prot · GZ09119 · 2012-05-29 00:00:00 — Slutsatsen av det omfattande arbetet är att alliansregeringens energiöverenskommelse även på detta område innebär att har en långsiktig energipolitik med tydliga villkor. Dessa villkor är lika tydliga efter regeringens granskning. 61 (MP): Jag hör att energiminister inte ser något problem i att villkoret för energiöverenskommelsen nu inte uppfylls. Regeringen och energiministern tycks inte heller vilja kännas vid det villkor som ställdes 2011 när regeringen beslutade att tillåta ny kärnkraft. Det var ett villkor från ett enigt näringsutskott om att regeringen i fråga om statligt stöd till kärnkraft skulle återkomma till med förslag om lagstiftning eller andra åtgärder med innebörden att direkta eller indirekta statliga subventioner inte kan påräknas. Här finns inget utrymme för tolkningen att det inte finns några subventioner. Det var ett mycket tydligt uppdrag till regeringen att avskaffa kärnkraftssubventionerna. Därför är det mycket förvånande att regeringen väntan nu ger beskedet att man inte anser att det finns några subventioner och att man därför inte kommer att göra någonting alls åt det uppdrag man fått. Vi vet att regeringspartierna är oense i frågan om kärnkraftssubventioner. Både folkpartister och centerpartister vet att det inte byggs någon ny kärnkraft om man kräver ett fullt skadeståndsansvar där kärnkraftsägarna tvingas betala den fulla kostnaden ifall det sker en olycka. Det tycks i den frågan som att överläggningar, som jag gissar var ganska tuffa, blev överkörda i den här frågan. Man bestämmer sig nu för att inte göra något åt de kärnkraftssubventioner som finns. säger i interpellationssvaret att det är principiellt tveksamt att införa en lagstiftning som förbjuder kärnkraftssubventioner. Men det är inte svårare än att man avskaffar de subventioner som finns. Det behövs ingen lagstiftning som förbjuder kärnkraftssubventioner. Regeringen försöker också gömma sig bakom , som mycket riktigt inte sätter något tak utan bara ett golv för kärnkraftsägarnas skadeståndsansvar. ger stora möjligheter för , om vi så vill, att leva upp till det tidigare villkoret, att kärnkraften inte ska ges några statliga subventioner. Det är svårt att ta regeringens skrivelse på allvar. Regeringen säger att det inte finns några subventioner, men bryr sig inte ens om att definiera vad en kärnkraftssubvention är. Enligt definition, som kanske är den mest vedertagna, är en subvention ett resultat av en handling från staten som innebär en fördel för konsumenter eller producenter i syfte att öka deras intäkter eller minska deras kostnader. Den troligen största subventionen rent ekonomiskt är det begränsade försäkringsansvaret för kärnkraftsägarna. Med regeringens politik behöver kärnkraftsägarna bara betala skadestånd om en olycka skulle ske. menar tvärtom att inriktningen måste vara att kärnkraftsägaren vid en olycka ska betala den fulla kostnaden. Det regeringen envisas med att kalla ett obegränsat skadeståndsansvar är i realiteten mycket begränsat, eftersom kärnkraftsägarna bara åläggs en finansiell säkerhet om . Det är bara så mycket som kärnkraftsägarna behöver ha i sin plånbok ifall det sker en olycka. Resten av kostnaderna får betalas av skattebetalarna. Det begränsade skadeståndsansvaret pekas ut som en subvention även av . I den rapport som släppte anges det begränsade försäkringsansvaret för kärnkraften som en subvention. Vilken definition använder regeringen när man säger att det inte finns några subventioner? Enligt alla gängse definitioner och även sker det en subventionering av kärnkraften . 62 (M): Svensk energipolitik är långsiktig och hållbar. Överenskommelsen mellan de fyra allianspartierna var den första i sitt slag i svensk politik när den klubbades av . Den handlar inte bara om energiproduktion, utan även om klimat, hållbarhet, de svenska jobben, de svenska företagen och den svenska välfärden. En långsiktig energipolitik är en politik för hela samhället, inte bara för de enstaka energislagen. När energipolitiken klubbades fick regeringen i uppdrag att återkomma i frågan om kärnkraftssubventioner, och det har den nu gjort. Vi är tydliga med att ny kärnkraft ska stå på egna ben och därför kommer att byggas när och om det är ekonomiskt lönsamt. Att inte är nöjt med svaret är inte precis någon överraskning. Det är ett parti som allra helst vill stänga ned all kärnkraft med omedelbar verkan och vill ha ett regelverk som går utöver det som kan uppfattas som statliga subventioner. Kritiken är att förvänta från ett parti som ser denna energikälla, som har försett med en stabil energiförsörjning till låga priser, bara som ett hot. Men om vill diskutera potentiella kostnader borde de också vara beredda att vara öppna kring den välfärd, de skatteinkomster och den möjlighet att forska och utveckla nya förnybara energikällor, som växer fram i rasande fart, som kärnkraften har gett. väljer att mörka kärnkraftens betydelse för det välstånd som vi har i . Väljer ni att räkna potentiella kostnader som en subvention? Visa då även vilka skatteinkomster som en säker, trygg och klimatsmart energiproduktion har gett genom att elintensiva företag har valt att etablera sig här! Det handlar om arbetstillfällen som har skapats och välfärd som har byggts. Att debattera som gör i denna interpellationsdebatt blir annars oärligt. 63 (C): vill ha obegränsat skadeståndsansvar för kärnkraftverken. Man kan undra om det ska gälla även befintliga kärnkraftverk. Om det skulle gå igenom skulle de kärnkraftverken förmodligen stänga ned . Vad händer då? I ökar man utsläppen av fossila bränslen. Det är mer än totala utsläpp. Vilken snabb fix vill ha? kommer också att bygga många fossilkraftverk vid sidan av det förnybara. Det förnybara byggs ut i en hisklig fart i . Det gör inte kärnkraften. 64 Statsrådet (C): Det är ingen slump att energiöverenskommelsen ser ut som den gör. Det är ingen slump att beslut om den gällande energipolitiken ser ut som den gör. Vi är tydliga med att eventuell ny kärnkraft i ska stå på egna ben och klara sig utan vare sig direkta eller indirekta statliga subventioner. Det är därför regeringen har tagit genomgången av allt befintligt regelverk på stort allvar. Man har gått igenom alla sektorer, politikområden och departement där det skulle kunna finnas några dolda eller öppna direkta eller indirekta subventioner eller något som skulle ge kärnkraften en positiv särbehandling. Den övergripande slutsatsen i skrivelsen är att det inte finns något regelverk som ger kärnkraften en positiv särbehandling jämfört med övriga kraftslag. Det är bakgrunden till att regeringen inte föreslår att någon lagstiftning ska ändras. Om det inte finns några lagar som ger kärnkraften en särställning finns det ju inte heller något att avskaffa det faller på sin egen orimlighet att argumentera på det sättet. Om vi tittar på vad regeringen har gjort är det tydligt att vi på ett antal områden har skärpt de krav som vi ställer på dem som driver kärnkraft i . Vi har fyrfaldigat det belopp som kärnkraftsbolagen måste garantera om det skulle hända en olycka. var det 3 miljarder; det höjer vi till 11 miljarder. Det ligger i botten. Förutom de som varje enskild kärnkraftsägare måste garantera har vi säkerställt att det är i driftsbolagen, alltså i de bolag där kärnkraften drivs, som sakförsäkringarna ska finnas. Det gör att vi får ytterligare 1520 miljarder tillgängliga vid en eventuell olycka. På toppen av det har vi infört ett obegränsat skadeståndsansvar, vilket innebär att så länge det finns ett värde kvar i det bolag som äger och driver reaktorn kan vi fortsätta att mäta ut för att täcka de kostnader som skulle kunna uppstå i samband med en olycka. Detta innebär sammantaget att har högre krav än de flesta andra länder och betydligt högre krav än vad kräver. Regeringen har också säkerställt att industrin ska betala statens kostnader för hanteringen av allehanda tillståndsärenden som rör kärnkraften. Vi har säkerställt att industrin finansierar alla nuvarande och framtida kostnader som rör hantering och slutförvar av kärnavfallet. Vi har också formulerat principer för forskningsfinansieringen, vilket säkerställer att industrin själv finansierar inte bara sina utvecklingskostnader utan också den forskning som staten behöver för sin myndighetsutövning. Jag vill också lyfta fram att vi har gått igenom all skattelagstiftning i jakt på lättnader eller andra fördelar som inte är generella och som skulle kunna uppfattas som subventioner. I skrivelsen har vi varit väldigt tydliga med att regeringen inte har för avsikt att framöver bevilja några nya undantag från koncernbidragsreglerna eftersom det skulle kunna innebära en subvention av eventuell ny kärnkraft i . Sammantaget innebär detta att regeringen har gjort en gedigen och seriös genomgång av kärnkraftens ekonomiska förutsättningar i och av hur olika regelverk påverkar lönsamheten. Såvitt jag känner till har ingen annan regering gjort en så omfattande och systematisk genomgång för att så långt som möjligt säkerställa att kärnkraften står på egna ben utan statliga subventioner. 65 (MP): Det gläder mig att så många riksdagsledamöter vill delta i den här viktiga debatten om kärnkraftssubventioner. Det handlar ju om framtidens energisystem. Jag hör att det inte finns någon definition av kärnkraftssubventioner i regeringens behandling. Jag kan inte hålla med energiminister om att det är en seriös genomgång när man inte ens kan svara på vilken definition av subventioner man utgår från när man med sådan bestämdhet påstår att det inte finns några kärnkraftssubventioner. När i sin genomgång av miljöskadliga subventioner till och med pekar ut kärnkraftens begränsade försäkringsansvar som en subvention tycker jag att det vore rimligt att regeringen och svarar på varför man inte delar bedömning att kärnkraften subventioneras. Att energipolitiska talespersoner för både och i den här debatten försöker skrämma oss med vad det skulle innebära om kärnkraften avvecklas kan jag bara tolka som ett hot om att om inte staten fortsätter att ge kärnkraften ekonomiskt stöd kommer den inte att kunna finnas kvar. Då ställs vi inför frågan vad som är framtidens energisystem. besked är mycket tydligt: Den billigaste och mest miljövänliga och konkurrenskraftiga energin för framtiden är förnybar energi. Precis som har redogjort för behöver kärnkraftsägarna, med regeringens politik, ha en finansiell säkerhet på endast . Det är en droppe i havet jämfört med vad en kärnkraftsolycka kostar. säger att olyckan i Tjernobyl bedöms ha kostat . Olyckan i kommer att kosta mycket mer än ; hur mycket vet vi ännu inte. Dessa båda olyckor visar att kostnaden för en kärnkraftsolycka blir minst 100 gånger högre än det finansiella krav som regeringen ställer på kärnkraftsägarna i . Den enda slutsats jag kan dra är att det är svenska folket och skattebetalarna som agerar försäkringsbolag om en olycka motsvarande skulle ske i . Jag tror inte att svenska folket vill vara försäkringsbolag åt kärnkraften. säger i sitt svar att samtliga tillgångar i bolaget ställs till förfogande om det sker en olycka. Det hon inte säger tydligt är att det bara är dotterbolagets tillgångar som ställs till förfogande. Det är inte mycket mer än det krav man ställer. Med regeringens besked kräver man alltså inte att hela koncernens ekonomiska resurser ställs till förfogande. Ett sådant ansvarsgenombrott anser är fullständigt nödvändigt om man ska tvinga kärnkraftsägarna att stå för den fulla kostnaden om det sker en olycka. Av de ca 400 kärnkraftsreaktorer som finns i världen har inte en enda byggts utan statligt stöd, enligt bland annat finansanalytikerna i Citigroup. Bara i EU har kärntekniken subventionerats med i officiella subventioner, enligt egna siffror. Mycket tyder på att det är ekonomiskt olönsamt att bygga ny kärnkraft om den inte ges ett ekonomiskt stöd och en subvention genom att inte krävas på ett fullt skadeståndsansvar. säger som svar på min fråga att regeringens villkor är tydliga. Jag tror att regeringen är den enda som gör bedömningen att villkoren är tydliga. När kärnkraftsägarna bara är skyldiga att betala medan en olycka kan kosta minst 1 000 miljarder väcks frågan vem som betalar mellanskillnaden. Min fråga till är därför: Vem betalar om en olycka motsvarande sker i ? 66 (M): visar återigen att inte är ett parti som ser till hela samhället och tar ansvar för hela samhället, utan ett parti som bara ser till det enskilda energislaget. Mina frågor till i mitt första inlägg var: Har funderat på om kärnkraften har bidragit till den tillväxt som vi har haft i ? Har ni funderat över om det har skapats arbetstillfällen? Har ni funderat över om det har skapats skatteinkomster? Har ni över huvud taget funderat över om det är de företag och arbetstillfällen som har funnits i som har gett forskarna, universiteten och regeringen möjlighet att satsa på förnybar energi? Just nu har vi en ekonomi i som tillåter att man investerar kraftigt i förnybar energi. Det växer ständigt. Men, som också nämnde, om vi skulle avveckla kärnkraften skulle inte och få fortsätta att se en grön tillväxt. Det skulle inte bli någon tillväxt i . Jag tycker att det är mycket oärligt av att ständigt vägra att se att det har funnits en ekonomisk tillväxt som har kommit till på grund av att vi har haft en säker energiförsörjning. Det är självfallet energibolagen som äger kärnkraften som ska betala för kärnkraftssäkerheten. De ska stå på egna ben. Energiöverenskommelsen är solklar på det här området. Det finns ingen oenighet inom de fyra regeringspartierna. Det ska inte finnas några statliga subventioner. Kärnkraften ska stå på egna ben. Först av allt kommer kärnkraftssäkerheten, men kärnkraften har haft en betydande påverkan på den positiva utveckling som vi har haft i . 67 (FP): Det är ingen hemlighet att är emot kärnkraft, men det blir lite konstigt när det ska bädda in detta i resonemangen om vad en subvention är. Det som fick mig på fötter var att sade att skulle ha en allmänt accepterad definition. Det är möjligt att den är allmänt accepterad i vissa sammanhang, men den definitionen som har och som läste upp är ju snävare än den som hade. Skulle vi gå på linje skulle det naturligtvis vara lättare att statligt stödja kärnkraften än vad det skulle vara med den definition som energiministern hade här med direkta eller indirekta subventioner. Det som jag tycker är besvärligt med politik är att om man kommer in på att vi seriöst ska diskutera den energipolitiska framtiden i glider förbi genom att säga att det billigaste alternativet och det som kommer att finnas är förnybara energikällor. Men vi får aldrig se beräkningarna av hur detta uppstår. Om det billigaste vore det som föreslår skulle ju alla genomföra det. Ingen människa skulle gå in för ett dyrare alternativ. Det är ju bara att ta det. Men anledningen till att man inte gör det är att man inte tror på det eftersom man har räknat på det. Det finns inga konsekvensbeskrivningar av vad det skulle innebära om man bara, som säger, skulle förlita sig på förnybar energi. Vad innebär det för priset? Vad innebär det för utbudet av energi? Vad innebär det för efterfrågan, långsiktigheten, vindkraftsparkerna och så vidare? Och man ska lägga märke till att det finns subventioner till en del av de här förnybara energislagen. Jag har följt den här frågan. Jag var en av dem som var med och skrev den här texten som citerade när jag var ordförande i näringsutskottet. Det som man ständigt återkommer till när man gör beräkningar, som inte är särskilt komplicerade, är att det uppstår ett elunderskott när man börjar stänga ned kärnkraftverken. Då måste man börja importera. Det är möjligt att vill göra det, men jag vill inte göra det eftersom den importen kommer att vara baserad på fossila bränslen. Å ena sidan har ganska stora krav på att det ska vara garantier om att det inte utgår statliga subventioner, men sedan när det kommer till eget alternativ är det otroligt oklart vad det egentligen är annat än att det är vindkraft eller förnybart. Man får aldrig någon riktig klarhet i kärnfrågan i detta, nämligen storleksordningen. Storleken spelar roll. Det är en väldig skillnad på att ha fem sex vindkraftsparker som producerar när det blåser och bioenergi som producerar så länge det inte blir alltför stora konflikter med andra som vill utnyttja skogen i det här fallet. Det vore väldigt bra för svensk energidebatt om kunde ställa motsvarande krav på garantier, beräkningar och precision på sina egna alternativ. 68 Statsrådet (C): När man pratar om subventioner är det precis som sade, nämligen att det paradoxala verkar vara att regeringen använder sig av en mer långtgående definition än den som och företräder. Jag redogjorde för att regeringen har gått igenom alla de lagar och regler som finns i på alla de områden där det skulle kunna finnas någon bestämmelse som gav kärnkraften en positiv särbehandling jämfört med andra energislag. Vi har kommit fram till slutsatsen att så är det inte. Det är i grunden mycket bra. Vi har tydliggjort att den positiva särbehandling som har funnits när regeringen har meddelat undantag från koncernbidragsreglerna genom koncernbidragsdispenser är en möjlighet som vi inte har för avsikt att använda framöver. Det är ett mycket viktigt besked. Om man ska ha en bra debatt tror jag att det är mycket viktigt att vi anstränger oss för att lyssna på varandra i sak. Jag lyssnade mycket noga på det sade. Hon sade att jag hade sagt att kärnkraftsbolagen bara behöver garantera 11 miljarder. Då måste ha lyssnat väldigt slarvigt. Jag upprepar det gärna. Jag sade att vi har höjt det belopp som bolagen måste garantera från 3 miljarder till 11 miljarder. Det är fyra gånger högre än vad det var tidigare. Ovanpå det har vi säkerställt att de sakförsäkringar som varje bolag måste ha måste finnas i det ägarbolag som driver reaktorerna så att de finns tillgängliga och gripbara om det skulle hända en olycka. Det ger ytterligare ovanpå de 11 miljarderna. Utöver de här två sakerna, utöver 11 miljarder och dessa 1520 miljarder, har vi också infört ett obegränsat skadeståndsansvar. Det gör att vi kan ta alla de tillgångar som finns i det ägarbolag som driver reaktorn i anspråk om det, förbjude, skulle inträffa en olycka i som gör att vi behöver ta resurser i anspråk för att åtgärda de skador som det skulle innebära. Sedan refererade till den tyska situationen. När det gäller den summa som bolagen ska garantera, oavsett företagets övriga tillgångar, ställer högre krav än nästan alla andra länder. Vi ställer mycket högre krav än vad ställer. Vi höjer det som sagt , vilket är nästan en fyrdubbling. I finns det dessutom en ordning som gäller för varje enskild tillståndsinnehavare. I saknar de motsvarande krav. Där har de en enda gemensam, frivillig pool där reaktorägarna tillsammans har en pool av säkerhet på . Vi har olika förutsättningar i våra länder. Jag kan bara konstatera att i det här avseendet ställer högre krav än vad gör. Sedan har en annan princip om ansvarsgenombrott i sin aktiebolagslagstiftning. Om jag skulle ta på orden när hon säger att hon vill ha in ansvarsgenombrott i den svenska aktiebolagslagstiftningen skulle det få mycket stora konsekvenser för hela det svenska näringslivet. Det är en princip som i så fall skulle gälla i all företagsamhet. Det är ingenting som vi kan införa bara för en viss sorts näringsverksamhet i . Alliansens energiöverenskommelse är tydlig och fungerar. Den leder till stora investeringar i ny energi . Faktum är att vi hade all-time-high i energiinvesteringar. Det är en ökning . Bara installerades 350 nya vindkraftverk i för att ta enda exempel. Det är ett bevis för att regeringens energiöverenskommelse fungerar och att energipolitiken ger stabila och tydliga villkor som gör att aktörerna nu investerar starkt i ny energi. I detta anförande instämde (M) och (C). 69 (MP): Jag konstaterar att det finns representanter för regeringspartierna här som hellre vill ha en allmän debatt om framtidens energisystem. Det pratar jag väldigt gärna om, men just nu önskar jag att vi kunde prata om den här specifika frågan som handlar om att kärnkraften fortsatt subventioneras i . Jag har fortfarande inte fått något svar på vilken definition som regeringen utgår från när man säger att det inte finns några subventioner i . Vad har man för underlag som gör att man gör en annan bedömning än som fastslår i rapporten subventioner att det begränsade försäkringsansvaret för kärnkraftsägarna är en subvention? Jag har heller inte fått något svar på frågan: Vem betalar kostnaden för en olycka motsvarande om en sådan skulle ske i ? De summor som talar om är väldigt små i relation till de som olyckan i bedöms kosta. Att engagerar sig i den här frågan om kärnkraftssubventioner beror både på att det är ett svek mot och svenska folket att man nu inte uppfyller löftet om att inte ha några subventioner och på att det försämrar förutsättningarna för förnybar energi när man håller kärnkraften under armarna. befintliga kärnkraft är instabil, gammal och osäker. Vi står inför ett vägval. Ska vi satsa på ny kärnkraft eller förnybar energi? Branschen behöver få tydliga besked om vem som betalar kostnaden för en olycka. har bland de bästa förutsättningarna för ett helt förnybart energisystem. I stället för att skapa bättre förutsättningar för den branschen ger regeringen inga klara besked om vem som betalar kostnaden för en olycka. rapporterades att är sämst i klassen i EU på solel. Vi bedöms få en halverad utbyggnadstakt av förnybar energi enligt regeringens egna officiella siffror. Det är uppenbart att det i finns en bromskloss för utbyggnaden av förnybar energi. Många företag inom förnybar energi flyttar utomlands. Min fråga till ministern måste bli: Hur ska den förnybara energin få en rättvis chans att konkurrera när regeringen fortsätter att hålla kärnkraften under armarna? 70 Statsrådet (C): Jag var väldigt tydlig gentemot om att regeringen har gjort en gedigen genomgång och sökt i all lagstiftning och alla regelverk för att se om det finns någon bestämmelse någonstans som ger kärnkraften en positiv särbehandling jämfört med andra energislag. Vi har redovisat till att det inte är så. Vi har också redogjort för att vi inte framöver kommer att använda de koncernbidragsdispenser som tidigare regeringar har utnyttjat eftersom det vore en subvention till kärnkraften. Det vi kan konstatera när vi går igenom till exempel skattelagstiftningen är att genom utformningen av fastighetsskatten och skatten på termisk effekt är kärnkraften tvärtom något hårdare beskattad än övriga energislag. På det kommer att en effekt av energiöverenskommelsen är att vi nu snabbt fasar in mer förnybar energi i det svenska systemet genom elcertifikaten. Att påstå att den förnybara energin inte växer i är med förlov sagt ett väldigt knepigt sätt att hantera verkligheten. när vi antog energiöverenskommelsen satte vi upp målet om att vi till 2020 ska ha förnybar energi i . Det var många som ifrågasatte det och sade: Hur ska det vara möjligt? Kommer vi att kunna nå målet? kan vi konstatera att vi har förnybar energi i det svenska energisystemet. Det är en effekt av att har bra förutsättningar men också att vi har bra styrmedel som tydligt styr utvecklingen mot mer förnybar energi. Det är i grunden väldigt bra och leder till att vi steg för steg kommer närmare ett långsiktigt hållbart samhälle och ett energisystem som blir mer diversifierat och bättre när det gäller att klara vår konkurrenskraft. Överläggningen var härmed avslutad. 18 § Svar på interpellation 2011/12:355 om effekter av peak oil på svensk ekonomi 71 Statsrådet (C): Per har frågat finansministern om han avser att utreda hur ekonomi skulle påverkas vid en kraftig fördyring av oljepriset eller vid uteblivna oljeleveranser. Per har också frågat vilka åtgärder finansministern avser att vidta för att minska effekterna på svensk ekonomi av peak oil. Interpellationen har överlämnats till mig.