prot · GZ09120 · 2012-05-30 00:00:00 — Det är nästan lite roligt att lyssna på , hur upprörd han kan bli över att man påstår att Socialdemokraterna sviker i fråga om socialt protokoll. Jag vill påstå att ni faktiskt gör det i det här läget. Sedan försöker demonisera oss på ett väldigt oförtjänt vis. vet att krävde ett socialt protokoll när vi ändrade Lissabonfördraget. Det gjorde däremot inte Socialdemokraterna. Hade fått bestämma hade vi inte haft någon Lavaldom. Det vet också . har agerat på alla sätt för att löntagare inte ska ställas mot löntagare. Jag tycker att det vore lite mer sansat om skällde på dem som inte har försvarat de fackliga rättigheterna, nämligen de på högerkanten. Det borde kännas lite konstigt för en socialdemokrat när moderater sitter och nickar väldigt förnöjt när Socialdemokraterna står och pratar i talarstolen. påstår också att vi säger nej till stabilitetsmekanismen. Ja, det gör vi, för vi tror inte att det är lösningen. Vi tror inte att det är lösningen att bankerna ska slippa betala. Vi tror inte att det är lösningen att man ska ingripa i de fackliga rättigheterna. Vi tror inte att det är lösningen att de människor som ska hantera ska ha åtalsimmunitet. Vi tror inte att det är en bra lösning. Men vi har också sagt att vi är beredda att ställa oss bakom det här om vi kan få ett socialt protokoll, för vi tycker att frågan om ett socialt protokoll är så pass central och väsentlig för vår gemensamma framtid. Det tycker tydligen inte Socialdemokraterna , utan de vill vänta till när? När ska ert sociala protokoll ställas på sin spets, ? 24 (S) replik: säger: Hade fått bestämma hade vi inte haft en Lavaldom. vet jag inte riktigt i vilken värld lever, men om hade fått bestämma hade ju inte varit medlem i EU. ((V): Nej, då hade vi inte haft någon Lavaldom.) Då får förklara ståndpunkt för mig. Det känns som att nu är redo att ta ett nytt steg och införa en ny politisk riktlinje i Europapolitiken. tänker alltså lämna inte bara EU utan också EES. Det är det som säger här. Problemet för och den mytbildning som hon bygger hela sitt resonemang på är just det att om vi hade följt linje skulle vi inte ha drabbats av de rättsliga effekterna av Lavaldomen. Men det är inte korrekt, herr talman om det inte är så att vill bygga ett gammalt , ett eller någonting med murar runt . Men det har inte tidigare varit politik. , fram till nu i talarstolen här, har politik varit den att vi skulle ha drabbats rättsligt av en Lavaldom. Det är intressant och klargörande att få reda på att så inte är fallet. Det förändrar naturligtvis hela debatten och diskussionen. Men jag förutsåg i denna debatt att stod kvar i sina gamla, normala ståndpunkter i Europapolitiken, herr talman, och det är dem jag har byggt mitt anförande på. 25 (V) replik: Jag kan konstatera att debattnivån är så låg att jag aldrig hade trott att jag skulle få uppleva en sådan. Men det är tydligen debattstil, så det är väl bara att konstatera. Men när frågan är känslig kanske man tar till argument som man annars inte skulle ta till eller? Låt oss sansa debatten! Jag debatterar ett socialt protokoll. Jag betonar betydelsen av ett socialt protokoll för de fackliga rättigheterna. Jag försöker agera i ett politiskt landskap och ta de möjligheter som finns för att stärka de fackliga rättigheterna på EU-nivå. röstade emot EU-anslutningen. Man lovade då, bland annat från Socialdemokraternas sida, att kollektivavtalsmodellen inte skulle vara hotad. Vi ser resultatet . Den svenska kollektivavtalsmodellen är hotad i grunden. Vi har fått ett stort antal domar som slår mot oss och mot övriga löntagare i . EU är byggt så att den ekonomiska rörligheten ska vara överordnad de fackliga rättigheterna. Så är också EMU:s system. Det är därför vi ser ingreppen i de fackliga rättigheterna i den krishantering som sker. Det är en nyliberal politik som står överst på den politiska agendan. påstår att jag skulle påstå att och var de som hade statsfinansiella problem före krisen. Ja, det var väl så. Men kris hade kunnat förhindras i ett mycket tidigare skede. ekonomi är av EMU-ländernas. Deras skulder var . De hade haft ordning i sin ekonomi om de hade sluppit den höga räntan på de lån som de blev tilldelade. har samma statsskuld som men har en ränta på sina obligationer som är högre, just därför att de inte har en egen centralbank. får väl sansa sina kommande inlägg, så kanske vi kan ha en mer sansad debatt. De fackliga rättigheterna skulle jag vilja stod högst på den politiska agendan, även i de beslut som vi fattar här i kammaren. Och vi har möjlighet att fatta ett sådant beslut . Men vill inte ta den möjligheten. Det kanske han har lite svårt att hantera, och det är därför han blir så upprörd och arg här . 26 (S) replik: säger att hon betonar betydelsen av ett socialt protokoll. Men problemet, herr talman, är lite grann att ger en felaktig beskrivning av reservation, för i huvudsak vill säga nej till ESM. Det är det som är viktigaste beslutsförslag . Beskrivningen är alltså inte riktig korrekt. Men till det intressanta: Jag trodde att reservationen byggde på att inte ville dra upp det faktum att rättsverkan av Lavaldomen hade drabbat oss även med politik. Men inser jag, herr talman, att är okunnig om hur fungerar. Det kan möjligen förlåta och kanske hela för att man för den Europapolitik som man för. Men då blir det naturligtvis väldigt svårt att föra en debatt oavsett tonläge, om man inte ens är överens om hur verkligheten ser ut. Jag ska då passa på att berätta en sak för och dem som eventuellt lyssnar på debatten. drabbas av utstationeringsdirektivet. drabbas av Lavaldomen. Men har inga som helst politiska möjligheter att påverka. kunde inte vara med och stoppa , men de har drabbats av den. Man måste se och förstå som det fungerar om man och det är, herr talman, absolut inte något höjt tonläge i debatten inte faktiskt föreslår, som jag tyckte att gjorde här , att ska lämna allt Europasamarbete och EES. Då är det klart att debatten blir väldigt annorlunda och politik ännu mer extrem än den är . Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under 19 §.) 8 § rätt till ersättning för viss mervärdesskatt Föredrogs finansutskottets betänkande 2011/12:FiU46 Samordningsförbunds rätt till ersättning för viss mervärdesskatt (prop. 2011/12:132). Talmannen konstaterade att ingen talare var anmäld. (Beslut fattades under 19 §.) 9 § Auktionering av utsläppsrätter Föredrogs finansutskottets betänkande 2011/12:FiU47 Auktionering av utsläppsrätter (prop. 2011/12:143). 27 PER (MP): Vi har tidigare debatterat den europeiska ekonomiska krisen, som är ett stort problem som vi behöver komma över för att få en tryggare och säkrare framtid. kommer vi in på ett annat problem, som är en ännu större utmaning. Jag skulle vilja kalla klimatförändringarna vår tids stora utmaning. Vi vet att klimatförändringarna är ett problem redan i närtid. De håller redan på att förändra förhållandena på vår planet i grunden. Här i ser vi hur växtzonerna förflyttar sig norrut med 1 mil eller varje timme. Bara som vi har debatterat här är det snart som växtzonerna har förflyttat sig norrut på grund av klimatförändringarna. Vi ser också hur våren kommer tidigare och tidigare. Islossningen är enligt nu än . Klimatförändringarna är här och . sydtopp, som länge har varit högsta punkt, håller nu på att smälta bort och ersättas av nordtoppen. Vi behöver skriva om alla geografiböcker i svenska skolor på grund av klimatförändringarnas verkan här och . Men och det är ett viktigt men det är självklart en mild västanfläkt av vad som kommer . kom nya siffror från den internationella energiorganisationen . De sade att vi inte är på väg mot en grads uppvärmning. Vi är inte på väg mot de två graders uppvärmning som världens länder har enats om att begränsa klimatförändringarna till. Vi är inte ens på väg mot tre eller fyra graders uppvärmning av planeten, en uppvärmning som enligt samstämmiga forskare skulle ändra hela vår planet i grunden och vara ett hot mot vår civilisation. Nej, vi är inte ens på väg mot fem graders uppvärmning utan på väg mot sex graders uppvärmning av vår planet, med de utsläppstrender som vi ser säger också att vi behöver bryta ökningen av utsläppen globalt för att vi ska ha en chans att hålla klimatförändringarna inom de två grader som världens länder har kommit överens om. Sex graders uppvärmning hoppas jag att alla inser skulle innebära en katastrof för den här planeten. Det ställer klimatpolitiken i en ny era. Vi har tidigare pekat på andra och sagt att de inte gör tillräckligt. Vi har sagt: Om inte de gör mer så kan inte vi göra mer. Vi har faktiskt för länge sedan passerat det stadiet. Det räcker inte att nu peka på andra delar av världen och säga att de är ännu sämre än vi och att de måste börja. Vi är i då alla världsdelar, alla länder och alla människor måste göra allt vi kan för att minska utsläppen, göra alla ansträngningar för att minska vårt beroende av fossila bränslen, om vi ska ha en möjlighet att hindra klimatförändringar som är direkt livsfarliga för mänskligheten. Där kommer vi in på den fråga som vi debatterar här , EU:s handelssystem, som tyvärr tydligt är en rejäl hämsko på svensk klimatutveckling. När vi behöver ha starka styrinstrument som styr oss bort från beroende av olja, kol och fossilgas och som styr över till energieffektivisering och förnybar energi, då innebär EU:s handelssystem tyvärr motsatsen. Priset på utsläppsrätter inom EU-systemet ligger på per kilo koldioxid ! Ett sådant pris ger ingen styrning över huvud taget. Det för inte samhället mot mindre koldioxidutsläpp och mindre oljeberoende. Tvärtom kan vi se hur systemet konserverar utsläppen inom svensk energisektor och också inom industrin. Det är ett stort bekymmer som borde bekymra inte bara oss utan även regeringspartierna. Anledningen till problemet är flera. Det viktigaste är självklart att målsättningarna i utsläppshandelssystemet är alldeles för låga. Ambitionerna om hur mycket utsläppen ska minska är så låga att den naturliga utvecklingen har sprungit ifrån systemet. Vi har ett styrsystem utan styrning. Det andra som är ett stort problem med handelssystemet är att man delar ut utsläppsrätter gratis. Det säger sig självt, för vilken ekonomiskt skolad person som helst, att om man ger ut en stor del av varan gratis så kommer priset att vara väldigt lågt. får fortfarande stora delar av industrin det mesta av sina utsläppsrätter gratis. Det är klart att det inte ger någon större påverkan på beteendet. Tittar man på flygsektorn, som har kommit in i handelssystemet, ser man att det är ännu värre. Där får man näst intill av sina utsläppsrätter gratistilldelade det är . Jag undrar hur många av åhörarna här i kammaren som tror att ett sådant system kommer att vara verksamt för att styra flyget mot minskade utsläpp. En fråga som jag gärna skulle vilja ha svar på i den här debatten är vad regeringen har gjort inom EU för att skärpa reglerna i utsläppshandelssystemet. Antingen är svaret att man inte har gjort något alls, och då är resultatet också förståeligt, fast det inte är acceptabelt, eller också har regeringen försökt men då uppenbarligen misslyckats fullständigt med att förändra systemet, och ska jag vara ärlig är det faktiskt lika illa. Ett icke fungerande system som inte minskar EU:s klimatpåverkan är det som är ett faktum. Som om inte detta misslyckande på EU-nivå skulle vara tillräckligt håller regeringen på att misslyckas också på hemmaplan. Trots att vi nu kan konstatera att detta EU-system inte biter planerar regeringen man har tydligen med det i vårbudgeten att ta bort de styrmedel som vi har i för att styra bort den handlande sektorn från fossilberoendet. planerar man att ta bort skatten på koldioxid i den handlande sektorn. Man ersätter alltså en skatt som fungerar och verkligen får effekter i minskade utsläpp med ett EU-system som inte fungerar. Det är en reform som enligt kommer att höja utsläpp med helt i onödan. Här står regeringens klimatpolitik så avklädd och ineffektiv som den i verkligheten är. Regeringen avvecklar fungerande styrmedel och ersätter dem med system som inte fungerar. Då är det inte att undra på att utsläppen i ökade på ett enda år . De pengar som kommer in genom EU:s handelssystem för koldioxid när utsläppsrätterna auktioneras har EU gemensamt beslutat ska gå till klimatinsatser i medlemsländerna. av intäkterna ska enligt beslut gå till sådana insatser. Här i vägrar dock regeringen envetet att precisera hur intäkterna ska användas och hur man ska styra klimatet med dem. Vi i , som ju har en EU-kritisk syn, har förståelse för att man ibland tar strid med EU om väsentliga frågor, men vi kan inte riktigt förstå att det är just genom att minska satsningarna på klimatinsatser som man ska ta striden. Jag tror att det finns viktigare strider att ta inom EU-systemet. För är det självklart att intäkterna ska gå till att minska de svenska utsläppen, och vi lägger dessa pengar och självklart mycket mer än så på aktiva åtgärder för att minska miljöpåverkan. Det anser vi självklart ska vara linje också. Därför yrkar jag också bifall till den reservation som vi har tillsammans med i den här frågan. 28 (V): Jag kan nog instämma i så gott som allt som Per sade. Jag ska bara lägga till att under den borgerliga regeringen har sjunkit i den globala miljörörelsens rankning från tionde till 34:e plats, för att betona regeringens bedrövliga miljö- och klimatpolitik. Den kommande auktioneringen av utsläppsrätter ger regeringen en unik möjlighet men också en skyldighet att kanalisera pengar från dem som släpper ut mest klimatgaser till dem som drabbas värst av klimatförändringarna. Med anledning av den omfattande betydelse som auktioneringen av utsläppsrätter får för klimat och ekonomi menar vi att ett antal ramar för klimatpolitiken bör fastställas. Det är därför vi har motionerat med anledning av den här propositionen från regeringen. är det för den tredje fasen av EU:s utsläppshandelssystem, vilket egentligen är EU:s viktigaste styrmedel för att minska utsläppen av växthusgaser. Det går därför inte att nog understryka vikten av ett robust och välfungerande handelssystem. fungerar systemet undermåligt. Det kanske till och med är överord, för det fungerar inte alls. Vid inledningen av den nuvarande perioden låg priset på per ton. Därefter har priset successivt sjunkit. har priset på utsläppsrätter rasat ned till låga per ton, alltså en sänkning med . Ska systemet fungera måste priset vara långt mycket högre än så. För att säkerställa att systemet verkligen levererar de utlovade utsläppsminskningarna har klimatkommissionären utlovat en översyn av systemet . anser därför att det är viktigt att ger sitt bidrag till hur systemet ska kunna förbättras. Enligt EU:s direktiv om handel med utsläppsrätter ska av intäkterna gå till några av de klimatrelaterade åtgärder som listas i direktivet, däribland stöd till att bevara skogar i utvecklingsländerna liksom . använder i stället biståndspengar, som ska gå till fattigdomsbekämpning, till klimatstöd åt utvecklingsländerna. Det utgör bidrag till industriländernas åtagande om under 20102012 i så kallade snabbstartspengar. Vi anser inte att det är acceptabelt att som använda biståndsbudgeten till att finansiera klimatstödet. Enligt klimatkonventionen och åtagandet från ska klimatfinansiering vara ny och additionell, det vill säga att stödet för klimatinsatser inte ska tas från biståndet. kanske kan förklara för oss hur regeringen har tänkt när man tar av biståndspengarna, helt i strid med den klimatkonvention som finns. Enligt regeringens egna beräkningar kommer auktioneringen av 10 miljoner utsläppsrätter att inbringa 1 miljard , 2 miljarder och 3 miljarder . Men regeringen kommer också till den anmärkningsvärda slutsatsen att man tillför dessa pengar till statsbudgeten utan att öronmärka dem. Vi i menar att ska leva upp till EU:s direktiv för att stärka det nationella och internationella klimatarbetet, och vi menar att samtliga intäkter borde gå till detta ändamål. En öronmärkning tydliggör ju principen att förorenaren betalar. De största utsläpparna får betala för att släppa ut växthusgaser, och en del av pengarna går till att stödja de människor som drabbas värst men har bidragit minst till klimatförändringarna. Ett alltför lågt pris på utsläppsrätter riskerar att haverera systemet. I skrivande stund ligger priset på per ton. Ett fungerande system skulle kräva ett mycket högre pris än så. Då kan man antingen skära ned utbudet av utsläppsrätter eller sätta ett golv för hur låga priserna på utsläppsrätter får vara. har i sin ansökan faktiskt begärt att ska få släppa ut för att successivt minska till . släpper svensk industri ut knappt . Om ansökan bifalls får extra utsläppsrätter helt gratis. Vad är meningen med det? Är det meningen att vi ska öka våra utsläpp så att de blir ännu större än ? Vår levnadsstil och vår produktion ska alltså i än större utsträckning få påverka människor i fattiga och utsatta länder. Med en ökad gratistilldelning försämras möjligheterna att få ett robust handelssystem med ett rimligt pris på utsläppen. Därför tycker vi att regeringen och ska driva på för att gratistilldelningen upphör. Vi står inte heller bakom den ansökan som har gjort om att vi ska öka våra utsläpp. menar egentligen att det finns många bra saker i propositionen, men vi menar att de grundläggande principer vi tagit upp här måste tillgodoses, vilket regeringen inte har tagit ställning för. Förutom detta skulle jag också vilja lyfta fram betydelsen av att man också har demokratisk insyn i hur de finansiella instrumenten fungerar för att reglera marknaden. Därför bör regeringen göra en uppföljning till av auktioneringen av utsläppsrätter. Då får vi en möjlighet att ha en öppen och genomskinlig debatt här i kammaren och se hur systemet med utsläppsrätter kommer att hanteras. Jag yrkar bifall till vår reservation. 29 (M): Detta blev en miljödebatt. Jag skulle vilja återgå till det betänkande som vi har att debattera, nämligen finansutskottets betänkande 47. I betänkandet föreslår vi tekniska ändringar, det vill säga lagändringar, som kompletterar Europeiska kommissionens förordning om auktionering av utsläppsrätter. Detta är också rubriken på betänkandet. Det handlar om att vi i ska kunna möjliggöra auktionering av utsläppsrätter via auktionsplattform. För att detta ska vara möjligt behöver besluta om nationella tillhörande regler för sådan auktion, där det framgår vilken myndighet som har ansvaret för tillståndsgivning, marknadstillsyn och straffansvar för att förhindra penningtvätt och marknadsmissbruk. I de delarna är vi eniga i utskottet. I föreslås få ansvaret. Enligt artiklarna 22 och 23 ska också en auktionsförrättare förordnas för att det ska vara tillåtet att auktionera ut utsläppsrätter, och i vårt land föreslås få det ansvaret. Utsläppsrätter är ett ekonomiskt styrmedel för att minska utsläpp av växthusgaser enligt Kyotoprotokollet och har som idé att sammantaget också ha minsta möjliga påverkan på ekonomisk utveckling och sysselsättning. Det kanske finns övrigt att önska, precis som föregående talare har sagt, men tanken är att ju fler bolag som behöver köpa utsläppsrätter, desto högre blir priset enligt principen om tillgång och efterfrågan. Det innebär att det ska vara en bra affär för företagen att minska sina utsläpp. I den motion som är skriven av och som har anslutit sig till i en reservation mot utskottsförslaget vill man se ett golv för utsläppsrätternas pris. Jag delar inte den uppfattningen, eftersom ett golv är en prisgräns. Varför ska vi tala om prisgräns om vi ska ha en auktionering? När det gäller vår auktionering och auktioneringsplattform innebär ju det att man har fattat ett beslut från början och gjort ett ingrepp innan man har börjat med den här auktioneringen. Det kan verka riskabelt att föreslå en påverkande prissättning som skulle kunna göra hela konceptet med ett auktioneringssystem mindre gångbart. Därför tycker jag att man i stället ska hålla sig till auktioneringen och inte börja blanda in den här golvmetoden. och förslag om att regeringen ska verka för att ta bort gratistilldelningen av utsläppsrätter har redan fått sin lösning, kan man säga, genom att det nu föreslås att man ska sälja utsläppsrätter och att det blir norm i stället för en gratistilldelning. Då kan man som vän av ordning tänka så här: Ja, men det kommer även fortsättningsvis att gå att få gratistilldelning, precis som har framförts. Men då kan man fundera på vad som händer i länder som har den här gratistilldelningen? Man ser att det kan bli koldioxidläckage mellan länder om man flyttar runt saker och ting. Det har också med både golvet och prissättningen att göra. Man kan titta på vilka som ska kunna få de här gratistilldelningarna. Då talar man om de här fastställda produktmärkena, och de bygger på en konstruktion av de tio mest koldioxideffektiva anläggningarna i varje sektor inom EU. och skriver också i sin motion att enligt EU-direktivet om handel med utsläppsrätter ska av intäkterna från auktioneringen gå till klimatåtgärder. De påtalar också att regeringen inte öronmärkt medel för klimatåtgärder. Det är rätt och riktigt att regeringen inte har öronmärkt medel för klimatåtgärder. En grundprincip är att inte öronmärka intäkter till statsbudgeten för specifika ändamål. Och det står inte skall utan bör hos EU. Men å andra sidan säger inte det att vi ingenting gör, som man skulle kunna tro av retoriken från oppositionspartierna. Tvärtom finns det höga ambitioner på klimatområdet, och det står i fördraget att klimatåtgärder ska finnas på såväl internationell nivå som nationell nivå. 20102012 har regeringen mer än väl levt upp till det här med klimatåtgärderna. I utvecklingsländer och här hemma har det gjorts ett antal klimatrelaterade satsningar, bland annat genom energieffektivisering och energiforskning. Det går alltid att göra mer. Mycket görs redan. Det blir en lite märklig debatt, tycker jag. Oppositionen talar om att så lite görs medan blir applåderat när man träffas i andra länder. Till exempel på + 40 framfördes lovord till och det stora engagemanget och driftigheten i just miljö- och klimatarbetet. I sammanhanget ska vi inte heller glömma att vi har genomgått den här djupa krisen, som vi har debatterat . Det har ju blivit stora efterföljande ekonomiska bekymmer för många länder. Därför blir det så att sticker ut. Och biståndet måste väl ändå kunna ses som en god tanke där man brett försöker satsa på områden. Vi har det här målet om av bni, som man kan tycka att man kanske ska förnya, som och kritiserar. Men har det faktiskt skett en tillväxt i under de år när det har varit den här djupa krisen. Det har gjort att vi har kunnat satsa och leverera mer än vad andra länder har kunnat göra, av naturliga skäl. Därför måste jag väl ändå säga att jag tycker att hävdar sig väl och att vi har bra bistånd och att vi får fattigdomsbekämpning, miljöbekämpning och klimatbekämpning på kuppen. Därmed, fru talman, vill jag yrka bifall till utskottets förslag i betänkandet och avslag på reservationen. 30 (V) replik: Jag hade kanske inte tänkt begära replik, men jag tyckte att pratade mot sig själv. Därför tänkte jag ta tillfället i akt. säger att man inte kan ha ett lägstapris på utsläppsrätter, eftersom det handlar om auktion. Men tydligen kan man ha gratisutdelning i en auktion. Kan du förklara för mig hur det i så fall hänger ihop? har vi sett en prisminskning . ser vi en enorm klimatkris svepa över hela jorden där väldigt utsatta människor får betala priset för våra utsläpp. menar dessutom att de pengar som vi har avsatt för fattigdomsbekämpning, bistånd, och som det finns en bred politisk majoritet för, det vill säga att vi ska avsätta av bni till detta, i stället ska användas till att rätta till saker och ting som vi i har ställt till med i utsatta länder.