prot · H00946 · 2012-12-18 00:00:00 — Fyra grader innebär närmast oöverskådliga konsekvenser på jorden, med ökenliknande klimat i , en snabb avsmältning av inlandsisar och en kraftig höjning av havsnivån med åtföljande översvämningar. Verkligheten tränger sig på. Vad gör du? Vad gör jag? Vad gör världens ledande länder och deras regimer? Hur förhåller man sig till dessa tydliga tecken på att det håller på att gå riktigt snett med vårt globala klimat? Vi får ofta kritik från oppositionspartierna att vi gör alldeles för lite från politiskt håll i när det gäller klimatfrågan och den förnybara energin. Även om jag tycker att det finns många goda förslag från andra partier kan jag inte hålla med om att regeringen skulle vara passiv när det gäller energipolitiken. När deltog i klimatförhandlingarna i fick hon mycket beröm från andra länders representanter för och regeringens arbete med klimatet, energin och miljön. Ur global aspekt ligger vi i framkant, och det är viktigt att komma ihåg. Med Alliansens klimat- och energiöverenskommelse formade vi en långsiktig energipolitik som förenar ökad ekologisk hållbarhet med ett minskat beroende av storskaliga energikällor som vattenkraft och kärnkraft och detta med bättre konkurrenskraft. Vi har tydligt pekat ut att för är det viktigt att steg för steg bygga ut det förnybara. var andelen förnybar energi i . Då hade varit stödparti åt Socialdemokraterna . , var andelen förnybar energi . är denna andel ännu närmare hälften. Delar av vår energi kommer, liksom jag, från med dess fantastiska älvar och skogar. Vi har även utmärkta vindlägen i , och vi får också energi från jordens inre i form av bergvärme. När vi använder el i kommer mer än varannan kilowattimme från förnybara energikällor. har el från vindkraften ökat sex gånger om. har elproduktionen från biobränslen ökat med . Dessutom är nästan hälften av samlade energiproduktion förnybar. Vi är bäst i EU och bland de bästa i världen. Vi har en elproduktion som är i det närmaste fri från utsläpp av växthusgaser. Det måste väl ändå de flesta här inne och de som lyssnar och tittar tycka är en fantastisk utveckling. En viktig del av energipolitiken är att stegvis minska vårt beroende av kärnkraft och storskalig vattenkraft. Kärnkraften står dock fortfarande för en stor del av den svenska energimixen. Då måste vi också kunna lita på att den kan leverera när behoven är som störst. Ni minns kanske när det var vansinnigt kallt och kärnkraften delvis stod still. Priserna höjdes, och allmänheten var allt annat än nöjd. Regeringen har ingen politik för att vare sig bygga nya reaktorer eller för att stänga dem som redan finns. Regeringens politik går ut på att förse alla inblandade med de långsiktiga förutsättningar som krävs för att vår energi- och miljöpolitik ska nå sina mål. Vi har varit tydliga på den punkten. Kärnkraften kommer inte att subventioneras, och reaktorerna kommer inte att bli fler. Skulle marknaden anse att det finns ekonomi i att byta ut en äldre reaktor mot en ny måste det ske på någon av de platser där de redan finns. Energiöverenskommelsen har i grunden ändrat förutsättningarna för den svenska energipolitiken. Vi har gått från politisk centralplanering till hållbara spelregler där marknaden tar investeringsbesluten. Med denna förändring ser vi vad som händer när marknadens aktörer fattar besluten. Då skjuter investeringarna i den förnybara energin i höjden. I ett klimatsmart samhälle är det också viktigt att den producerade energin används så effektivt som möjligt, och då är energieffektivisering viktigt. Ökad energieffektivitet behövs, och det är nödvändigt för att nå klimat- och miljömålen. Dessutom kommer den ökade energieffektiviteten att betala sig i reda pengar, inte minst . Den svenska industrin är elberoende, men har en hög energieffektivitet. Från politiken har vi bidragit till utvecklingen genom till exempel PFE, programmet för energieffektivisering i industrin. Programmet innebär att industrin i utbyte mot energibesparingar har fått lägre energiskatt. Under den första programperioden har vi sparat nästan 1 el, vilket motsvarar elförbrukningen i ungefär 60 000 villor. Men har EU bestämt att PFE inte kan användas då det räknas som ett slags statsstöd och därför sätter marknaden ur spel. Personligen tycker jag att det är fel då vi har sett och ser hur effektiv och framgångsrik satsningen har varit när det gäller energieffektivisering inom industrin. Däremot är jag övertygad om att regeringen inte kommer att lämna projektet därhän, utan den kommer att se över någon motsvarande möjlighet när man nu utarbetar en plan för EU:s energieffektiviseringsdirektiv. För den enskilda elkonsumenten krävs dock andra metoder. En av och Alliansens viktigaste prioriteringar är att stärka den enskilda kundens ställning på energimarknaden så att han eller hon kan bidra till en effektivare elanvändning. Regeringen har därför infört en reglering av elnätsavgifter och lagt fram ett förslag om timvis mätning av el och ett slopande av de dyrare tillsvidareavtalen på el. Och väntar vi på nettodebitering. Nettodebitering är en viktig pusselbit för att få fart på utbyggnaden av förnybar el i . För att konsumenterna ska vilja använda all den nya teknik som växer fram måste det också gå att få en ekonomisk vinst av att leva klimatvänligt. Vad är då nettodebitering? Det betyder att alla som är små elproducenter det kan vara privatpersoner, byalag etcetera ska kunna kvitta den el som de själva producerar och matar ut på nätet mot den el som de köper från elbolaget och bara betala för mellanskillnaden. Detta har redan utretts i två gånger, men inte fullt ut. Senast utreddes det av , som kom fram till att skattefrågorna måste utredas vidare. tog energiminister på nytt tag i frågan och tillsatte en tredje utredning som ska vara klar . De tidigare utredningarna har bara varit inne och berört frågan. Om man ska sätta ett system i sjön som riktar sig till enskilda som investerar i en sol- eller vindanläggning måste man veta att det håller i förhållande till både skattelagstiftning och EU-rätt. Detta är en del i en komplicerad skattelagstiftning som vi ska ta oss igenom, men jag är övertygad om att vi kommer att få nettodebitering i . Jag måste naturligtvis också beröra årets budget och satsningar även på kommande år när det gäller det förnybara. Regeringen satsar rejält på det förnybara . Jag kommer att nämna några av satsningarna som jag tycker är speciellt viktiga att lyfta fram. nämnde alldeles att regeringen gör en stor och permanent förstärkning på energiforskningen. satsas på energiforskning. Summan kommer sedan att öka till 1,4 miljarder och permanentas . Det betyder att alliansregeringen kommer att satsa på energiforskning de kommande tio åren. Om man jämför det med vad Socialdemokraterna, med som stödparti, satsade på när det gäller energiforskning under sina senaste i regeringen kan jag bara konstatera att den satsning som och Alliansen nu gör är mer än dubbelt så stor. Regeringen satsar ytterligare på att utveckla biogasen. För att kunna ställa om den svenska fordonsflottan så att den kan vara oberoende av fossila bränslen behöver vi både behålla och utveckla de fungerande styrmedel som vi redan har, men vi måste också skapa nya. Biogasen är ett av de mest resurseffektiva och miljövänliga fordonsbränslen som vi har, och förlänger och förstärker vi den satsning som redan pågår och som syftar till att öka produktionen, förbättra distributionen och öka användningen av biogas. Tillsammans med de medel som redan finns innebär det för att utveckla och producera framtidens klimatsmarta biogas. Vi fortsätter vår satsning på solel. Dessutom kommer vi att satsa på ett program för att utveckla energieffektiva byggnader. Vi har en moralisk skyldighet till oss själva, vår omvärld och framtiden att bromsa upp den negativa utveckling som påverkar vår miljö. Att endast anpassa sig till förändringar är orealistiskt eftersom de kommer att bli för stora. De fattigaste på vår jord, och många djur, klarar inte ens de förändringar som vi ser . Det är vi som bor i den rikare delen av världen som först och främst måste ta vårt ansvar. Om inte vi kan ställa upp och minska våra utsläpp hur ska då den fattigare delen av världen kunna göra det? Därför är jag glad över att de flesta partier är överens om att det måste till kraftfulla förändringar inom energiområdet där det förnybara får en viktig roll. Sedan kan vi ha olika åsikter om hur mycket som ska satsas och på vad. Vi i kan alltså konstatera att vi har ett energisystem där nästan hälften av all vår energi är förnybar. Det är inte direkt något som bara har skett av sig självt eller bara genom någon liten slump. Vi är här därför att vi har arbetat väldigt hårt och väldigt länge för att nå just hit. är ett föregångsland när det gäller energifrågorna. Med våra kraftfulla satsningar på energiforskning är jag övertygad om att vi även kommer att kunna vara viktiga exportörer till andra länder som är i akut behov av mer hållbara lösningar. I detta anförande instämde och (båda C). 123 (MP) replik: Varje gång har denna energipolitiska debatt brukar säga att har bedrivit stödpolitik till Socialdemokraterna i energipolitiken. Det är lika fel nu som varje gång. Det är som har varit i en överenskommelse med Socialdemokraterna om energipolitiken. Jag har svårt att förstå på vilket sätt ligger i framkant vad gäller klimat när våra utsläpp per person är tio gånger större än vad som är globalt hållbart. Vi vet att det snabbaste sättet att fasa ut den fossila energin är att bygga ut den förnybara. Jag beklagar att nu har ställt upp på att bygga ny kärnkraft till 2050. I den färdplan som miljöminister har presenterat är det en förutsättning att det i ska byggas ny kärnkraft. Det är en helt ny ingång. har upprepade gånger sagt att ny kärnkraft inte kan byggas utan statliga subventioner. När man nu räknar med ny kärnkraft i Färdplan är min fråga till och : Hur ska den finansieras? Vad är planen för hur ska kunna finansiera den nya kärnkraft som man nu förutsätter till 2050? 124 (C) replik: Jag var övertygad om att ingen hade begärt replik på mitt anförande, men ack vad jag bedrog mig! har rätt; har haft en överenskommelse om energipolitiken med både Socialdemokraterna och när det gäller de gröna elcertifikaten. Det är jag stolt över, för det har varit en rejäl åstadkommare. Det vill jag gärna betona. säger att vill bygga ny kärnkraft. I vår energiöverenskommelse storsatsar vi på förnybar energi, och vi öppnar upp för byggande av ny kärnkraft på de platser där det redan finns gamla kärnkraftverk. Jag kan bara konstatera att 2006 tror jag att det var var kärnkraftens del av energimixen . ligger den på . Det betyder att kärnkraften har minskat. Jag kan också konstatera att det byggs en del kärnkraftverk runt om i världen. Såvitt jag vet om de uppgifter som jag har fått stämmer finns det statliga subventioner av denna kärnkraft. I energiöverenskommelsen är vi tydliga med att det inte ska förekomma statliga subventioner vid byggande av ny kärnkraft. Jag kan också konstatera att det inte heller byggs ny kärnkraft i just . 125 (MP) replik: Jag blir inte mer klar över detta. Delar inte och den bild som debatteras, nämligen att Färdplan 2050 förutsätter ny kärnkraft? Dagens kärnkraftverk kan aldrig leva så länge som till 2050, och en förutsättning för att nå klimatmålen enligt regeringens klimatplan 2050 är ny kärnkraft. Det räknar man med. Delar inte den bilden? Det är min första fråga. Min andra fråga kvarstår. Regeringen räknar nu med ny kärnkraft till 2050, och säger att man är övertygad om att ny kärnkraft aldrig kan byggas utan statliga subventioner. Hur ska då dessa nya kärnkraftverk som och regeringen räknar med finansieras? 126 (C) replik: Först och främst är det inte som ska bestämma om det blir ny kärnkraft. Det är marknaden som ska bestämma om det blir ny kärnkraft. Hitintills har vi sett att det inte byggs någon ny kärnkraft. Jag tyckte ändå att det var anmärkningsvärt att i sitt anförande inte ens nämnde den kraftfulla utbyggnaden av det förnybara som sker. Det är uppenbart att och inte vill inse det. Jag har också förståelse för att det måste vara mycket jobbigt för att stå bredvid och titta på när är det parti som i praktiken får vara med och bidra till det förnybara. På ett medmänskligt plan kan jag, som jag sade, ha förståelse för det. Men det vore hedervärt av om de kunde framhäva den kraftfulla satsning på det förnybara som faktiskt sker. 127 (S) replik: Jag hade inte tänkt ta replik på . Men när hon kritiserade den politik som fördes när vi satt vid regeringsmakten var jag tvungen att begära replik. , och Socialdemokraterna hade en långsiktig och blocköverskridande energiuppgörelse 19972008, och vi fattade 2002 beslut om till exempel de gröna elcertifikaten. Därför faller din kritik av det som vi var dåliga på tidigare tillbaka på ditt eget parti. Men var stolt över att vi lyckades göra en massa bra saker tillsammans över blockgränsen. Det som jag vill se när jag talar om en långsiktig och stabil energipolitik är breda överenskommelser över blockgränsen som håller över mandatperioderna. Det var det ena som jag ville ta upp. Det andra som jag vill ta upp gäller kärnkraften. Det är intressant att höra att du, , vill lägga över hela energipolitiken på marknaden. Det är marknaden som ska styra om det ska byggas nya kärnkraftverk eller vad det kan vara. hörde vid din allianskollega säga att hon ser framför sig att det tillkommer ett antal nya reaktorer när de gamla är slut. Vad har du för synpunkter på det? När 2011 efter debatt tog beslut om kärnkraften var det med anledning av ett yrkande från din partikollega om att regeringen ska återkomma till med förslag om lagstiftning eller andra åtgärder med innebörden att direkta eller indirekta statliga subventioner till kärnkraft inte kan påräknas. Jag saknar det. 128 (C) replik: Det var många frågor på en gång. Jag tycker att det var en mycket bra blocköverskridande energiöverenskommelse som , och Socialdemokraterna hade när vi tillsammans tog fram de gröna elcertifikaten. Men jag måste bolla tillbaka detta till när hon frågar mig om jag tycker att marknaden har hela lösningen och att det är marknaden som ska styra. Det ligger egentligen i de gröna elcertifikatens natur att vi satte upp sådana spelregler. Det betyder att de som producerar förnybar energi ska tjäna på det och att de som producerar fulel ska få betala för det. Jag tror att det var detta som vi kom överens om tillsammans. Jag vet inte om har missuppfattat det. Men det tror jag egentligen inte. När det gäller en framtida blocköverskridande energiöverenskommelse vill jag naturligtvis inte ge goda råd till Socialdemokraterna. Jag tror att ni socialdemokrater själva kan besluta om er energipolitik. Men i dagens läge har vi en energiöverenskommelse, och ni är välkomna att ansluta er till den. Jag vet att ni då säger: Ni bjuder in med armbågen. Men det känns som om ni socialdemokrater själva är ganska osäkra på var ni står. Jag har sagt det förut här i kammaren, och jag säger det igen, nämligen att snarare verkar vara den som proklamerar att kärnkraften ska fortsätta finnas. Sedan finns det andra företrädare, bland annat här i kammaren, som säger annorlunda. Jag skulle hellre vilja se ett tydligt ställningstagande från Socialdemokraterna innan ni själva bjuder in er till en diskussion. 129 (S) replik: Först och främst: Jag är riksdagsledamot och socialdemokrat för att jag tror på politikens betydelse. Politiken ska staka ut färdriktningen och tala om visioner för att aktörerna sedan ska se till att vi går i denna riktning. Jag vill inte överlåta allting till marknaden. Gröna elcertifikat är en bra lösning för att få i gång förnybar energiproduktion. Men det behövs stöd och åtgärder för solel. Vi har tidigare också talat om vågkraft. Vissa saker måste politiken vara med och stötta för att det ska bli en mogen och bra teknik. Politiken har en otroligt stor betydelse. Det är intressant att från få höra att Socialdemokraterna är otydliga. Vi har varit tydliga i kongressbeslut efter kongressbeslut. Vi har stått här i kammaren och talat om var Socialdemokraterna står i energipolitiken. Och jag förstår att det är kärnkraften som talar om. Jag kan läsa upp följande : Vi socialdemokrater anser att kärnkraften ska fasas ut successivt med hänsyn till sysselsättning och välfärd och i den takt som kärnkraftsel kan ersättas med el från förnybara källor samt energieffektivisering. Detta har vi stått för tidigare, och vi står fortfarande för det. Problemet för är att ni har skiftat väg helt och hållet. säger utskottet att kärnkraftselen kommer att vara en viktig del av den svenska elproduktionen inom överskådlig tid. Vad innebär överskådlig tid, ? Hur många nya reaktorer ser du framför dig till 2050? 130 (C) replik: Jag tror också på politikens kraft. Det är därför som vi var med och skapade de gröna elcertifikaten tillsammans med er. Det tål att upprepas att de gröna elcertifikaten verkligen har satt fart på det förnybara. Precis som jag sade i mitt anförande kommer hälften av all den energiproduktion som finns i från bioenergi. Vindkraften har sex- eller sjudubblats. Dessutom håller jag med om att vi självklart även måste introducera nya färdvägar för marknaden. Du har helt rätt i att när det gäller till exempel biogasen eller solelen behövs det naturligtvis en introduktion för att marknaden ska tycka att det är intressant att satsa på dem. Det håller jag fullständigt med om. Men när det gäller och kärnkraften kan jag säga att vi känner oss trygga med den energiöverenskommelse som vi har tillsammans med våra allianskamrater. Jag har så upprepat här i talarstolen att det förnybara byggs ut kraftfullt. Det görs inte i fråga om kärnkraften. Som jag sade till tidigare bestod av energimixen 2006 av kärnkraft. Ingen ska därför komma och påstå att kärnkraften ökar. 131 (SD) replik: tog i sitt anförande upp detta med nettodebitering. Jag måste erkänna att jag inte har tagit del av några utredningar eller rapporter gällande nettodebitering, men jag tror att jag förstår åtminstone grundprinciperna. Man vill alltså ha ett system där man kvittar ett överskott från till exempel solceller eller egenproducerad vindkraft och sedan får tillbaka el vid ett annat tillfälle när den egna produktionsanläggningen inte producerar någonting. Jag talade i mitt anförande lite grann om situationen i . Där uppstår effektspikar. Vi har en spotmarknad där energipriset naturligtvis blir lägre när man har dessa toppar eftersom man då vill att folk ska använda ström. Man kanske till och med måste dumpa den till andra länder. Detta skapar som jag förstår det situationen att priset är väldigt lågt när man har chansen att leverera ut på nätet. Men när man sedan ska ha tillbaka strömmen är det ganska stor sannolikhet att priset på spotmarknaden är betydligt högre. låg priset på spotmarknaden ibland så lågt som . Jag tittade på datorn , och priset ligger på . Då saknas det ca , och det blir en mellanskillnad som någon ska betala. Vem ska betala den mellanskillnaden, är det tänkt? 132 (C) replik: Först vill jag välkomna till utskottsdebatten. Om jag inte tar fel är det din första debatt i näringsutskottet. Nettodebiteringen håller man på att utreda . Det finns de som är betydligt klokare än jag och som sitter och gör detta. Jag kan inte exakt svara på hur det ska vara med spotpriset och mellanskillnaden. Då skulle jag ta mig vatten över huvudet, tror jag. Varför är det då bra med nettodebitering? är vi beroende av några få stora elleverantörer. Kan människor vara med och bidra till att skapa egen förnybar energi och dessutom tjäna en liten slant på det tror jag att vi blir mindre beroende av större aktörer. Dessutom ger det incitament till att skapa mer förnybart. Det ger en större medvetenhet och kanske också ett större utrymme i plånboken för människor. Det är egentligen huvudtanken med nettodebitering. Jag tror att de flesta i det här rummet ser fram emot den möjligheten. Den finns vad jag förstår på en del andra ställen i världen och fungerar rätt bra. Jag tror säkert att vi kan känna oss trygga med att man kommer att ha tittat på detta både en, två och när utredningen är klar. Sedan får vi helt enkelt testa. Jag är inte orolig för detta. 133 (SD) replik: Personligen tycker jag att det är en ganska konstig ordning när man delar upp energiproduktionen i förnybart och icke förnybart. Det icke förnybara är vanligtvis per definition någonting dåligt när man pratar om detta, medan det förnybara är någonting bra. Jag håller inte riktigt med. Jag är själv en varm förespråkare för att fortsätta att utveckla kärnkraften till någonting som är både leveranssäkert och tryggt på många sätt och vis. Alla dessa stora satsningar på förnybart innebär väldigt stora samhällskostnader som jag har lite svårt att förlika mig med. Jag förstår att man som kärnkraftsmotståndare vill föra den typen av resonemang och den typen av politik, men när det kommer till nettodebiteringen har jag lite svårt att förlika mig med det. Jag erkänner att jag måste sätta mig bättre in i hur man har tänkt sig systemet, men dessa måste någon betala. Det är helt uppenbart. Skillnaden kan nog vara ännu större än så till och med. Gissningsvis blir det alla övriga elkonsumenter som får ytterligare en pålaga på elräkningen. Annars begriper jag inte riktigt vem det är som ska betala. Det är ofta nedsatt skatt på det förnybara. Till exempel är det nedsatt fastighetsskatt för vindkraften. Det blir en väldigt hög samhällskostnad, i stället för att vi satsar på det som har fungerat , nämligen kärnkraft och vindkraft. Jag ser små skäl till att försöka laga någonting som inte är trasigt. 134 (C) replik: oroar sig för betalningen när det gäller nettodebiteringen, som ännu inte är utredd. Om jag vore tror jag att jag snarare skulle oroa mig för vad den globala uppvärmningen kommer att kosta och andra länder . Vi ska inte tro att är en isolerad ö där vi bara ska satsa på vårt och inte bry oss om vad som händer i omvärlden. Om temperaturökningarna fortsätter kommer att drabbas av detta mer eller mindre, och då kommer vi att få se än större kostnadsökningar. Jag sade det i talet, och jag säger det igen: Vi har ett globalt ansvar. De rika länderna måste gå före när det gäller forskning på det förnybara. Andra länder kanske kan ta efter sedan. Jag är väldigt glad och stolt över att de flesta partier i riksdag är beredda att ta detta globala ansvar. 135 (KD): känns det som att vi har hållit på så länge att vi skulle behöva lite energitillskott i debatten. Trots att det handlar om energi känns det lite som att luften har gått ur oss efter denna långa dag. Den svenska energipolitiken bygger naturligtvis på samma grundpelare som det europeiska energisamarbetet. Energipolitiken syftar till att förena ekologisk hållbarhet, konkurrenskraft och energiförsörjningstrygghet. Energipolitiken ska skapa villkor för en effektiv och hållbar energianvändning med liten inverkan på hälsan, miljön och klimatet samt underlätta omställningen till ett ekologiskt hållbart samhälle. På så sätt främjas också en god ekonomisk och social utveckling i hela . Det är utgångspunkten. Ska jag ta till en kristdemokratisk term kan jag använda det fina ordet förvaltarskapstanken för detta. Energipolitiken ska även bidra till ett breddat energi-, miljö- och klimatsamarbete i . Flera av oss i utskottet är engagerade även i . Inom det nordiska samarbetet finns en mängd olika frågor som hanteras i olika institut och center. Bland annat finns det nordiska energiforskningscentret i , vars vision är en nordisk region som ska konsolidera och utveckla sin position som ledande region för nya hållbara energilösningar och effektiva och välfungerande energimarknader. Frågan huruvida det sker i avsedd måtto kanske jag får vidarebefordra till statsrådet att svara på, eftersom jag inte vet det.