalitet. Om det innebär en ökad förskjutning till de stora eller en annan förskjutning vet jag inte i förväg. Innebörden i ett oberoende kvalitetsbudgeteringssystem är att det inte är jag som styr utan kvaliteten som avgör. hade en intressant passus. Han hänvisade till ett förslag från sex högskolor om att öka basanslaget per student för forskning från 8 000 till 25 000. Det är en omfördelning på 5 miljarder. Jag har studerat förslaget. Det är klart att dessa sex högskolor vill ha det så, för de skulle vara vinnare. Men förslaget skulle även innebära att det universitet som den presiderande talmannen är ordförande för, , skulle förlora 1 miljard. är vårt främsta universitet och är ledande i världen inom medicinsk forskning. Ni vill ta 1 miljard från det och sprida ut på högskolor som har lägre kvalitet på forskningen. Jag ska berätta det på . De kommer inte att gilla det, och de kommer inte att förstå vad gjorde där när han besökte och talade om satsningar på . Det är precis detta som det handlar om. Det går inte att satsa på allt och säga att det ska vara jämlikt och att alla ska ha lika mycket som . Det är klart att ni omfördelar. Ska ni ha mer till de små blir det givetvis mindre till de stora. Det är det förslaget innebär. Det skulle vara katastrofalt för kvaliteten på svensk forskning att genomföra det förslag som dessa sex högskolor lagt fram. Det skulle dock vara utmärkt för de sex högskolorna. Men de stora , , , och skulle bli av med 5 miljarder sammantaget, allra mest. Överläggningen var härmed avslutad. 11 § Svar på interpellation 2011/12:337 om systemet för utvärdering av högre utbildning 12 Utbildningsminister (FP): har frågat mig hur jag kommer att agera för att återupprätta förtroendet för den högre utbildningen i . Regeringen har systematiskt verkat för att utveckla kvaliteten i svensk högre utbildning, åtgärder som ligger väl i linje med utvecklingen i omvärlden. Interpellanten drar väldigt långtgående slutsatser mot bakgrund av en rapport som har tagits fram inom ramen för en prövning i fråga om medlemskap för i en europeisk utvärderingsorganisation, ENQA. Riktlinjerna som ligger till grund för bedömningen lämnar stort utrymme för tolkning, och något beslut om fortsatta medlemskap har inte fattats av . Riktlinjerna har varit föremål för stor diskussion, och enades utbildningsministrarna inom Bolognaprocessen, däribland jag själv, om att dessa riktlinjer ska revideras. Rapporten från bedömargruppen inom ENQA innehåller vissa kritiska synpunkter på det svenska systemet för utvärdering av högre utbildning, men ger absolut ingen rekommendation när det gäller medlemskap i . Utvärderarna rekommenderar i stället att man ska invänta utvärderingscykeln en fyraårsperiod i det nya utvärderingssystemet samt avvakta resultatet av den myndighetsöversyn som pågår i när det gäller högskolemyndigheten. , som har haft ett nationellt kvalitetssäkringssystem , tar nu en ledande roll i att modernisera och anpassa systemet, bland annat utifrån strävan mot ökad självständighet för universitet och högskolor. Vi har därför infört ett system som visar om studenterna faktiskt når de resultat som kan förväntas. förslag till kvalitetsutvärderingssystem, som interpellanten refererar till, innehöll bedömningsgrunder som tar sikte på hur den interna verksamheten vid universitet och högskolor planeras och genomförs, det vill säga en begränsning av lärosätenas självständighet. På vilket sätt utbildningen bäst planeras och genomförs för att studenterna ska nå målen för utbildningen måste enligt min uppfattning vara lärosätenas egen sak att avgöra. Efter besluten från de första utvärderingsomgångarna kan jag också glädjande konstatera att rapporterar att det nya systemet fungerar väl. Det är genom att visa på faktiska resultat i utbildningen som vi upprättar förtroende för svensk högre utbildning, såväl bland svenska studenter och arbetsgivare som internationellt. 13 (S): Jag tackar utbildningsministern för svaret. är och ska fortsatt vara en framstående utbildningsnation. Vi har gjort ordentliga ansträngningar och investeringar för att ungdomar ska kunna få en utbildning av hög kvalitet, för att möjliggöra för fler att skaffa sig en högskoleutbildning om de själva vill. Detta har gjorts på många sätt, genom både satsningar på kvalitet och satsningar på att få fler lärosäten och fler högskoleplatser. Målet har varit att bereda plats för åtminstone av en årskull att kunna studera på högskolan. I detta sammanhang är naturligtvis också satsningar på och investeringar i forskning centrala, inte bara för högskolevärlden utan för och möjligheter i den internationella och globala konkurrensen. Mot den bakgrunden kan jag lugna utbildningsministern. Han behöver inte fara med osanningar till . Socialdemokraterna kommer också i fortsättningen att prioritera investeringar i forskning, inte minst på , framför sänkningar av restaurangmoms eller andra skatter, vilket den här regeringen har gjort till sin huvudfråga. Om man nu tror att det är vägen framåt för att vara en framstående utbildningsnation, inte minst när det gäller högre utbildning och forskning, då är den ganska hårda kritik som framförts mot det kvalitetsutvärderingssystem som regeringen sjösatt förödande. När inte ens en europeisk kvalitetsutvärderingsorganisation kan rekommendera att vår högskoleexpertmyndighet ska kunna vara medlem är det allvarligt. När jag tittar på utbildningsministerns svar på den ganska hårda kritiken slås jag av att han får det att låta som att han i detta kvalitetsutvärderingssystem har skyndat till lärosätenas försvar. Sanningen är precis tvärtom. Sanningen är att lärosätena tillsammans med experterna på området och expertmyndigheten i fråga tog fram ett kvalitetsutvärderingssystem som man bedömde skulle ge en allsidig bild av hur kvaliteten i det svenska högskolesystemet var. Detta system som togs fram med hjälp av lärosätena och med stöd av lärosätena och av tillgänglig expertis kasserades av . I stället satte sig statsråden och statssekreterarna och filade fram ett eget system. Det var ett system som renderade i att dåvarande chefen för och universitetskanslern avgick och lämnade sina post i protest mot detta. Statsrådet försöker här hävda att detta är något slags allmänt vedertaget system. Dessutom hävdar man i interpellationssvaret att det är i täten. Ja, om man med täten menar att man springer åt sitt håll medan alla andra är på väg åt ett helt annat håll. Det är också ett sätt att leda täten. Men det är ganska ensamt. För ett land som vill ha ett utbildningsväsen som är internationellt jämförbart, kompatibelt och i världsklass kan det inte duga att man i det här sammanhanget blir sågad utmed fotknölarna. Svaret från utbildningsministern är: Vi har gjort vad universitets- och högskolevärlden vill ha. Sanningen är att så inte är fallet. Därför återkommer jag till min fråga. Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta med tanke på den ändå ganska svidande kritik som kommer från i det här fallet europeiskt håll? 14 Utbildningsminister (FP): Svaret på den frågan är väldigt enkelt: Inget alls. Det kommer ingen hård, förintande eller förödande kritik, eller vad sade. Det finns en stor debatt. Det fanns det också inom skolväsendet . Kan man utvärdera resultat i skolan? Den debatten har gått vidare till högskolan och gäller hela . Vad är det man ska utvärdera? Vad är egentligen kvalitet? Det är ungefär den fråga som ställde. Det finns två skilda synsätt. Vi och jag har uppfattningen att kvalitet är i vad mån studenterna når målen. Det är resultaten som ska utvärderas. Sedan finns det ett äldre synsätt på detta. Det är att man i stället ska utvärdera själva processen, pedagogiken, metodiken och lärartätheten. Vi har slutat med det i skolan, . I skolväsendet handlar det om: Hur många är godkända? Hur många är väl godkända? Hur många är underkända? Vi sitter inte längre och mäter hur många böcker det står i bokhyllan i klassrummet eller lärartätheten. Det är inte vad vi kontrollerar. Det är resultatet vi kontrollerar. Så ska det också vara i högskolan. Den här diskussionen pågår i hela , åtminstone i vartenda land i . Flera länder är på väg åt samma håll som . är mycket intresserat av vårt system. skriver nu i sitt yttrande att man måste gå åt detta håll och utvärdera resultat i stället för process. Det tycker jag är ett modernt sätt att se på det. I Bolognaprocessen finns 47 länder med. I stort sett alla länder är också med i ENQA. Där har utbildningsministrarna tagit ställning för att vi måste modernisera detta. Det fattades ett beslut . Jag tycker att det är bra. Hela är på väg åt detta håll, i varje fall . I har man kanske inte kommit lika långt med utvärderingar och kvalitet, men i är man på väg åt detta håll. Vi har kommit längst. Så är det. I högskolevärlden tycker en del att det är läskigt att bli utvärderade. Det är inget unikt för högskolevärlden utan det gäller många verksamheter. Man är rädd för nya utvärderingssystem. Det var som blev underkända. Det är klart att de inte tycker att det är kul. Men det är viktigt för kvaliteten att vi gör detta. står och angriper mig. det är intressant att få veta: Vad skulle göra? Skulle han ta bort utvärderingssystemet? Det är som är underkända. Ska de bli godkända igen, eller vad är det vi ska göra? Efter det att blev underkända och besluten kom i första omgången har som jag uppfattat det ingen kritik längre kommit mot systemet. ser man hur det fungerar och att det fungerar. Jag tar detta med ro. Det är ytterst osannolikt att skulle bli ensamt på detta spår. Tvärtom är stora delar av på väg åt vårt håll. Det är precis samma diskussioner och processer som vi har haft här. Som sade var det kontroversiellt när vi fattade dessa beslut. Det fanns olika uppfattningar, och en del personer avgick därför att de hade andra uppfattningar. Detta är rätt väg att gå. Det är resultaten vi ska utvärdera och inte processen. Det är inte eller min sak att avgöra hur lektorer och professorer undervisar. Det centrala är vad studenterna kan när de kommer ut. 15 (S): Det är precis det som utbildningsministern har gjort. Han har inte lyssnat på expertisen. Han har inte lyssnat på professorerna och lektorerna. Han har suttit tillsammans med de andra statsråden på och statssekreterarna och uppfunnit ett eget litet system. De problem som kommer upp till ytan via den ganska tunga europeiska kritiken är inte heller nya, precis som utbildningsministern säger. Den dåvarande experten och huvudsekreteraren i utredningen skrev ett pm till när diskussionen pågick. Det är , docent och expert i kvalitetsfrågor, som också var huvudsekreterare. Hon skrev så här: Vi liksom landets rektorer har fått en detaljerad beskrivning av departementets eget förslag på nytt utvärderingssystem. Förslaget är ett rent lekmannaförslag. Det var synen från expertisen. står utbildningsministern här och säger: Jag tar kritiken med ro och tänker inte vidta någon som helst åtgärd. När utbildningsministern agerar på det viset får jag samma känsla som när man såg invasionen av i . Den dåvarande informationsministern stod där och sade: Det är inga problem. Allt är lugnt och under kontroll. Vi har omringat amerikanerna. Sedan såg man amerikanska stridsvagnar och flaggor åka in i . När kritiken nu kommer är det inte som utbildningsministern säger att det här bara handlar om högskolor och universitet som är rädda för att bli utvärderade. Det har jag inte uppfattat. Jag tror att de allra flesta, inklusive denna kammare, är helt inne på att man bör utvärdera kvaliteten. Sedan kan man ha olika uppfattningar om vad det är. Vår uppfattning är att man ska lyssna på expertisen, universitet och högskolor. Hur låter det när kritiken kommer? I tidskriften låter det så här från som är rektor för ett av våra största universitet, : Det är pinsamt för . Man har bekänt sig till riktlinjerna, och sedan visar det sig att man inte håller måttet. Ungefär likadant låter det från rektorn vid en av de mindre högskolorna, nämligen som säger: Systemet är ett fullskaligt experiment. Ingen annanstans i världen utgår man entydigt från studenternas resultat. Det är oerhört obehagligt, och då talar jag för alla läro-säten i . Vi har ett kvalitetsutvärderingssystem som man uppenbarligen inte har förtroende för i högskolevärlden och som ingen egentligen tror är tillräckligt bra. frågar: Vad vill du göra? Om vi får möjlighet att bestämma ska vi naturligtvis ha ett kvalitetsutvärderingssystem som har förankring också i universitets- och högskolevärlden och tar hänsyn till vad våra experter på området säger. Jag kan lova en sak. Vi kommer inte liksom utbildningsministern att skjuta från höften i sådana för så viktiga och centrala frågor och sitta och uppfinna egna kvalitetsutvärderingssystem som sedan blir sågade inte minst från europeiskt håll. Om det nu skulle visa sig att allt det som utbildningsministern hoppas, nämligen att alla ska följa oss i ryggen, inte sker och att , kvalitetsutvärderingssystem och högre utbildning i stället isoleras och inte kan vara kompatibel med övriga europeiska utbildningar, är då utbildningsministern beredd att vidta några åtgärder? Eller tänker du fortfarande stå där och säga: Solen skiner i , och allt är väl? 16 Utbildningsminister (FP): Det är inte en korrekt beskrivning som ger. Den är inte korrekt på punkt efter punkt. Alla de som håller på med högskoleutvärderingar i har till exempel helt olika åsikter om detta. Det är inte alls så att de är entydigt emot detta, tvärtom. Vår främste expert på att utvärdera kvalitet i högskolan är universitetskanslern professor . Han säger nu efter första utvärderingsomgången att det fungerar utomordentligt väl. Ett par hundra framstående svenska forskare har varit inne och utvärderat det . Man utvärderar varandra. Svenska ekonomer utvärderar ekonomiutbildningar och så vidare. Man utvärderar aldrig sin egen utbildning, men man utvärderar andras utbildningar. Flera hundra har varit inne och utvärderat, och deras uppfattning är att det fungerar utomordentligt väl. Det ska sägas att de intervjuer som läste upp gjordes innan de första utvärderingarna gjordes. Det är klart att det har funnits en osäkerhet från många om hur det här ska falla ut. har den första utvärderingsomgången kommit, och det kommer fler och fler. Så mycket är planerat att när har gått ska vi naturligtvis ha en kontrollstation, men det är först då det går att utvärdera. Jag kan säga att det här systemet att utvärdera resultat kommer att ligga fast om jag är utbildningsminister. Sedan får lägga ned det om han är minister och utvärdera något annat än resultat. Men det kommer att ligga kvar. Man talar om hur man utvärderar resultat, och det går alltid att göra justeringar i det. Men det är resultat som ska utvärderas. Jag ska inte gå in och kolla vilken pedagogisk process man har på Linnéuniversitetet och säga att de nog borde byta. Det är inte min sak. Det är lärarna på Linnéuniversitetet som ska bestämma. Mitt intresse ligger i att studenterna läser det som står i examensmålen, och det är det som ska utvärderas. Det är ett stort systemskifte i utvärdering. Man kan tycka att det är självklart att det är resultaten som ska utvärderas, men det har det aldrig varit i den akademiska världen. Det har varit processer som har utvärderats. lägger vi om det. Stora delar av går åt vårt håll, men vi tar täten. Det är jag glad för. Bland annat studerar nu mycket noggrant det svenska systemet och funderar på hur man ska lägga upp något liknande. framhåller vikten av att man går över och utvärderar resultat i stället. Att vi är först med detta är inget att skämmas för, . 17 (S): Det är inte riktigt så som utbildningsministern beskriver det. För det första är kritiken ganska färsk den är inte mer än tre . Det är viktigt att ha det med sig. Den är inte så gammal som utbildningsministern. I samband med att den tunga europeiska kritiken kom gjorde också ett samlat uttalande, som lyder: En utvärdering initierad av den har fastslagit att det finns allvarliga brister i det nya svenska utvärderingssystemet för högre utbildning. Det svenska systemet överensstämmer inte längre med den gemensamma standarden ESG. Det innebär att värdet av och förtroendet för svensk högre utbildning riskerar att devalveras i ett internationellt sammanhang. () anser att kritiken är befogad, och är djupt bekymrat över situationen. Detta är alltså universitets- och högskoleförbunds samlade bedömning av kritiken, att det är befogad kritik, att det finns anledning till eftertanke. Den typ av eftertanke som detta renderar, med tanke på hur viktig svensk utbildning och svensk forskning är för vår nation och vår nations möjligheter att hävda sig i den internationella konkurrens, borde göra att utbildningsministern åtminstone tänker till. Men här står han han påminner om och säger att allt är väl och solen skiner i . Ta till dig kritiken, utbildningsministern! Titta igenom det här kvalitetsutvärderingssystemet och ta till dig vad experterna på området säger! Det duger inte att sitta vid det egna skrivbordet och göra en politisk produkt som man sedan försöker klä i något slags allmän, objektiv kvalitetsretorik och säga: Nej, men det där styr inte jag över. har helt och hållet styrt över detta. Ta också ansvar för det som ni har beslutat! 18 Utbildningsminister (FP): Den sista meningen var obegriplig. Det är klart att jag tar ansvar för systemet. Det här är ett bra system. Vi utvärderar resultat. Vi ligger först i med detta. Flera andra är på väg åt vårt håll. säger att hela bör gå åt håll. Det är klart att jag tar ansvar för det. Det äldre systemet att gå in och utvärdera processer får ni stå för. Det står inte jag för. Jag står för att vi ska utvärdera resultat i utbildningen. Det är det som är det centrala, och att studenterna läser det de ska. Den främsta expertisen på att utvärdera utbildning i finns på med universitetskanslern i spetsen. Det är den första rapporten kom, så de intervjuer som Baylan läste upp var gjorda . Många rektorer var oroliga för den första omgången: Tänk om vi blir underkända! Men när den första omgången nu har kommit finns det ingen kritik. Universitetskanslern och de som har varit involverade i utvärderingen säger att det fungerar mycket väl. Jag utesluter inte att man vid en kontrollstation gör justeringar i systemet självklart inte; det måste man alltid vara öppen för. Men själva grundtanken är att det är resultat som ska utvärderas och inte att vi som politiker går in och har synpunkter på pedagogik och processer. Den tanken tänker jag bibehålla. Överläggningen var härmed avslutad. 12 § Svar på interpellation 2011/12:340 om högskoleplatser och forskningsresurser för mindre högskolor och universitet 19 Utbildningsminister (FP): har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att det ska finnas möjlighet till högskolestudier i hela landet och vilka åtgärder jag avser att vidta för att garantera även de mindre universiteten tillräckliga forskningsresurser. Regeringens övergripande politik för högskoleområdet är att åstadkomma högsta möjliga kvalitet på utbildning och forskning. Regeringen har därför förstärkt kvaliteten i utbildningen genom ökade resurser och en utvecklad kvalitetsgranskning. Inom forskningen har regeringen stärkt kvaliteten genom ökade anslag och genom att premiera kvalitet tydligare i resurstilldelningen. Förstklassig utbildning och forskning kan bedrivas vid såväl större som mindre lärosäten. Utbildning bör enligt regeringens mening finnas på många platser i landet, för att på så sätt underlätta för många att studera och för att bidra till kompetensförsörjningen i olika regioner. De förändringar på anslagen för utbildning som sker avgörs av generella faktorer och principer som är lika för alla lärosäten, såväl universitet som högskolor. Bland annat handlar det om att skapa förutsättningar för en god lärar- och förskollärarförsörjning genom att regeringen omfördelar medel mellan lärosäten. Denna omfördelning är baserad på vilka examenstillstånd för lärar- och förskollärarutbildningar som har beviljats olika lärosäten. Regeringen har kraftigt ökat de direkta anslagen för forskning och forskarutbildning till universitet och högskolor. I samband med forskningspropositionen Ett lyft för forskning och innovation (prop. 2008/09:50) infördes en ny modell för fördelning av de direkta forskningsanslagen. Denna modell bygger på att alla nya medel och en andel av de befintliga medlen fördelas och omfördelas till lärosätena enligt utvalda kvalitetsindikatorer.