prot · H00944 · 2012-12-14 00:00:00 — I det fallet får man nog ändå anse att en avkastning i form av ett arbetstillfälle på någonstans kanske faktiskt är en helt rimlig avkastning eller åtminstone en någorlunda rimlig avkastning, i vart fall i tider av väldigt hög arbetslöshet. Utbildning kan i det här fallet handla om såväl att kunna hantera röjsåg som att kunna plantera skog och också i vissa fall kunna hantera motorsåg. Här har dessutom kravet på utbildning ökat. Det finns övergångsregler, men finns det ett väldigt tydligt krav på att personal som arbetar med röjsåg och motorsåg måste ha dokumenterad utbildning. Vi socialdemokrater är beredda att verkligen vända på alla stenar, även dem som finns i skogen, som handlar om att finna fler arbetstillfällen. Det skulle till exempel kunna ske genom att man med ett försök , särskilt med tanke på hur allvarlig situationen är på arbetsmarknaden, uppmärksammar eller kanske ger ett särskilt uppdrag vad gäller den här typen av korta arbetsmarknadsutbildningar, även om de resulterar i säsongsarbete. Att fortsätta att hänvisa till att just den här förordningen har upphävts klingar lite tomt dels när myndigheten fortfarande hänvisar till den, dels därför att det inte enbart kan handla om att man hänvisar till den här förordningen. Ambitionen att en arbetsmarknadsutbildning ska ge en långsiktigt hållbar lösning på individens arbetslöshetssituation är nog det som ligger i botten. De här tio elva månaderna är ingenting som Arbetsförmedlingen hittar på, utan det är en fråga om hur vi tar politiskt ansvar. Det är vi politiker som ska ta ansvar, och ytterst landar det förstås i det här fallet hos arbetsmarknadsministern och regeringen. Mitt välmenande råd till ministern är att ta den här frågan på det allvar som den förtjänar och se över vad som kan behöva förändras inom arbetsmarknadspolitiken för att det som ministern säger sig vilja ska ske också kommer att kunna ske. I annat fall skulle vi kunna tolka arbetsmarknadsministerns svar som att det är bättre att arbetslösa fortsätter att vara arbetslösa tills de till slut hamnar i jobb- och utvecklingsgarantins sista fas. Jag tror inte att det är arbetsmarknadsministerns avsikt, utan det handlar om att tydliggöra politiken just i den här frågan. 76 Arbetsmarknadsminister (M): Låt mig vara väldigt tydlig. Det finns inga meningsskiljaktigheter när det gäller den här frågan. Arbetsförmedlingen har gott om resurser. De ska ge de utbildningar som motiveras så att människor kan komma i arbete. Tittar man i förordningen som styr det här ser man att det är väldigt tydligt att det är Arbetsförmedlingen som ska prioritera vilka utbildningar som ska ges och inom vilka branscher som arbetsmarknadsutbildning ska ges. Det är ingen fråga där regeringen lägger sig i vilka typer av kurser man ska erbjuda. finns det avtal om arbetsmarknadsutbildning när det gäller till exempel skogsbruket, för maskiner, motorsågar och röjsågar i skogen, så kallat grönt kort i skogen. Även utbildningar till skogsmaskinförare finns. Vi ska ta till vara alla jobbtillfällen som finns. Självklart är det så att just den här typen av utbildningar är särskilt lämpliga som arbetsmarknadsutbildningar, för de är ganska korta i tiden och de leder till arbete. Låt mig vara tydlig med att det är en fråga för Arbetsförmedlingen att använda de resurser som finns. 77 (S): Det gläder mig att arbetsmarknadsministern är så tydlig och säger att det inte finns några hinder. Då kan man fundera på hur det kan komma sig att Arbetsförmedlingen ändå upplever att det här hindret finns som gör att man lämnar det svar man gör. Det handlar inte om att enskilda arbetsförmedlare skulle lämna ett enskilt svar här och där, utan det handlar om kontakter mellan SLA och Arbetsförmedlingen. Visserligen säger man att det inte är något hinder att ge utbildning inom gröna näringar under förutsättning att anställningen som man kan förvänta sig efter en arbetsmarknadsutbildning omfattar minst tio . Det finns ingen så lång säsong. Jag skulle ändå när arbetsmarknadsministern är så tydlig vilja säga att jag faktiskt är glad över att även arbetsmarknadsministern delar uppfattningen att också dessa jobb är viktiga jobb. Gå tillbaka till och se över om det är så att det behöver utfärdas något förtydligande till myndigheten, för myndigheter hittar inte på saker alldeles av sig själva. Det är ett resultat av en medvetet förd politik. Jag tror också att arbetsmarknadsministern kan få god draghjälp av skogs- och lantarbetsgivarna i den här frågan, för det är viktigt att vi försöker hitta och ta till vara varje tillfälle till arbete. Även en säsongsanställning är ett mycket bättre alternativ än att vara arbetslös, både för den enskilde och för samhället och inte minst för arbetsgivaren som får ett väl utfört arbete. Med detta skulle jag vilja tacka för det här året det här var mitt slutanförande i den här debatten och önska god jul. 78 Arbetsmarknadsminister (M): Jag får önska detsamma, en trevlig jul, och instämma i att de utbildningar som Arbetsförmedlingen förfogar över är väldigt angelägna, särskilt när vi har en efterfrågan hos arbetsgivare. Skogs- och lantbruk är alldeles utmärkta branscher. Det är viktigt med alla arbetslivserfarenheter. Vi kan se att många som har låg skolunderbyggnad blir väldigt tacksamma för den här typen av utbildning och också för anställningar. Det är mitt besked. Överläggningen var härmed avslutad. 17 § Svar på interpellation 2012/13:70 om sociala avgifter för sjömän 79 Statsrådet (M): har frågat finansmarknadsministern om han avser att verka för att regeringen ser till att genomföra den lagändring om undantag från socialavgifter som arbetsmarknadens parter inom sjöfarten har presenterat med anledning av propositionen Vissa internationella socialavgiftsfrågor. Interpellationen har överlämnats till mig. Den proposition som nämner i interpellationen innehöll förslag om bland annat vissa ändringar avseende reglerna om så kallade socialavgiftsavtal, alltså avtal mellan en anställd och dennes utländske arbetsgivare om att den anställde ska betala socialavgifterna. Däremot innehöll den inga förslag avseende tillhörigheten till det svenska socialförsäkringssystemet. Av interpellation synes emellertid framgå att bakgrunden till hans fråga snarare är den ändring i socialförsäkringsbalken som föreslogs i propositionen om 2006 års sjöarbetskonvention som beslutade om . sjöarbetskonvention är framtagen av Internationella arbetsorganisationen och syftar till att tillförsäkra sjömän världen över drägliga arbets- och levnadsförhållanden ombord på fartygen. Genom att ratificera konventionen har förbundit sig att genomföra dess föreskrivna krav. Ett sådant krav är en bestämmelse om att alla sjömän som är bosatta i ska ha ett fullständigt socialförsäkringsskydd som inte är mindre förmånligt än det som landbaserad personal har. För att uppfylla detta krav föreslogs nämnda ändring i socialförsäkringsbalken som innebär att arbete som på tredjelandsflaggat fartyg ska ses som arbete i om sjömannen är bosatt i . Därigenom får de sjömän som arbetar på sådana fartyg rätt till även de arbetsbaserade socialförsäkringsförmånerna i det allmänna socialförsäkringssystemet och har därmed samma skydd som landbaserad personal. skyldighet enligt konventionen uppfylls därmed. I det remissvar från sjöarbetsmarknadens parter som hänvisar till påpekas att arbetsgivarna blivit skyldiga att betala socialavgifter för de berörda sjömän som arbetar under det så kallade internationaliseringsavtalet, vilket medför högre kostnader för arbetsgivarna. Parterna föreslår därför ett undantag från socialavgiftsskyldigheten. Jag kan konstatera att socialavgiftsskyldighet uppstår för en arbetsgivare vars arbetstagare omfattas av det allmänna socialförsäkringssystemet. Det är en grundläggande och lagstadgad princip att systemet finansieras av socialavgifter. I det här fallet är arbetsgivarna dessutom skyldiga att betala försäkringspremier enligt internationaliseringsavtalet, vilket kommer att innebära dubbla kostnader för dem. har dock en pågående dialog med såväl berörda departement som sjöarbetsmarknadens parter i syfte att söka lösningar på den uppkomna situationen, utan att bryta mot konventionen eller på annat sätt missgynna någon arbetstagare vars rättigheter konventionen avser att skydda. Då , som framställt interpellationen, anmält att han var förhindrad att närvara vid sammanträdet medgav talmannen att i stället fick delta i överläggningen. 80 (S): Jag ska börja med att tacka för svaret å vägnar. Han är tyvärr förhindrad att närvara här, och därför ska jag försöka ta den här debatten. har i sin interpellation pekat på just de frågor som redovisar i sitt svar. Det är viktigt att svensk arbetsmarknad präglas av ordning och reda, med tydliga regler för hur skyldigheter och rättigheter fördelas mellan löntagare och arbetsgivare. Men det kanske är som skriver här, att det riskerar att skapa otydlighet, om personer som normalt betraktas som anställda får genom förslagen snarare ta på sig rollen som arbetsgivare. Precis som redovisar i sitt svar har fackförbundet , , och skrivit i sitt remissvar att man tror att det här får negativa konsekvenser för tusen sjömän. Jag har en fråga utifrån det svar som statsrådet kommer med. Men jag ska först också påpeka att vi tycker att det är självklart att man betalar avgifter om man förväntar sig att få ut något ur de bostadsbaserade försäkringssystemen. Infrastrukturministern öppnade i slutet av sitt svar för att åtminstone lyssna på parterna när hon sade att det är fråga om en pågående dialog i syfte att söka lösningar på den uppkomna situationen. Det är bra med den dialogen. I den betänkandedebatt som socialförsäkringsutskottet hade om vissa sociala avgifter för sjömän sade att krångligheter som behöver rättas till kommer att bli aktuella när den nya sjöarbetslagen genomförs och att det kan krävas lagjusteringar. Jag blir lite förvånad. Statsrådet nämnde inte detta i sitt svar. Kan statsrådet tala om vad försöker peka på? är det som har sagt detta och han är inte här och kan svara för det, men jag antar att man från regeringens sida känner till vad hänvisar till. Det finns en oro inom sjönäringen om framtiden. Dels pekar man på denna fråga, dels pekar man på det faktum att trots tillkännagivanden om att införa en tonnageskatt har regeringen fortfarande inte lagt fram ett sådant förslag. Bara det faktum att flera jobb försvinner till den finska sjönäringen orsakar oro. Vi vill att det ska bli fler jobb i . Då ska vi ha en ordentligt sund konkurrens mellan länderna, och då får inte regeringens saktfärdighet i frågorna förhala den sunda konkurrensen. Jag hoppas att jag kan få svar från statsrådet på frågorna. 81 Statsrådet (M): Just nu talar vi om flera olika saker parallellt som kanske rör till det hela. är inte här, utan det är som tar emot svaret i hans ställe. Den proposition som hänvisar till i interpellationen handlade förvisso om arbetsgivaravgifterna och huruvida den anställde ska betala egenavgifter. Den propositionen har ingenting med tillhörigheten till det svenska socialförsäkringssystemet att göra. Interpellanten hänvisar till det remissvar som tar upp hur de tusen sjömännen påverkas. När sjöarbetskonvention var ute på remiss, som har som syfte att skapa ett brett ansvar för alla som jobbar på sjön, fanns ingen bland remissinstanserna som hade något emot konventionen. När fattade beslut trodde nog alla att det var frid och fröjd så även regeringen. Vad som uppmärksammades efteråt detta hade faktiskt missats av även var frågan om hur internationaliseringsavtalet ska hanteras. När den frågan uppmärksammades påbörjades ett arbete. Det sker ett arbete mellan departementet, och . Jag tror inte att det behöver handla om en lagförändring. Det som är problematiskt , och som också tog upp i interpellationen, är om det som det ser ut nu kan bli dubbla avgifter. Det är inget som anses intressant från Sveriges Redareförenings sida eftersom de då får högre kostnader för de anställda, vilket inte är bra för den anställde som riskerar att inte få jobb därför att denne hör till en höglönesektor. Den nya konventionen innebär att de anställda ska hanteras på samma sätt som de som är på land. Då måste socialförsäkringsavgifter betalas, det vill säga sociala avgifter. Det ingår i det som är lagstadgat. har redarna haft privata försäkringar, ingått kollektivavtal och på så sätt betalat. har de sina avtal kvar. Den nya konventionen börjar gälla . Vi har på oss att lösa ut hur vi ska hantera dubbelkostnadsdelen. Det här är egentligen en fråga som berör många olika departement. Jag gjorde en egen notering tidigare att det är , som känner till, som har hand om själva socialförsäkringssystemet. tar hand om socialavgiftssystemet. tar hand om kollektivavtal. Hos oss försöker vi hantera frågan utifrån de tusen sjömännens sida. Vi argumenterar inte mot varandra om att vi inte ska göra detta arbete. Vi arbetar gemensamt på att hitta en lösning. Frågan uppmärksammades först efter beslutet om 2006 års sjöarbetskonvention. 82 (S): Det kan nog underlätta att statsråden på dessa departement kommer från ett och samma parti, nämligen . Förhoppningsvis kan man hjälpa till att lösa frågan eftersom det inte handlar om att strida mellan olika partier. Just oron inom sjönäringen tar vi på stort allvar. Det är därför vi hade reservationer i samband med debatten. Vi ville veta om det finns risk för en ökad otydlighet. Precis som statsrådet säger är dubbla avgifter inte heller bra. sade att det i fråga om den nya sjöarbetslagen kan bli aktuellt med lagjusteringar. Är det de justeringarna menar ska komma ? Jag antar att om lyfter upp frågan är det fråga om en kommande förändring. Jag skulle önska att man ser näringen som en helhet och försöker titta på alla de problem som branschen lyfter upp. Branschen lyfter upp socialavgifter, tonnageskatten och andra frågor. Jag vet att regeringen har agerat och hanterat frågorna skyndsamt i samband med att andra frågor har lyfts fram. Jag hoppas att statsrådet kan ta upp den nya sjöarbetslagen och den förändring som ska komma . Hänger de ihop eller inte? 83 Statsrådet (M): Jag ska vara mer tydlig. Det som händer är att den beslutade sjöarbetskonventionen träder i kraft. Det innebär att redarna inte har dubbla avgifter. Det som har uppmärksammats är att den nya sjöarbetskonventionen ska gälla de i bosatta sjömännen som har anställts av en svensk redare med fartyg flaggat i tredjeland, utanför EU. De nya reglerna ska gälla som om de vore arbetsbaserade på land i . Fram tills konventionen träder i kraft jobbar man på ett annat sätt. Då finns internationaliseringsavtalet, och då täcker privata försäkringar upp. På så sätt går det att ha kollektivavtal. Det är vad man gör . Vad som har uppmärksammats först efter beslutet och ratifikationen av konventionen är detta problem. Om det råder egentligen inga motsättningar. Vi har alla upplysts om problemet. Gemensamt försöker vi göra något åt det. Det har ingenting med någon annan ändring av lagstiftningen att göra. Jag känner inte till vad menar. träder sjöarbetskonvention i kraft. Till dess måste vi få fram en ordning tillsammans med och . Vi har ett sådant gemensamt arbete på gång. 84 (S): Med det anslag som anger känner jag att regeringen förhoppningsvis kan ta sjöfartsnäringen på stort allvar i frågan och även i de andra frågorna. Frågan om tonnageskatt och vissa sociala avgifter har tagits upp, och det har påpekats att näringen håller på att lämna för alltid därför att det inte går att konkurrera på samma villkor som övriga världen. Det får effekten att jobben försvinner. Vi vill att det ska skapas fler jobb, inte färre. Jag hoppas att det här samtalet kan vara konstruktivt och att regeringen skyndsamt sätter sig tillsammans med sjöfartsnäringen, både de fackliga organisationerna och arbetsgivarna, för att försöka lösa dessa knutar, följa de konventioner är bundet till men ändå hitta sådant som är acceptabelt och säkerställa att jobb inte lämnar . 85 Statsrådet (M): I den delen kan jag lugna och också skicka med en hälsning till om att sådana samtal redan pågår. Vi har hjälpt varandra med att utifrån de olika kunskaper som finns föra in och belysa hur problemet de facto ser ut. pågår en diskussion om hur vi löser det hela. Detta var någonting som inte hade uppmärksammats tidigare. Det är ett ganska komplicerat system. har vi olika jurister som gemensamt tittar på detta i syfte att hitta en lösning. Vi tycker att det är viktigt att de jobb som finns inom sjöfarten kan vara kvar. Men vi vill också utveckla en stark sjöfart i . I den frågan avser regeringen att återkomma inom ganska snar tid. Överläggningen var härmed avslutad. 18 § Svar på interpellation 2012/13:167 om nyanserade synfältskrav för körkort 86 Statsrådet (M): har frågat mig om jag är beredd att agera vad gäller på vilka grunder körkort ska dras in på grund av synkraven. Han föreslår att en utredning tillsätts för att analysera de svenska regelverken i ett internationellt perspektiv som tar in både ögon- och trafikexpertis i arbetet. Vidare frågar om jag är beredd att stärka forsknings- och utvecklingsmedlen för att kunna utveckla testning i körsimulatorer. Det är självklart avgörande för trafiksäkerheten att förare har god syn. Vi har gemensamt inom EU arbetat fram harmoniserade medicinska minimikrav för bland annat syn. Dessa synkrav, som de svenska bestämmelserna utgår ifrån, innebär bland annat krav på en viss synskärpa samt på att det inte finns allvarliga syndefekter eller synbortfall, framför allt vad gäller det centrala synfältet. För behörighet för lastbil eller buss är kraven något högre än för personbil och motorcykel. De syntester som används är internationellt erkända och väl beprövade när det gäller att upptäcka syndefekter. De kan dock upplevas som statiska av personer som anser att de kan kompensera för sitt synfel och som dessutom har lång erfarenhet av körning. Det finns möjligheter att ansöka om undantag från synkraven. saknas dock möjligheter att i pröva dessa personers körförmåga på annat sätt än genom konventionella syntester. VTI och Transportstyrelsen undersöker möjligheterna att utveckla metoder för att använda körsimulatorer vid bedömning av körkortshavares förmåga att framföra fordon säkert, och även hur ett sådant forskningsprojekt skulle kunna finansieras. Detta kan innebära att körkortshavare kan erbjudas en möjlighet att på ett trafiksäkert sätt pröva sin körförmåga i simulator. 87 (C): Fru talman och fru statsråd! Min interpellation är lång, det erkännes. Men i den finns hela min argumentation för att den här frågan är en oerhört viktig frihetsfråga för många människor som ser bra men som ändå fråntas sina körkort. Hela livssituationen kastas omkull. Statsrådets svar är kort men ändå med öppningar, som jag välkomnar. Jag har arbetat med denna fråga i . Jag har fått allt fler kontakter från desperata människor som ser bra, har kört prickfritt ofta i mängder av år, har klarat några syntestmaskiner men inte andra fullt ut eller klarat testet ibland men inte alltid fullt ut. De har fått godkända läkarintyg av andra ögonläkare, och de klarar uppkörningar felfritt. De har god syn men vissa brister i sitt synfält på sidan. Just i har Transportstyrelsen, dess trafikmedicinska råd och chefsläkaren valt att låta tester i olika syntestmaskiner nästan helt bestämma om synen ska anses godtagbar för att man ska få köra bil om man har brister i sitt synfält. Det innebär en exakt likabehandling, och det är ett starkt motiv. Men i stället faller en sansad helhetsbedömning bort. Det är min grundläggande kritik. Dessa syntest innebär en oerhörd stressituation som bara det torde vara en rejäl felkälla. I de allra flesta andra länder det är min bestämda uppfattning ges personer i gränslandet för att få behålla eller ta körkort möjligheten att få bevisa sin körförmåga i praktiska körprov och utifrån en helhetsbedömning. Men så är det inte längre i , vilket ministerns svar bekräftar. skärper Transportstyrelsen kraven på läkares anmälningsskyldighet, och allt fler människor kommer att hamna i dessa syntestmaskiner och fråntas sina körkort. En del är berättigat, men en del är också oförskyllt och orättvist, som jag ser det. Det finns hundratusentals människor i trafiken som har nedsatt syn i olika avseenden och även brister i sina synfält. De allra flesta fortsätter att köra även när de blir äldre. Men för dem som anmäls till Transportstyrelsen är synfältskraven stenhårda och obevekliga. En färsk undersökning från refererad av SVT:s Aktuellt visade att var tionde bilförare kör bil trots att de är medvetna om att de ser mindre bra. Många har säkert brister i sina synfält. Var tredje får anstränga sig för att se vad vägskyltarna föreställer. Borde alla kallas in till regelbundna syntest? Nej, säger chefsläkare på Transportstyrelsen. Han säger: Det viktiga är inte själva synskärpan utan hur ens hjärna tolkar informationen, hur man handskas med den, vilka trafikbeslut det leder till, hur bra man kan bedöma avstånd och tolka andra trafikanter. Regeringen och statsrådet har inte planer på att införa synkontroller, viket jag tycker är bra. Andra länders resultat imponerar inte. Utmärkt, säger jag. Här resonerar Transportstyrelsen med sunt förnuft. Men varför då denna nästan rigida noggrannhet för den som ser bra men har vissa brister i synfältet? Statsrådets svar pekar på att det borde vara möjligt att låta inte endast ögontester utan även prov i körsimulator avgöra kördugligheten som i andra länder. Det är utmärkt, men det dröjer ju. Varför inte göra som i andra länder där praktiska körprov och en helhetsbedömning får avgöra i tveksamma fall? Ska inte experter bestämma? Ska myndigheter och politiker lägga sig i? Jag anser att det är ett regeringsansvar och ett politiskt ansvar att granska var ansvariga myndigheter lägger ribban i dessa frågor och inte endast låta myndigheten själv bestämma utan överprövning. 88 Statsrådet (M): Jag delar funderingar och bekymmer. Hur och på vilket sätt ska man kunna se till att rätt personer är ute och kör på våra vägar utifrån ett trafiksäkerhetsperspektiv? Vi är båda väl medvetna om att det finns många olika faktorer som gör att vi för stunden kanske inte är bra förare. Synen är en del i detta. Det som är lite intressant av det som har tagit upp är problematiseringen: Kan man göra detta på annat sätt än med de statiska testen? Där kommer bland annat simulatorerna fram. Det har förut funnits möjligheter att åka till och betala för att göra tester. finns inte den verksamheten kvar. arbete , som jag förstått, kanske ändå inte får ses som förgäves. känner jag till att har haft möjlighet att träffa personer inte minst på departementet men också representanter för Transportstyrelsen och VTI. Någonting har väl ändå satts i gång. Vi vet att VTI, , har simulatorer . Det är också intresserat av att bredda möjligheten att använda det till någonting mer än vad man gör. Jag vet också att de nu håller på att titta på det och söker forskningspengar för att kunna göra någonting av detta. Där har regeringen möjlighet att stödja via anslag som går till , som har det samordnade ansvaret för trafiksäkerhet, och via en viss fond om man vill göra aktiviteter för att stödja trafiksäkerhet, den så kallade skyltfonden, som jag tror att den heter. Det går också att hitta möjligheter i vårt fordonsforskningsprogram. Jag vet att ett sådant arbete pågår. I mitt svar är jag därför rätt öppen. Det finns en kunskap och en medvetenhet om att just VTI och Transportstyrelsen undersöker möjligheten att utveckla metoderna så att de inte ska vara så statiska. Men ser om man kan använda en körsimulator när man ska göra en bedömning av körkortshavarens förmåga att framföra fordonet säkert. De tittar också på hur och på vilket sätt detta skulle kunna finansieras. Jag är dock medveten om att det inte är en lösning för , men det känns ändå att lösningen är betydligt närmare än vad den kanske var bara för ett litet tag sedan.