prot · H00924 · 2012-11-14 00:00:00 — När det gäller 2020-målen har vi som ambition att uppnå dem, men jag kan inte stå här och säga exakt vilka styrmedel vi ska ha för att nå målen, för det jobbar man med just . Parallellt med att PFE nu fasas ut måste man hitta andra möjligheter för exempelvis industrin att fortsätta den framgångsrika vägen med energieffektivisering. Jag är precis lika intresserad som ni av att utvidga detta till små och medelstora företag och även av att utöka den möjligheten för privatpersoner. Men den största utmaningen som vi har på Europanivå är att genomföra energieffektiviseringsdirektivet, och det kommer att läggas enormt mycket kraft på det. När man sedan har bestämt vilka styrmedel man ska ha kommer det också på ett helt annat sätt att synas i budgeten, och där kommer också industrin att finnas med. Jag tror därför inte att det ska finnas någon anledning till oro. Jag vet dock att det i de här talarstolarna handlar jättemycket om att man ska vinna poäng. Man ska tala om att regeringen gör för lite och . Det är en slogan som jag snart tror att ni får trycka på era t-shirtar. Det håller inte. 21 (MP) replik: tycker att den här debatten är alldeles för viktig för att förminskas till att vinna billiga poänger. Att energieffektivisera är den absolut viktigaste pusselbiten för att snabbt kunna nå våra klimatmål och nå målet om förnybar energi. undrar jag om regeringen tycker att det är alldeles för långt till . lyckas med mycket av det som skulle behöva dra lärdom av. Medan den hävdar att nettodebitering, alltså rätten för privatpersoner att sälja el, inte är förenligt med EU-regler lyckas . När den säger att energisparprogram till industrin inte är möjligt att förena med EU-regler lyckas . När den säger att kärnkraft har en roll i framtidens energisystem lyckas över partigränserna enas om ett mål om förnybar energi. Jag håller inte med och om att har ambitiösa mål för energieffektivisering när har skickat en prognos om ökad energianvändning till . är, herr talman, en av bromsklossarna i att nå EU:s mål om 20 procents minskad energianvändning därför att man inte ställer upp på det målet. I stället vill man öka energianvändningen, och det är utifrån det som man nu bör se dagens fråga om att regeringen vill slopa PFE-programmet och inte har något förslag till alternativ. Om vi ser till de budgetar som läggs fram halveras stödet till energieffektivisering. Regeringen har haft på sig att titta på fler förslag för energieffektivisering. har man dock inte levererat, utan vad vi i stället ser är ett halverat stöd i budgetarna till energieffektivisering. 22 (C) replik: Jag tycker att man delvis blandar äpplen och päron när man jämför med . Jag tycker ibland att det faktiskt är fel att jämföra med . är till skillnad mot ett väldigt elintensivt land. Vi har stora industrier som kräver mycket el, och vi är beroende av den exporten. Det går inte att jämföra med som har en helt annan typ av industri. Jag tycker att det också är viktigt att påpeka. I ljuset av det kan jag säga att det inte är fel att använda el, men vi ska göra det på rätt sätt. Det är det som det här handlar om, tycker jag, att använda energi och el på ett smart sätt. Sedan kan jag inte låta bli, eftersom ändå var inne på det, att med en blinkning säga att vi inte bygger några kärnkraftverk just . Med det har jag inget mer att tillägga. 23 (SD): får jag känslan att begreppen energieffektivisering och energibesparing blandas ihop. Enligt min mening kan inte avsikten vara att det sätts ett tak på den absoluta energiförbrukningen. Energikonsumtion i sig behöver inte vara av ondo. Tvärtom betyder energikonsumtion att vi har möjlighet att förse mänskligheten med de mest basala förutsättningarna för att leva ett drägligt liv. 1,3 miljarder människor, av jordens befolkning, har inte tillgång till elström. Vad har de för alternativ när de ska utföra något så grundläggande som att laga ett mål mat? Eldning med ved och kol är det som vanligtvis finns tillgängligt. WHO beräknar att en och en halv miljon människor dör på grund av matlagning över öppen eld. Majoriteten är kvinnor. Hur mycket mat förfars för att det inte finns kapacitet i form av kyl och frys att förvara mat i? Hur mycket orenat vatten dricks på grund av att det inte finns möjlighet att rena vattnet? Allt detta kräver energi i någon form. Det kan vi inte blunda för. För mig känns det således besynnerligt att vi skulle sätta ett absolut tak på energi- eller elförbrukningen. Däremot är det ganska självklart att vi bör sträva efter att använda och producera energi på ett så effektivt och miljömässigt godtagbart sätt som möjligt. När det gäller effektivisering är det i och för sig inte ett problem som enbart kan isoleras till energiområdet. var tiotusentals människor sysselsatta med den svenska sockerbetsskörden. var allt mekaniserat och det behövdes endast en fyrtiondel av den tidigare arbetstidsåtgången. Den arbetskraft som friställdes från betskörden kunde ta sig an andra arbetsuppgifter i samhället. Så ser jag också på energieffektivisering. Den energi som frigörs, så att säga blir över efter en effektivisering, kan således användas inom andra nödvändiga samhällssektorer. Jag menar att en effektivisering, rationalisering, inte nödvändigtvis måste ha den innebörden att det konsumeras mindre totalt sett. Konsekvensen bör däremot vara att det som produceras just produceras effektivare. Det finns egentligen mycket att diskutera kring just begreppet effektivitet. Resultatet av en energieffektivisering kan i högsta grad bero på var mätinstrumentet placeras. Är det primärenergin som avses eller är det slutanvändning av energi som avses? Det är viktigt att ett totalt systemtänkande finns på plats, den totala energimängden från vaggan till graven, med andra ord. Finns inte detta systemtänkande är det en uppenbar risk att åtgärderna kan bli en sorts suboptimering eller i sämsta fall rent av kontraproduktiva. Låt mig ta ett exempel: Alla är vi nog överens om att en elmotor har en betydligt högre verkningsgrad än en förbränningsmotor, men elen till elmotorn måste produceras någonstans. Tänker vi oss då att elen produceras i ett kol- eller gaskraftverk, vilket inte är helt ovanligt på kontinenten, är det inte särskilt svårt att påvisa att det till och med kan innebära ett högre utsläpp av koldioxid om vi väljer lösningen med elfordon än lösningen med ett modernt dieselfordon, givet att vi har samma uteffekt. Såvitt jag förstår har det nuvarande programmet, PFE, tjänat väl, men jag inser också att alla program har ett bästföredatum och att det finns en uppenbar risk för att verkningsgraden för ett program minskar om man fortsätter i samma hjulspår. Just därför är jag beredd att se vad regeringen kan åstadkomma när den utlovade samordningen med energieffektiviseringsprogrammet väl presenteras. Jag förutsätter att det i samband med detta tas fram styrmedel som har ett systemperspektiv som också inbegriper primärenergin. 24 (KD): Det är en intressant debatt som förs om energieffektiviseringsprogrammet och dess vara eller icke vara. känner jag som kristdemokrat att tilltron till program och projekt är väldigt stor i det här landet. Så länge de finns i strukturerade former som betalas av staten, när det är statliga stöd till saker och ting, förutsätts det automatiskt på något sätt att det ska fungera. har programmet för energieffektivisering varit väldigt bra. Det har gett väldigt goda resultat. Men när man enligt EU:s nya riktlinjer gör det omöjligt att starta en ny programperiod måste ju frågan ställas: Har vi en tilltro till det svenska folket och dem som är företagsledare? Oavsett om det är små eller stora företag ligger det i företagens intresse att faktiskt spara energi eller vara mer effektiva med sin energianvändning över huvud taget. Den låga tilltro som jag på något sätt hör från oppositionen till individers och företags egna initiativ och idéer för hur man ska bli bättre på det här området tycker jag är väldigt beklämmande. Det är trots allt en viktig hållbarhetsfråga. Många företag har ju en viktig hållbarhetsstrategi som innehåller sociala, ekonomiska och miljömässiga mål. Hur ska vi komma till rätta med det här i så att vi tror på människors egna möjligheter att faktiskt kunna klara sådana här egentligen basala saker som det handlar om i dagens läge? Det finns inget företag, vågar jag påstå, som inte är intresserat av att bli bättre i de här frågorna, inte minst för just ekonomins skull. Jag skulle också vilja slå ett slag för de möjligheter som små och medelstora företag har att faktiskt bli bättre på det här området. I och finns det en verksamhet som kallas . Det är en verksamhet som syftar till samarbete mellan näringsliv och studenter. Man ger studenterna möjligheter att gå in i företag och verksamheter för att göra olika miljöarbeten, till exempel med miljöledningssystem, med att titta på avfalls- och energiteknik och så vidare. Just , 2012, har de också ett temaår för just energi. I den här verksamheten har över tusen företag deltagit. Det företag där jag själv arbetade innan jag kom in i anlitade för att se hur man skulle kunna bli bättre på just miljöledning. Det var ett litet företag, icke desto mindre var man faktiskt intresserad av de här frågorna, alltifrån hur man hanterar sin pappersanvändning till sitt avfall och annan energianvändning. Det går att hitta lösningar. Det är så lätt att vi ibland diskuterar industrin, som naturligtvis har det största energibehovet och använder mest energi, men vi ska också konstatera att de många små och medelstora företagen, som det finns flest av i , ju har jättestora effektiviseringsmöjligheter. Men de har inte alla gånger uppfyllt kraven för att vara med i det här programmet, därför måste vi hitta fler lösningar och möjligheter för dem och ge förslag på sådana saker som till exempel . Det är också möjligt att se på produktion kontra stödprocesser. Alla sysslar inte med produktion i den meningen. Just därför måste man titta på stödprocesserna som alla företag är beroende av. Vi pratar ventilation, belysning, uppvärmning och så vidare. Därför finns det en mängd olika åtgärder som är intressanta, även utan ett program av det slaget. Jag tror att de förslag som kommer att komma ut från på hur EU-direktivet ska genomföras i kommer att bli både bra och intressanta för fler företag än vad programmet har syftat till. Då har vi inte förlorat något, utan tvärtom har vi vunnit något för fler företag i och andra verksamheter. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under 15 §.) 9 § Hanteringsordning av rapporter m.m. Föredrogs betänkande 2012/13:KU5 Hanteringsordning av rapporter m.m. (framst. 2011/12:RS3). Tredje vice talmannen konstaterade att ingen talare var anmäld. (Beslut fattades under 15 §.) 10 § Ändringar i radio- och tv-lagen Föredrogs betänkande 2012/13:KU6 Ändringar i radio- och tv-lagen (prop. 2011/12:151). 25 i (S): Det är inte så länge sedan debatterade just radio- och tv-frågor, men då var det utifrån en behandling av motioner från allmänna motionstiden. behandlar vi regeringens proposition Ändringar i radio- och tv-lagen. Man kan vid första anblicken tycka att det är små förändringar regeringen föreslår, men varje ändring får konsekvenser på både gott och ont. Det är vårt ansvar att väga för- och nackdelarna med förslaget. Detta betänkande innehåller både för- och nackdelar. I radio- och tv-frågor innebär det ofta att väga konsumenternas, alltså tittarnas och lyssnarnas, behov mot möjligheterna för mediebolagen att verka i en konkurrensutsatt marknad. Det finns förslag på två sådana förändringar. Vi från Socialdemokraterna säger ja till den ena förändringen men avvisar den andra. Vi säger ja till kravet på ökad tillgänglighet för personer med funktionsnedsättning genom att även sändningar som sker via tråd, det vill säga sändningar via kabelnät eller sändningar via bredbandet, ska göras tillgängliga i form av till exempel textning, tolkning, uppläst text eller liknande teknik. Enligt reglerna om etableringsfrihet för trådsändningar har varje svensk medborgare och varje svensk juridisk person rätt att sända radioprogram genom tråd. I radioprogram ingår även tv-sändningar. Etableringsfriheten att sända genom tråd har inte varit helt oinskränkt. I grundlagen anges vilka undantag som får göras i lag. Genom den förändring i yttrandefrihetsgrundlagen som träder i kraft görs denna förändring som ligger på bord möjlig, och vi från Socialdemokraterna stöder regeringens förslag. Frågan som vi säger nej till rör en utökad möjlighet att använda även kortare avbrott än en minut i direktsända sportevenemang för annonser. Vår grundinställning är att det måste finnas en väl avvägd balans mellan tittarnas och lyssnarnas behov av att ta del av sändningar utan för många avbrott och antalet reklaminslag. Vi har också vidhållit att totaltiden åtta minuters reklamavbrott med viss flexibilitet är i grunden fullt tillräcklig. Jag vågar nog säga att de allra flesta upplever att det är en för stor del av sändningstiden som består av reklaminslag, och det är en uppfattning som vi delar. vet vi också att vi har tillåtit kommersiell radio och tv och att reklam är grunden för finansieringen av kommersiella tv- och radiokanaler. Vi vet också att det är endast ett kommersiellt tv-företag som sänder från och lyder under de lagar som riksdag har beslutat. hade denna diskussion och debatt . Utskottets majoritet begärde i ett tillkännagivande till regeringen en allsidig utvärdering av effekterna av de tidigare lagändringar som öppnade för en utökad reklamtid . Vi vill se den utvärderingen, herr talman, innan vi är beredda att diskutera ytterligare förändringar. Det görs beräkningar att enbart denna förändring skulle ge ökade intäkter på 15 miljoner. Frågorna vi vill ha svar på innan vi kan ställa oss bakom förändrade möjligheter att sända reklam är följande: 1.Vad har den utökade möjligheten att sända reklam tillfört tittarna och lyssnarna? 2.Vad kommer konsumenterna att få för nytta av de nya förändringarna? Om vi ska gå med på ytterligare förändringar ska de vara till gagn för konsumenterna. Därför är den utvärdering som har begärt av regeringen viktig, och vi anser att regeringen bör återkomma till . Jag yrkar bifall till reservationen under punkt 1 om kortare annonsavbrott i direktsända sportevenemang. 26 (SD): Jag instämmer med i stort sett allt vad i har sagt, och jag har inte mycket att tillägga. Men det är viktigt att poängtera att när man fattar beslut är det bra om beslutsunderlaget är så fullödigt som det över huvud taget är möjligt. Här är det, som påpekades, en viktig bit i beslutsunderlaget som saknas. Vi vet inte hur utvärderingen kommer att se ut när den väl kommer. I ett sådant läge är det rimligt att man håller på försiktighetsprincipen, särskilt med tanke på att det ofta finns ett klart samband mellan stora pengar och stark påverkan. Det återstår att se vilken påverkan på programutbudet en sådan förändring kommer att få. Det vet vi inte. Vi hade fått fler tips om den saken om vi hade avvaktat tills utvärderingen hade kommit. Men ser det ut som det gör. Jag ska inte ta upp kammarens tid i onödan, utan jag yrkar bifall till vår reservation. 27 (V): Jag vill också börja med att yrka bifall till reservationen, och jag instämmer helt och hållet med vad i har sagt. Jag vill bara tillägga några saker. Även ställer sig positivt till de förändringar som gäller i fråga om tillgänglighet för personer med funktionsnedsättning. Men debatten handlar om att tillåta reklaminslag som är kortare än en minut i sportevenemang, och det är där vi har olika ståndpunkter. måste reklaminslagen vara längre än en minut, och det ska tydligt framgå när de börjar och slutar. Därför finns ingen skillnad på att det ska framgå när reklaminslaget börjar och slutar, men innehållet däremellan ska kunna vara kortare. lade fram sitt förslag . Då intervjuade , departementssekreterare på , med anledning av förslaget. Det var tydligt att han var bekymrad över att det nu gällande regelverket är ett problem eftersom det gör att TV4 måste sända mycket reklam i pauserna mellan halvlekarna i till exempel fotboll och det stör tittarna. Tittarna tycker att det är för mycket reklam i pauserna, och då vill man hantera det genom att i stället hacka upp reklamen och lägga den lite nu och då under halvtid. blir det väldigt tydligt att vi tänker ganska olika och att vi utgår från ganska olika behov. Man kan utgå från att sportevenemangen måste innehålla en viss mängd reklam därför att bolagen kräver att få göra den reklamen. Man kan också tänka sig att de utgår från tittarna och tittarnas önskemål om att se en hel fotbollsmatch med kommentatorer i halvtid. För mig känns det logiskt att fundera på om det ska vara mindre reklam om tittarna tycker att det är för mycket reklam. Det är inte säkert att man vill ha den i snuttar bara för att man inte vill ha den hängande ihop i ett svep. Vi har begärt en utredning om effekterna av det beslut som har fattats om att det ska vara tillåtet reklam i stället för åtta. Man borde självfallet avvakta den utredningen innan man gör ytterligare förändringar i reklamsändningarna. Det allra konstigaste är att man helt bortser från varför vi har en reglering av reklam i tv-sändningar. Det har vi ju därför att reklam som framförs med ljud och bild är något som väldigt mycket kan påverka människor, särskilt barn och unga. Det är väldigt svårt att värja sig mot reklam. Därför har man lagt in att det ska vara tydligt att se när reklamen börjar och när den slutar. Man kan också välja att gå därifrån om man vet att pausen är minst en minut jag kan sticka utan att missa någonting, för jag vet att jag kan vara borta minst en minut. Det finns skäl till det, och det nämner man ingenting om i detta förslag. Det diskuteras inte, utan det som diskuteras är behovet för TV4 att kunna göra likadant som TV3, TV6, Kanal och alla andra kanaler som sänds från alla håll. Men då borde tv fundera över hur man ska hantera det. Man kanske tjänar på att inte sända så mycket. Man kanske tar igen på gungorna det man förlorar på karusellen. Vi kan fundera över hur det kommer sig att SVT som är helt reklamfritt har flest tittare. Beror det på att det är för lite reklaminslag där? Nej, det kanske är precis tvärtom. Tittarna är ganska trötta på tv-reklam. Det finns ingen som helst anledning att införa ytterligare reklaminslag. I det ursprungliga förslaget från regeringen ville man också ha möjlighet till korta reklaminslag i annan direktsändning av synnerliga skäl. Jag har väldigt svårt att se att det skulle vara synnerliga skäl som gör att det är ett synnerligt stort behov av reklaminslag över huvud taget i program som är av stor vikt för tittarna. Man exemplifierar med valvakor eller andra saker som är viktiga för människor, och då vill man inte ha så långa reklaminslag som eftersom man kan missa något viktigt. Men man kan missa något viktigt även om reklaminslaget är i en direktsändning. Det är det som är grejen med en direktsändning man vet aldrig vad som händer. Det är nog många som har sett inslaget från tv-nyheterna i samband med ockupationen av tyska ambassaden. Snacka om att det hände saker i direktsändning! Det hade inte hjälpt om reklaminslaget varit . Där har som tur är borgarnas företrädare i varit klokare än regeringen. Där är vi överens om att denna förändring och försämring tack och lov endast gäller sportevenemang. Man får vara glad för det lilla. Jag yrkar bifall till reservationen, herr talman. 28 PER (M): Låt mig börja med att berätta att är sjuk. Han ringde mig . Det är därför han inte är med i debatten . Det andra jag vill säga är naturligtvis att jag yrkar bifall till förslaget i KU:s betänkande. Det är väl ingen här i salen som älskar reklamavbrott, men reklam är en viktig del i att göra det möjligt för människor att titta på tv. Vi lägger 89 miljarder på public service, och det är skälet till att många tittar på public service och kan göra det utan att se reklam. Men den riktigt stora mångfald som vi har fått kommer från de kommersiella kanalerna. Där finns det ingen som ger bort 89 miljarder, utan de måste finansieras på annat sätt. Då tycker vi att det är viktigt och riktigt att vi ger medieföretag bra möjligheter att ha sin verksamhet i och sända från . Vi tycker att det ska vara lika bra regler för medieföretagen i som i , eller . Detta har gjort att TV4 har flyttat hem sina sändningar, och vi hoppas att även andra svenska företag och andra europeiska företag ska se som ett bra ställe från vilket man kan bedriva sin verksamhet. Därför blir det viktigt att se till att de regler som gäller för europeiska företag också gäller för dem som väljer att sända från . Sedan finns det en fördel för tittarna också. Fördelen för bolagen är att man har regler som gör det lika bra eller dåligt att sända oavsett varifrån i man sänder. Eftersom jag är en stor konsument av sport ser jag hellre korta reklamavbrott när till exempel pucken åker ut över sargen. Att behöva titta på ishockeyspelare utan puck är inte särskilt spännande. Då är det ganska bra att man lägger in 15 eller reklam för att sedan när det blir paus ha mer tid för expertkommentarer och för att visa målkavalkader från andra matcher, i stället för att som en mycket stor del av pausen måste användas för att finansiera sändningarna med reklam. Därför är det, herr talman, som jag ser det till fördel för företagen, det vill säga att TV4 får lika goda villkor trots att man har sina sändningar i som de övriga konkurrenterna som har valt att sända från . Sammantaget tycker jag, herr talman, att det är ganska rimligt att vi försöker se till att det finns goda villkor för företagen och se till att de som gillar sport verkligen ska kunna titta på mycket sport. Jag lovar er: kan en sportintresserad titta på sport åtminstone . Man kan säkert om man skaffar sig några ytterligare kanaler se sport i princip alla timmar som man är vaken. För detta behövs det faktiskt reklamavbrott, och då är det bättre att de sker när ingenting händer på planen än att de sker i pauser när vi gärna vill höra vad expertkommentatorer tycker om matchen och dessutom se mål från andra matcher som inte sänds. 29 (V) replik: Det låter på Per som att vi har föreslagit att all reklam-tv ska förbjudas. Så är det inte. Vi tycker att vi ska börja med att utreda effekterna av den utökning av reklam i tv sänd från som har införts, det vill säga . En effekt av detta har man sett. Det har uppenbarligen påverkat möjligheten att ha kommentatorer på plats vid sportevenemang i till exempel TV4 därför att man har valt att lägga möjligheten att ha i det sammanhanget. En annan möjlighet skulle vara att hålla kvar de tidigare . Man är ju inte tvungen att ha den mängd reklam som man får ha. Det låter också som att det skulle vara omöjligt att bedriva kommersiell tv i om vi hade en sådan här reglering. gjorde TV4-Gruppen en vinst på 529 miljoner med en omsättning på 5 555 miljoner, ungefär 9 ½ procent i vinst. Det gjorde man trots att deras egna enheter C och gjorde en förlust på grund av att de gjorde investeringar. Trots det gjorde hela gruppen alltså en vinst på ungefär 9 ½ procent. Hur mycket reklam tror Per att det behövs för att det ska gå att bedriva verksamhet? Var går gränsen? Vad är det som gör att det är omöjligt att vänta med det här tills vi har fått en utvärdering, som utskottet enhälligt har begärt? 30 PER (M) replik: Som vi vet kan bolagen lägga sin verksamhet i vilket europeiskt land de vill. Det är väldigt enkelt att göra sändningarna från och det ändå, för oss som tittar på tv, känns som om kanalen sänds från . Det är bara att konstatera att om vi skulle gå tillbaka i stället för tolv har företagen mindre möjlighet att få in intäkter. Det säger sig självt att företagen då flyttar. I och med det skulle ungefär vi hade detta uppe 1 000 jobb riskeras i om vi gjorde det betydligt sämre att sända från än att sända från något annat europeiskt land. Vi kan införa vilka regler vi vill.