prot · GZ09121 · 2012-05-31 00:00:00 — konstaterade att medvetet slarv aldrig kan leda till skuldsanering. Det är ofta någonting som dyker upp i debatten att det skulle handla om slarviga människor. Skuldfällan, tv-programmet där människor lever över sina tillgångar med ren lyxkonsumtion, är ett exempel. Det är många som tror att det är dessa personer som är aktuella för skuldsanering. Men sanningen är att forskningen visar att de som hamnar djupt i skuldfällan kan vara precis vem som helst, förutom kanske de mest förmögna. Det kan handla om att man har genomgått en separation eller att man drabbas av arbetslöshet, sjukdom eller dödsfall i familjen. Det kan bli starten på . Även i de fall där man lyckas komma över det ursprungliga problemet har man skulden hängande över sig under många decennier. Det är självfallet destruktivt både för de drabbade och för deras familjer men också för hela samhället. kunde i sin utredning konstatera att när det gäller de som var aktuella för skuldsanering härrörde deras skulder från den förra finanskrisen . De har alltså lidit länge under detta skuldberg. Det vi socialdemokrater vill och detta har också blivit hela utskottets linje eftersom vi har fått en majoritet för det tillsammans med den övriga oppositionen är att det arbete som regeringen nu håller på med när det gäller en ny skuldsaneringslag ska påskyndas. Orsaken är att frågan är otroligt angelägen med tanke på hur många som lider. Det är 15 procents dödlighet bland dem som är aktuella för skuldsanering och 0,46 procents dödlighet i samma åldersgrupp bland människor som inte är aktuella för skuldsanering. Redan detta visar att det är viktigt att ta tag i det här. Det fanns många bra förslag i utredning. Det fanns egentligen ingen anledning till att detta inte skulle ha trätt i kraft . Jag tycker att det är extra angeläget att regeringen tar tag i frågan med tanke på det. Om man ska tala klarspråk har frågan legat i långbänk hos regeringen på grund av att inte prioriterar frågan. Egentligen finns det en majoritet i för att genomföra detta. Snabba upp processen med utredningen, som jag tyvärr tror mest handlar om att försöka gömma undan frågan ytterligare ett tag! Se till så att det blir ett förslag som läggs på bord före valet så att vi åtminstone kan få det ! Jag yrkar alltså bifall till reservationen om överskuldsättning. Vi anser att vi ska trycka ännu mer på kreditmarknaden och reglera den, för det är här många av problemen finns. Det handlar om lagstiftning för att människor ska klara sina krediter. Det gäller att skapa ett ekonomiskt och socialt hållbart kreditsystem som gör det möjligt även för folk som redan har hamnat i skuldfällan att ta sig ur denna situation. Avslutningsvis tycker vi att bilmålvakter är en jätteviktig fråga, men eftersom regeringen nu äntligen har kommit till skott och gör något på området har vi ingen reservation angående detta. Men vi kommer givetvis att följa regeringens arbete noga, och när förslaget läggs på bord kommer vi att återkomma om det är någonting vi tycker saknas. 144 (M): I det nu aktuella betänkandet har civilutskottet behandlat ett tjugotal motionsyrkanden från den allmänna motionstiden . Motionerna gäller bland annat skuldsanering, överskuldsättning, översyn av insolvensrätten, så kallade fordonsmålvakter, förbehållsbelopp vid löneutmätning och försäljning av utmätt fast egendom. Jag ska uppehålla mig vid tre av de i betänkandet behandlade frågorna, närmare bestämt frågan om skuldsanering som hänger nära samman med frågan om överskuldsättning och frågan om så kallade fordonsmålvakter. Det finns många saker som är angelägna att utreda. I det perspektivet är det bra att det inte finns någon besparing på , något som tidigare stöddes av Socialdemokraterna och som ledde till att utredningsresurserna begränsades. Så är inte förhållandet , och det är tur det. Jag tycker att det är bra att regeringen har tagit initiativ till en utredning som ska föreslå åtgärder som förbättrar möjligheterna för den som har rätt till skuldsanering att också få det. Utredningsdirektiven omfattar frågan om kravet på kvalificerad insolvens som behandlades i tillkännagivande till regeringen . Direktiven tar också upp andra frågor som har aktualiserats genom motioner till . Utredaren ska följa och beakta det arbete som pågår inom ramen för den utredning som har i uppdrag att föreslå en strategi för att motverka överskuldsättning. Förslaget har varit att uppdraget ska redovisas . Även utredningen som ska föreslå en strategi för att motverka överskuldsättning ska redovisa sitt uppdrag . Efter det att insolvensutredning överlämnade sitt delbetänkande har beslutat om ändringar i skuldsaneringslagen som inte hade föreslagits av utredningen. Det innebär att nya överväganden måste göras. Med hänvisning till just detta och till att frågorna är komplexa framstår den föreslagna utredningstiden som rimlig. Att förkorta utredningstiden innebär en risk för att utredarens redovisning av uppdraget inte håller önskvärd kvalitet, vilket kan medföra förseningar i senare led av beredningen av ett lagstiftningsärende. Dessutom är det olämpligt att förkorta utredningstiden eftersom utredaren ska samordna sina förslag med de förslag som läggs fram av utredningen om en strategi för att motverka överskuldsättning. På grund av det jag nu har framhållit bör resultatet av det pågående arbetet inte föregripas genom någon åtgärd från . Jag vill dock påpeka att jag inte har något yrkande när det gäller denna del av betänkandet. Överskuldsättning är ett stort och växande problem som har diskuterats . Det har också förts en diskussion om orsakerna till att människor hamnar i sådana situationer. Väldigt är det olyckliga omständigheter som leder till att människor har fått en inskränkt förmåga att handla. De har inte möjlighet att rättsligt förfoga över sin situation därför att de sitter fast. Flera försök har gjorts att kartlägga orsakerna bakom allvarlig skuldsättning och konsekvenserna av att enskilda hamnar i sådana situationer, men det saknas en samlad och aktuell bild av läget. Mot den bakgrunden tycker jag att det är glädjande att regeringen har beslutat om direktiv till en utredning som ska föreslå en åtgärdsinriktad strategi för att motverka överskuldsättning. Direktiven ligger helt i linje med tillkännagivande . Resultatet av det pågående arbetet bör inte föregripas genom någon åtgärd från sida. Slutligen när det gäller fordonsmålvakter kan jag säga att personer som agerar som så kallade fordonsmålvakter är ett växande problem. Att vidta åtgärder mot detta är en mycket angelägen och prioriterad fråga. Det har skett ett arbete för att kartlägga problemet, och det senaste ledet i det arbetet är en departementspromemoria som innehåller förslag som bland annat syftar till att minska incitamenten att använda fordonsmålvakter. De här förslagen kommer att presenteras . Det finns ingen anledning att utgå från något annat än att regeringen därefter kommer att bereda den frågan skyndsamt och återkomma till med förslag. Jag yrkar bifall till förslaget i utskottets betänkande såvitt avser punkterna 2, 3, 4, 5 och 6, vilket innebär att reservation 2 och 3 ska avslås. 145 (S) replik: Det är tur att det åtminstone händer någonting i regeringen när det gäller de här viktiga frågorna. Jag tycker att det är mycket märkligt att säga att en utredning inte får arbeta för snabbt på grund av att det finns andra utredningar som också jobbar med frågan. Det är väl bra om den angrips från så många håll som möjligt. har tagit initiativ till en utredning som är kopplad till de här frågorna. Det är trevligt att det finns ett engagemang där. Jag tror inte att det utredningsarbetet försvåras av att man till exempel sänker gränsen från till när det gäller processen för skuldsanering. Det skulle tvärtom underlätta. Likaså om man sänkte beloppet för att bevilja skuldsanering. Jag tror inte alls att detta motverkar varandra utan tvärtom. Huvudproblemet är att regeringen inte tog tag i den här frågan när den var rykande färsk och aktuell, det vill säga när kom med sin utredning och remissinstanserna var så positiva som de var. Drar man en fråga i långbänk uppstår nya frågor på vägen. Någon form av förslag på det här området har ju kommit även om det är alldeles för lite och marginellt. Jag tycker inte att det är någon anledning att dra det i en ny långbänk, vilket riskerar att ske. Det är inte ett speciellt starkt krav att förslag skulle kunna förverkligas inom mandatperioden. Det har redan gått . 146 (M) replik: Jag tror att man ska se de här frågorna i ett helhetsperspektiv. Det är viktigt eftersom problembilden är ganska komplex. Om man ska kartlägga den dagsaktuella situationen när det gäller överskuldsättning och orsakerna till att människor hamnar i den här situationen i ett brett perspektiv, där utredaren också ska föreslå en mängd olika åtgärder på detaljnivå, är det rimligt att utredaren i den andra utredningen, som gäller motsidan av detta och som ska föreslå ändringar i lagstiftningen beträffande skuldsanering, har ett ganska nära samarbete med den som gör kartläggningen. Det här gäller alla delar även om det finns någon del som är enklare att lösa därför att det finns material från den tidigare insolvensutredningen till exempel. I det här sammanhanget är det också viktigt att den ändring i skuldsaneringslagen som senast genomfördes innebar utökade möjligheter för näringsidkare att få skuldsanering. Man vet inte vilka konsekvenser det får i helhetsperspektivet om man förändrar lagstiftningen i enlighet med vad många vill. Den frågan är viktig att utreda. Det finns olika intressen i det här. Det är naturligtvis ett starkt intresse att människor ska komma ur en situation där de är starkt skuldsatta för att så att säga komma på banan igen och kunna arbeta och bidra i positiv mening. Men finns det en aspekt som gäller den allmänna betalningsmoralen och hur lätt det ska vara att ta sig ur sina skulder. Det här måste vi balansera på bästa sätt i ett samhällsekonomiskt perspektiv för att åstadkomma bästa resultat. Problemet med skulder är att det alltid är någon som betalar i slutändan, och förhoppningsvis är det rätt gäldenär. 147 (S) replik: Den här frågan om näringsidkare är definitivt ingen ny fråga. I praktiken handlar det om en handfull fall. Hade man tagit tag i de här frågorna tidigare hade man inte behövt ha som skäl nu för att utreda frågan att det har gått man tittade på den senast. är läget som det är, och självfallet ska man utreda detta med näringsidkarna, men man behöver inte göra det . Det är uppenbart vad målet är. Målet är att både privatpersoner och näringsidkare ska kunna börja på ny kula för sin egen skull och för samhällets skull. Man ska kunna fortsätta med företagandet trots att man har varit i skuldfällan. Vi vill att utredningen ska få på sig. Det är trots allt med tanke på att de här frågorna har stötts och blötts tidigare och att har kommit med utmärkta förslag som jag anser fortfarande håller. Jag kan inte förstå varför man ska dra ut på processen ännu längre än så, utan jag tycker att det är ett rimligt krav att vi ska kunna få frågan på bord om . Den här frågan handlar faktiskt om liv eller död, även om man kanske inte tänker på det på det sättet. Jag sade tidigare att det är 15 procents dödlighet bland människor som är aktuella för skuldsanering och bland befolkningen i genomsnitt i samma åldersgrupper. Det är också nio gånger vanligare med stressrelaterade sjukdomar i den här gruppen. Det handlar alltså om hälsa och liv, vilket gör att jag tycker att man bara av den anledningen ska prioritera och snabba upp processen. Vi har drygt 500 000 överskuldsatta personer i . Med dagens skuldsaneringsregler är det ungefär 7 000 som får skuldsanering . Med förslag skulle det kunna vara uppemot 20 000. Det är alltså inga gigantiska förändringar, men för varje enskild människa är det otroligt viktigt, så jag vidhåller mitt förslag att snabba upp processen. 148 (M) replik: Vi har en skuldsaneringslagstiftning som innehåller regler som ger ganska goda möjligheter att få skuldsanering för den som är i en sådan situation att det behövs. Men vad man har kunnat konstatera är att väldigt många som skulle kunna få skuldsanering faktiskt inte ansöker om det. Det är också en sak som behandlades i det förra riksdagsärendet, nämligen just att det behövs informationsinsatser för att människor som är berättigade till skuldsanering ska ansöka om det. Jag tror för egen del, utan att ha något vetenskapligt belägg för det, att människor som hamnar i de här situationerna ofta gör det för att de är sjuka eller för att det händer någonting i deras omgivning som påverkar dem starkt. De människorna är skörare av många skäl, och det kanske inte är själva överskuldsättningen som är orsaken till den förhöjda dödligheten, utan det kan vara en mängd andra faktorer som ligger bakom. Jag vill påpeka vad utredaren som ska utreda själva skuldsaneringsdelen ska förhålla sig till när det gäller den andra åtgärdsinriktade strategin för att motverka överskuldsättning. Den utredare som ska titta på överskuldsättningsproblematiken ska beskriva de problem som en skuldsättning medför och också ge en bild av antalet personer som är drabbade och vilka olika grader av skuldsättning som de här personerna är drabbade av. Problemens omfattning ska analyseras i form av konsekvenser för den enskilde, för anhöriga och för samhället i stort, och en särskild analys ska ske av konsekvenserna för barn och unga i svårt skuldsatta familjer. Det ska också utredas vilka vanliga orsaker som finns till att enskilda hamnar i de här situationerna. Det här är några av de saker som ska utredas, förutom att det ska presenteras risk- och sårbarhetsanalyser, och varningssignaler ska identifieras. Det är rimligt att det här står i parallellitet till den andra utredningen. 149 (C): Tack, , för den utmärkta redogörelsen för den politik som vi i Alliansen företräder och för det som till stor del också är innehållet i utredning! Jag yrkar bifall till reservation 1 och avslag på utskottets förslag under punkt 1 om skuldsanering, och jag yrkar bifall till övriga punkter i betänkandet och därmed avslag på reservationerna 2 och 3. Att regeringen nu släpper sargkanten i denna fråga är glädjande, särskilt för oss i som har drivit frågan om att underlätta skuldsanering hårt. Det gjordes långt före min tid. Bland annat den nyutnämnde landshövdingen i , , och även min företrädare i civilutskottet har menat att det är viktigt att vi ger fler människor möjlighet att bli skuldfria. Ska vi i vårt samhälle främja företagande och entreprenörskap måste vi också kunna visa på en väg tillbaka för dem som vågar och som misslyckas. Om vi har en solidarisk syn på människan är det en del i trygghetssystemet att det finns ett sätt för den som vill det att komma ur sin ekonomiska skuld, oavsett hur den har uppkommit. föreslog i sin utredning som presenterades 2008 två viktiga förändringar. Den ena var att skuldernas ålder inte skulle ha någon betydelse. Den andra handlade om sättet att bestämma hur stor en skuld ska vara för att räknas som kvalificerad insolvens och därmed ge skäl till att gå med på skuldsanering. En person som har dragit på sig skulder ska inte behöva dras ned i passivitet och depression i avvaktan på att skulden ska bli så gammal att den kvalificerar till skuldsanering eller så stor att man inte inom överskådlig tid ska kunna betala av den. Det leder bara till att problem skjuts medan skulden växer ännu mer. Detta blev åtminstone till en del regeringens politik när den nya skuldsaneringslagen klubbades 2011. När det gäller den andra frågan, vad som ska räknas som kvalificerad insolvens, blev det svårare. Frågan om att kunna eller inte kunna betala av sina skulder inom överskådlig framtid har aktualiserats i ett rättsfall där en person trots mycket höga skulder inte beviljades skuldsanering. Det gjorde att slog larm när de såg hela det stora isberget guppa under vattenytan i det kalla skuldhavet. Är ambitionen att fler och inte färre ska få möjlighet till skuldsanering menar att det är viktigt att också den här delen i Ertsborns utredning kan genomföras. Att människor får möjlighet att betala av sina skulder till borgenärerna, alltså de som de har skulden till, är något alla vinner på. Den som är skuldsatt och inom rimlig tid kan göra sig skuldfri är mer motiverad att ta tag i sina möjligheter att börja om och göra rätt för sig. Ingen är betjänt av att gäldenären står i evig skuld. kan borgenären, det vill säga den som ligger ute med pengarna, glömma att någonsin få tillbaka sina pengar. Skuldsanering är också ett sätt att främja småföretagarintressen. har stått bakom tankarna att man dels ska kunna bli av med sina skulder relativt kort efter det att man ådragit sig dem, dels att de inte ska tillåtas bli så stora att man måste ägna de bästa av sina yrkesverksamma och aktiva år åt att betala av dem. Det är två viktiga faktorer för att människor över huvud taget ska vara intresserade av att göra rätt för sig i stället för att ge upp. En annan kanske ännu viktigare fråga är den som EU-minister tillsatt en utredning om och som ska gå på djupet i överskuldsättningens orsaker och konsekvenser för den enskilde, för företagen och för samhället i stort. Varför är det så kallt i vattnet att isbergen bildas? Vi lever i ett konsumtionssamhälle, och det är väldigt lätt att låta sig ledas in i tron att ekonomin klarar av mer än den gör. Vi förleds gärna att tro det av dem som vill sälja och låna ut. Ju fler det är som drar på sig skulder, desto större kostnad blir det för samhället att reda ut de problem som uppstår för personerna som drabbas och deras närmaste. Ett problem är att det är många som inte ansöker om skuldsanering. Det finns ett mörkertal, men det finns också hopp om en ljusning förutsatt att vi kommer till botten med orsakerna och kan arbeta förebyggande. Det är alltså två mycket bra initiativ och utredningar som har kommit från regeringen . är därför mycket nöjt med att regeringen nu ger i uppdrag att på nytt utreda skuldsanering för evighetsgäldenärer och att man gör det som man också låter utreda hur man framöver ska kunna motverka överskuldsättningen. Det är förvånande att oppositionspartierna inte låter sig nöjas med det utan propsar på att sätta en snävare tidsram än den som är och sträcker sig till för de här båda var för sig och tillsammans mycket viktiga utredningarna. Som någon av företrädarna för oppositionen mycket riktigt har påpekat tidigare är det ingen som tjänar på att detta hastas fram. Resultatet av en snabbutredning blir sämre, och de förslag om lagändringar som ska komma ut av det här måste gå hand i hand. Med möjligheten att kunna bilda en oppositionsmajoritet kring detta har frestelsen blivit stark att knäppa regeringen på näsan. Må så vara. Jag har ingen anledning att känna mig missnöjd med det sätt som Alliansen har hanterat den här frågan. Skulle vi falla på detta i kammaren gör vi inte det med svansen mellan benen utan med flaggan i topp. Är man otålig från oppositionens sida skulle det vara intressant att veta vilka det är som vinner på några månaders tidigareläggning. Varför är ni så angelägna om att förslag ska kunna läggas fram före valet ? Är tilltron till Alliansens regeringsduglighet så stark att ni inte vågar vänta till efter valet? Att det finns en brottslig verksamhet som är kopplad till begreppet fordonsmålvakter blev jag personligen varse när jag privat skulle sälja en relativt ny bil på blocket. Jag blev ganska snabbt kontaktad via mejl av sådana intressen som förutsatte att jag utan den nödvändiga pappersexercisen skulle låta bilen skeppas i väg någonstans till utlandet mot att jag skulle få betalt via . För den oinvigde behövdes det inte så många telefonsamtal ring en vän för att förstå att syftet var att jag som säljare skulle bli målvakt till min egen bil. Jag tycker att det är bra att den här brottsligheten uppmärksammas, och det är flera som har skrivit motioner i ärendet. Regeringen har varit aktiv i frågan och förväntas komma med förslag, och det är bra. Jag välkomnar det. 150 (S) replik: Jag reagerade lite på att vi skulle ha hastat fram processen, för maken till den långbänk som har varit kan man väl knappast hitta. hade en utredning klar som skulle ha kunnat träda i kraft , så det har verkligen dröjt. Det vi reagerar mest på från oppositionen är att det har dröjt så länge, och har man begravt frågan i ytterligare en utredning som ska ta väldigt . Om vi ska vara ärliga hade aldrig utredningen som regeringen har tillsatt, och som vi vill ska vara färdig åtminstone , kommit till stånd om vi inte hade pressat regeringen. Det finns ju ett skäl till att inte genomförde utredningsförslag, trots att det fanns majoritet i för det, och det är att var emot förslagen. Däremot var de andra partierna i för det, inklusive . Det är väldigt märkligt att regeringen har kört över en riksdagsmajoritet. Då tycker vi från oppositionen att det minsta man kan begära är att det åtminstone genomförs före mandatperiodens slut. Anledningen till att regeringen gör något över huvud taget i frågan är risken att det annars blir ett utskottsinitiativ, alltså att stiftar lag. Det har varit aktuellt för oss i oppositionen att vi skulle stifta lag utifrån förslag. Det finns så klart frågan om näringsidkarna, och även om det är en liten begränsad fråga kan vi se det som ett skäl att ändå låta regeringen utreda den delen. Men resten är redan utredd, så det förvånar mig att vi sägs vilja snabba på processen när vi aldrig har varit med om värre långbänk än den som varit. 151 (C) replik: Huruvida det var bra eller dåligt att utredning inte genomfördes i sin helhet kan vi diskutera. Jag ger mig inte in i den diskussionen. Jag hade själv gärna sett att mer av det som föreslog hade blivit verklighet. blev det inte så. Lagen stiftades på i stort sett det sätt som var inne på men inte helt och hållet, och det har då fått konsekvenser. Jag redogjorde för ett rättsfall som jag pluggade in inför den här debatten och konstaterar att tiden som krävs för att bli skuldfri är lite . Det innebär att många inte blir föremål för skuldsanering som var avsikten. Det här är också saker som man måste titta på, precis som man i den andra utredningen som jag har redogjort för ska titta på hur det kommer sig att man hamnar i skuldsituationer över huvud taget. Det är viktigt att sammanfoga de bägge frågeställningarna varför skuldutsättning uppstår och vad vi kan göra när skuldutsättning har uppstått för att göra människor skuldfria utifrån de förutsättningar som ges. Jag tycker, fru talman, att far lite med osanning när hon säger att utredningen inte kommer att redovisas inom den här mandatperioden. Båda utredningarna beslutades , och enligt vad jag ser ska uppdraget redovisas . Vi talar om . I min värld är det om man räknar bort en eller två sommarmånader. Men det kan tänkas att en utredare jobbar även , och då blir det . Jag kan inte säga att det är en speciellt för en utredning. Jag håller inte med om den bilden. 152 (S) replik: Nej, det kanske det inte hade varit om det varit helt nya frågor som aldrig hade utretts förut. Men utredning är i färskt minne, och remissinstanserna var väldigt positiva till den, så den måste ändå vara ett underlag. Det är ju ett extremt slöseri med resurser att utredningen över huvud taget tillsattes och fick jobba om man inte har den som utgångspunkt i arbetet. Sedan vill jag rätta mig. Jag var lite otydlig. Det viktigaste är egentligen inte att utredningen blir klar inom mandatperioden, utan det viktiga är att vi får ett lagförslag på bord så att vi kan stifta lag i frågan före mandatperiodens slut. Då räknar vi med att regeringen måste ha lite tid på sig att utarbeta ett lagförslag, för det är ju remisstid och allt möjligt kopplat till utredningen, och regeringen ska bedöma utredningens förslag.