prot · GZ0960 · 2012-01-24 00:00:00 — I viss utsträckning finns också högskoleförberedande kurser i de nationella yrkesprogrammens kursutbud. Jag vill också nämna att det finns möjlighet att profilera en högskoleförberedande gymnasieutbildning mot energiteknik inom ramen för exempelvis naturvetenskapsprogrammet. har även frågat om regeringen avser att vidta åtgärder för att inackorderingsstöd ska kunna ges till elever i vissa fall utan att utbildningen är riksrekryterande. kan endast de elever som blivit mottagna i första hand till en utbildning få inackorderingsstöd. En elev blir förstahandsmottagen till utbildningar som elevens hemkommun erbjuder och till utbildningar som är riksrekryterande. Om hemkommunen inte erbjuder en viss utbildning har eleven också rätt att bli förstahandsmottagen med rätt till ekonomiskt stöd för inackordering hos en huvudman som erbjuder utbildningen om eleven inte kan bo hemma. Regeringen har beslutat att tillsätta en utredning för att se över studiehjälpen i gymnasieskolan. Inackorderingsbidraget är en del i studiehjälpssystemet, och det ingår i utredarens uppdrag att se över utformningen. Det är viktigt att det är ekonomiskt möjligt för eleven att ibland kunna studera på annan ort. Regeringen följer uppmärksamt utvecklingen i den reformerade gymnasieskolan. 11 (KD): Att vi debatterar den här frågan beror på att jag i min valkrets har Forsmarks kraftverk. Detta gäller särskilt frågan hur personalförsörjningen ska säkras. För detta är Forsmarks skola avgörande, som gymnasiereformen nu ser ut att sätta käppar i hjulet. I regeringens proposition nämns att det behov som framgent kommer att finnas av att kunna inrätta riksrekryterande utbildningar bedöms kunna gälla sådana fall där det finns ett tydligt och väl dokumenterat arbetsmarknadsbehov och ett nationellt intresse som inte kan tillgodoses på annat sätt än genom riksrekrytering. Utbildningsministern säger att det är av yttersta vikt att vi utbildar ungdomar som direkt efter gymnasieskolan kan och vill arbeta med energiteknik. Sådana utbildningar kan också genomföras inom ramen för ett yrkesprogram. Men vi vet också att reformen gör tydlig åtskillnad mellan högskoleförberedande program och yrkesprogram. Jag kan, som nämnts i min interpellation, inte se att de kunskaper som efterfrågas inom kärnenergiområdet skulle rymmas inom ramen för ett yrkesprogram. Detta gäller för de delar av energibranschen som kräver betydligt djupare teoretiska kunskaper än vad som kan erbjudas eleverna på yrkesprogrammen, till exempel R3-behörigheten med matematik 4, kemi 1 och fysik 2. Detta gäller även om skolan, som utbildningsministern rekommenderar, skulle ansöka om särskild variant inom ett yrkesprogram. Ungefär en tredjedel av programmet, 2 500 poäng, behöver då bytas ut mot mer naturvetenskapliga alternativt tekniska kunskaper för att uppfylla branschens behov. Dessa elever behöver även läsa kurser där de får tillfälle att öva på avancerade skriv- och talsituationer på såväl svenska som engelska för att klara mer avancerade yrken, till exempel kärnkraftstekniker. Vad blir egentligen skillnaden mot ett högskoleförberedande program? Och det viktigaste: Hur får den anordnande skolan elever för att söka denna hybridutbildning? Vad blir konsekvensen för elevernas möjlighet att söka till högskolan? Rekommendationen att omforma ett högskoleförberedande program till ett yrkesprogram med särskild variant är för övrigt något som ansvariga avråder från. Utbildningsministern nämner också att det finns möjlighet att profilera en högskoleförberedande gymnasieutbildning mot energiteknik inom ramen för exempelvis det naturvetenskapliga programmet. Men utanför storstadsområdena, där för övrigt kärnkraftverken är placerade, räcker det inte med att kunna profilera sig, eftersom en profilering i sig inte möjliggör för eleverna att söka till skolan som förstahandssökande. De har därmed inte rätt till inackorderingstillägg. Det finns dessutom behov av att rekrytera elever från hela landet, eftersom elevunderlaget i det lokala och regionala upptagningsområdet är för litet. Det behövs ett större underlag. Hur ska detta bli möjligt utan rätt till riksrekrytering? Vad kan utbildningsministern tänka sig göra för att undvika den uppenbara risken för snedrekrytering till högskoleförberedande utbildningar med energiinriktning? Inte ska väl föräldrarnas plånbok avgöra? Borde vi inte kunna erkänna att det har blivit fel och att vi måste rätta till det? 12 Utbildningsminister (FP): Det är inte möjligt för mig att stå och diskutera det här. Jag är inte tillräckligt insatt i den exakta avvägningen när det gäller exakt det här programmet på exakt den skola som tar som utgångspunkt. Ska vi diskutera frågan i tror jag att vi får göra det på en mer principiell nivå. Vad ska vara riksrekrytering och inte? har tagit ställning till de regler som gäller, och har tryckt på ja-knappen. Till att börja med är ordet riksrekrytering vilseledande. Varenda skola i kan vara riksrekryterande. Det finns inga hinder för vilken skola som helst att ta emot elever varifrån som helst i . Det är bara att ta emot dem. Det finns heller inga hinder för den skola som talar om. Det är bara att ta emot elever varifrån som helst om de har behörighet att studera. Vad vi nu talar om är om elevens hemkommun i lag ska åläggas att betala inackorderingsstöd till den mottagande kommunen, i det här fallet kommun. Det är en väldigt hög kostnad för en kommun att skicka med ett inackorderingsstöd. Det är ganska dyrt att betala för elevens uppehälle på en helt annan ort. Ska föräldrarnas plånbok avgöra? Ja, det kan man väl säga att den gör och alltid har gjort. Frågan är när samhället ska gå in och betala inackorderingstillägget. Det är mycket avgränsat. Det skulle fördyra skolväsendet avsevärt om en stor grupp elever skulle studera på annan ort och samhället med automatik skulle vara tvunget att betala inackorderingen. Det är i mycket få fall samhället betalar inackorderingen. Det ska vara mycket väl motiverat. Finns utbildningen på elevens hemort betalar man inte inackordering från samhällets sida. Om föräldrarna kan betala varsågoda! Men samhället gör det inte. Om vi ska ha en förändring på den punkten talar vi förmodligen om som ska tillföras inackorderingsstödet och som och hans parti i så fall får kräva i budgetförhandlingen. Det är i så fall det vi talar om. Ska föräldrarnas plånbok avgöra? Det där argumentet köper jag inte. Det är klart den gör det. Det är därför vi har mycket snäva regler för inackordering. De allra flesta elever som vill studera på annan ort får betala inackorderingen själva. Det är i ett fåtal fall som samhället betalar. Vi måste då diskutera när samhället ska gå in och betala. Jag tycker att det är en rimlig avvägning att det ska vara ganska strängt. Finns utbildningen på hemorten eller i det nära området ska inte samhället gå in och betala inackorderingen. I så fall skulle en betydande del av utbildningsbudget gå till detta. Högskoleförberedande utbildningar finns därför att elever ska förberedas för universitet och högskolor. Det är samma krav i hela . Det finns ingenting unikt med att bli högskoleförberedd på ett visst ställe och inte på något annat. Behörighetskraven till högskolan är desamma i hela på varenda högskola. Varför ska man skicka någon till en annan del av för att studera på en högskoleförberedande utbildning? Man får gärna välja att göra så, men varför samhället skulle betala inackorderingen är svårförklarat, om man inte tycker att man har jättegott om pengar och vill använda dem till något. Det är därför den här regeln finns. Med yrkesutbildningar är det annorlunda. Det finns så många olika yrken att det inte är möjligt för varje kommun eller region att upprätthålla alla innischade yrkesutbildningar i sitt gymnasieväsen. Det finns yrken som är så udda och ovanliga men viktiga att det bara finns ett fåtal utbildningar i . Då kan det vara motiverat att samhället bekostar inackorderingen. Men för allmänna generella teoretiska högskoleförberedande utbildningar som ger högskolebehörighet på vartenda universitet och varenda högskola i hela tycker jag att det är en rimlig avvägning att vi inte betalar inackorderingstillägg till eleverna. Det är den regel som i mycket bred enighet har beslutat om. Jag förstår att en skola som plötsligt inte får alla dessa inackorderingstillägg blir orolig. Men när man väger ihop argumenten finns det ändå skäl för dessa regler, som fattat beslut om. 13 (KD): Först måste jag konstatera att den gymnasieskola som jag tog som exempel fungerar mycket väl och har utbildat över 1 500 elever och fyllt ett viktigt behov i . De som kan få inackorderingstillägg även fortsättningsvis är gymnasieskolor som har någon speciell inriktning, där man utbildar glasblåsare, snöröjare eller något annat. Jag tycker att det fanns anledning att röja upp i den snårskog av gymnasieskolor som fanns, men detta är ett exempel på en skola som fyllde ett behov. Då tycker jag inte att man ska kasta ut barnet med badvattnet. Jag vill fortsätta med en annan vinkel i frågan. På några branschstödda utbildningar vid högskolan genomförs högskoleutbildningar mot energiområdet mot bakgrund av det stora rekryteringsbehov som kommer att föreligga . Totalt rör det sig om 7 072 personer, enligt branschorganisationen undersökning . Främst rör det sig om tekniker, ingenjörer och civilingenjörer. Från statens eget bolag ser man mycket positivt på Forsmarks skolas ambitioner att med en tydlig energiprofil fortsätta att kunna erbjuda elever från hela landet en högskoleförberedande inriktning med riksintag. Det behov som man ser inom överskådlig tid, minst fem , är mycket stort för branschen och samhället i övrigt inom områdena energi och elkraft. egna behov är att det kommer att krävas 1 300 personer. Företagets företrädare tycker att det är naturligt att ha nära kontakter med universitet, högskolor och gymnasieskolor för såväl riksrekryteringsbefrämjande åtgärder som för att säkerställa rekryteringspotentialen. Man bedriver därför en verksamhet under namnet Vattenfallsuniversitetet som just syftar till att via ett antal samarbetsavtal upprätthålla utbildandet av energi- och elkraftsingenjörer på några få platser i landet. Framför allt gäller det , och universiteten längs . Rekryteringen till dessa för företaget och branschen mycket viktiga utbildningar är helt avgörande för dess fortlevnad. Därför ser jag mycket positivt på Forsmarks skolas önskemål om att återfå rätten till riksintag och arbeta vidare med den unika högskoleförberedande inriktningen. En talesman från Vattenfallsuniversitetet säger: Skolan är den enda i landet som erbjuder en tydlig energiprofil på det högskoleförberedande programmet vilket ger eleverna de bästa förutsättningar att klara av fortsatta studier vid högskoleutbildningarna inom området energi. Tycker utbildningsministern att det går att bortse från mycket väl fungerande utbildningar av typen Forsmarks skola som har levererat välutbildad personal till arbetsmarknaden direkt eller indirekt via de energirelaterade utbildningarna? 14 Utbildningsminister (FP): Högskoleförberedande utbildningar finns för att förbereda för fortsatta högskolestudier. Om man ska gå vidare till , civilingenjörsutbildning eller högskoleingenjörsutbildning lär man sig energiteknik på högskolenivå där. Det är så skolsystemet är uppbyggt. Gymnasiets högskoleförberedande utbildningar ger en grund för att gå vidare till högskolan. I det här fallet ges de mer yrkesspecifika kunskaperna på högskolenivå på högskolan. Det är så utbildningsväsendet är uppbyggt. Om målbilden är att detta är elever som ska ut och jobba på till exempel Forsmarks kraftverk efter gymnasieutbildningen är det en yrkesutbildning som ska konstrueras. Då ska man inte göra det i sken av en högskoleförberedande utbildning. En högskoleförberedande utbildning är till för att eleverna sedan ska gå på högskolan. Där ska de lära sig den mer yrkesspecifika utbildningen. Jag vet inte hur det är i det här fallet. Men vet bakgrunden till varför bestämmelsen har införts. Hittar man på en speciell variant på en utbildning kan eleverna plötsligt få inackorderingstillägg. Många elever tycker att det är intressant att få det, och så får hemkommunen bara pröjsa. Det är därför man har varit tvungen att strama upp systemet. Det betyder inte att utbildningen är dålig. Utan att ha besökt skolan eller studerat den närmare är jag övertygad om att utbildningen säkert är väldigt bra. Men är det högskoleförberedande utbildning är den till för att förbereda för högskolan. Är det en yrkesutbildning man är ute efter med en speciell nisch som bara finns en i hela är det en annan sak. Då finns all möjlighet. Det beskriver är att det är en yrkesförberedande utbildning för att jobba på kraftverk. Det är då ett yrkesprogram. Då får de skicka in en ny ansökan, och det kommer säkert att prövas på ett annat sätt. Om detta är helt avgörande för personalförsörjning har jag ett förslag till : Det är bara att gå in och betala inackorderingstilläggen. Då får vi se hur avgörande det är. Det är en ganska liten kostnad för . Det är bara att gå in och betala det i så fall om de tycker att det är helt avgörande för deras personalförsörjning. Som det är upplagt är det såvitt jag förstår bara att köra på med gymnasiet och bedriva utbildningen. Det finns heller inga hinder att rekrytera elever från andra delar av landet till denna utbildning. Men det har stramat upp är rätten för elever att få inackorderingstillägg från hemkommunen. Jag skulle önska att som liksom jag röstade för förslaget skulle vara beredd att försvara det även när det får viss kritik och inte bara hemfalla till: I min valkrets är det någon som får en konsekvens, och då är jag emot det. har röstat för förslaget: Försvara det! 15 (KD): När vi fattar ett beslut är det också viktigt att se till hur det landar i verkligheten. Det har hänt mer än en gång, , att vi har fått anledning att justera och se över för att se att vi hamnar rätt. Varför laga någonting som inte har gått sönder? Detta är en utbildning som har fyllt ett behov som fungerar men som är på knäna om vi inte ändrar på de bestämmelser som går efter. pytsar in stora summor pengar och har gjort det för att det ska fungera. Detta är en skola som har väldigt goda resultat. Den ligger i täten i hela landet i många jämförelser. Det är viktigt att se att detta är något som branschen själv efterfrågar. Både jag och utbildningsministern är anhängare av att kärnkraften är viktig för energiförsörjningen. Varannan gång vi tänder ljuset kommer det från kärnkraften. Det var väldigt viktigt att vi tog bort tankeförbudet. I och med energiöverenskommelsen tog vi bort det hotet mot branschen. Energiöverenskommelsen var väldigt viktig. Men det är också viktigt att vi inte rullar fram nya stenar. Detta är inte så stort som tankeförbudet. Men det rullar fram onödiga stenar för ett energislag som behövs. Energibranschen är en framtidsbransch. Det finns anledning att titta över detta om det blev lite fel och borde finnas undantag. Är detta en skola som skulle kunna få möjlighet att få riksintag även ? Det är mitt medskick till skolministern. 16 Utbildningsminister (FP): Det regelverk som är beslutat är riktigt. Högskoleförberedande utbildningar är till för att förbereda för högskolan. argumenterar närmast som att detta är en yrkesförberedande utbildning som är maskerad till en högskoleförberedande utbildning. Jag vet inte om det är så. Är den till för att eleverna ska kunna förbereda sig för högskolan ska de kunna gå utbildningen över hela landet. Sedan läser de energitekniken på högskolan på de tekniska utbildningarna där. Om den mer är till för att försörja med arbetskraft direkt efter gymnasiet och locka människor till Forsmark för att göra det är det ett annat syfte. Då är det ett yrkesprogram vi talar om. Då bör de ansöka om att få det. Då kommer säkert att pröva det på ett annat sätt. De högskoleförberedande programmen i svensk gymnasieskola är just till för att förbereda för högskolan och inte för att konstruera varianter för att locka till sig elever från hela , och så ska alla hemkommuner betala inackorderingstillägg. Det är inte därför de finns. De finns för att förbereda elever mer allmänt för högskolan. De mycket yrkesspecifika inslagen som talar om leder tanken till att det egentligen är ett yrkesprogram. Då bör det givetvis rubricera sig som det och ansöka som det, och då är regelverket annorlunda. Man ska kunna gå på vilken gymnasieskola som helst i och vara förberedd för högskolestudier. Då behövs det inte att staten beordrar kommunerna att betala inackorderingstillägg för detta. Överläggningen var härmed avslutad. 11 § Svar på interpellation 2011/12:174 om statschefens immunitet 17 (): har frågat mig om jag avser att ta initiativ till att på nytt låta utreda och överväga frågan om statschefens immunitet. Regleringen i regeringsformen innebär att statschefen inte kan åtalas för sina gärningar. Detta gällde även enligt regeringsform. Immuniteten omfattar dock inte tvister som rör civilrättens område. Vid regeringsformens tillkomst 1974 fanns det delade meningar om statschefens immunitet. En majoritet i Grundlagberedningen ansåg att utifrån ett modernt betraktelsesätt borde allmän lag tillämpas fullt ut på kungens handlade, både som statschef och som privatperson. Flera remissinstanser invände emellertid mot det förslaget och ansåg att immuniteten borde bevaras. Som noterat tillmötesgick regeringen och remissopinionen. Den straffrättsliga immuniteten är en naturlig byggsten i en monarkisk statsform. Detta är ingenting som är unikt för . Även om statschefen genom regleringen regeringsform saknar politisk makt har statschefen kvar funktionen som symbol för riket med ceremoniella och representativa uppgifter. Trots den straffrättsliga immuniteten kan statschefen därför inte agera utan tanke på vilka följder handlandet kan få för förtroendet både för honom eller henne och för landet i stort. I en demokrati som vår har statschefen alltså ett uppdrag som i grunden förutsätter att det finns ett förtroende hos det svenska folket. menar att kungens immunitet förefaller obsolet mot bakgrund av de uppgifter som cirkulerar i medierna om hans eller hans närmaste vänners kontakter eller eventuella kontakter med gravt kriminella kretsar. Jag har tidigare svarat att jag inte vill spekulera i mediernas beskrivning av de påstådda kontakterna. Enligt min mening innebär inte de uppgifter som har cirkulerat att det finns anledning att ompröva de skäl som ligger till grund för den nuvarande grundlagsregleringen av statschefens immunitet. Det har inte heller i övrigt framkommit några omständigheter som gör att det står klart att det finns behov av en grundlagsändring. Jag avser därför inte att ta initiativ till att se över frågan om statschefens immunitet. 18 (V): Jag vill börja med att tacka ministern för svaret. Kungens immunitet bygger på en rättsprincip , då kungarna var enväldiga. Så fort kungar bröt mot lagen ändrade de också lagen. Det motsvarar inte dagens konstitutionella grunder. Ministern börjar svaret med att nämna regeringsformens reglering av att statschefen inte kan åtalas och att detta gällde även 1809. Det innefattar inte tvister inom civilrättsområdet. Det är ett bra tag sedan, eller hur? Det har i debatten också förekommit felaktiga påståenden från ministern angående immuniteten. Det tycker jag är beklagligt. Jag vill påstå att när det gäller vår kung, vår statschef, finns det en stor politisk beröringsskräck, vilket är beklagligt och förvånande. Jag som ledamot i justitieutskottet hör återkommande i olika sammanhang begreppet alla är vi lika inför lagen. Men så är det inte. Vår kung har en exklusiv särställning, och han har straffrättslig åtalsimmunitet som gäller i stort sett alla brott. Jag tycker att det är märkligt när man i svaret kan läsa att vår kung endast har kvar funktionen som symbol för riket med ceremoniella och representativa uppgifter. Vår kung, tillika statschef, är ordförande i . Jag skulle vilja veta vad ministern kallar detta uppdrag för. Är det ceremoniellt eller sitter han där som symbol? Ministern tar upp i sitt svar att den straffrättsliga immuniteten är en naturlig byggsten i en monarkisk statsform. Märk väl: Det står naturlig. Det står inte modern. Jag vill påpeka att det nu är . Det är inte modernt att ha en statschef som har en exklusiv gräddfil där han inte kan ställas till svars för brott som andra. Jag ska ta ett exempel där svenska folket reagerade. En tidning gjorde en undersökning där av de tillfrågade ansåg att även kungen skulle kunna dömas för fortkörning med all rätt, tycker jag. Att som ministern gör hänvisa till andra länder tycker jag är märkligt i ett land som , där jämlikhet står högt i kurs och där vi är moderna och ska följa med vår tid. Vi ska gå före och visa vägen. Det förefaller märkligt att regeringen just i denna fråga är omodern och backar in . Vi kan mycket väl vara föregångare i denna fråga och se över och utreda hur kungens immunitet åtminstone skulle kunna begränsas. Ministern tycker att det är bra som det är. Det tycker inte vi i . Vi tycker att monarkin är förlegad och bör avskaffas; det är ingen hemlis. Men om ni nu så gärna vill behålla denna förlegade modell borde väl ändå immuniteten utredas? Jag hänvisar till en kollega som ministern har i som säger att man inte behöver laga det som inte är trasigt. Jag skulle vilja rekommendera att man förebygger eventuella skador för framtiden. Annars är det kört om det går sönder. Ministern hänvisar till att man inte vill göra någonting och att man inte går efter den medierapportering som har skett. Jag tycker att det är synd att man inte granskar detta ordentligt. Polisen kan inte göra det, exempelvis. De är förhindrade att göra det. Därför borde man gå till botten med detta. Det borde både vår regering och vår statschef välkomna. 19 (V): Jag tackar ministern för svaret. Jag har undrat och många med mig ställer sig frågan varför vi i denna riksdag och varför regeringen är så tysta och icke-agerande i frågan om vårt statskick. Det är skrämmande. Varför denna rädsla? Det finns mycket som saknas i vårt förhållande till vår statschef och vårt kungahus. Det kan bland annat gälla insynen i det apanage kungen får på ca , varav vi inte har någon som helst insyn i cirka hälften. Detta är inte okej. Jag anser att dessa former av bidrag bör redovisas helt öppet. Pengarna i apanaget får nämligen inte användas till privata ändamål, utan bara i kungens tjänsteutövning. Om vi inte har någon insyn kan vi inte heller se om allting går rätt och riktigt till. Jag tycker också att det borde vara i kungens eget intresse att kunna redovisa detta så att inga fel uppstår i förhållande till tjänsteutövningen och det privata livet. Jag välkomnar att oppositionen i KU har tagit ett initiativ till att vi ska kunna få större insyn i den del som är sluten för oss. Men det tråkiga är att högern inte har sagt någonting om detta. De anser inte att så bör vara fallet. Till detta kommer, som grädde på moset, kungens straffrättsliga immunitet. Det är en otroligt förlegad paragraf i vår nuvarande grundlag. I ett samhälle som bygger på demokrati, på alla människors lika värde och på att vi ska ha samma rättigheter som skyldigheter, är det illa, fru talman, att kungen har denna fullständiga immunitet. Det är skrattretande att vi slår oss för bröstet och menar att vi alla är lika inför lagen när vi vet att så inte är fallet med vår statschef, som kan glida vid sidan av och i princip begå vilket brott som helst utan att bli åtalad. Det vore på sin plats att åter lyfta frågan om en utredning om kungens immunitet om vi menar allvar med att alla människor ska ha lika värde. Om vi menar det och om högern menar det måste ni agera och inte bara sitta tysta och låta som att allting bara ska försvinna. Vi måste utreda det som gäller att vi har en motorväg där en person, det vill säga kungen, själv kör. Allting annat passeras bara.