prot · GZ09120 · 2012-05-30 00:00:00 — Den siffran tycker jag att ska ta med sig från den här debatten, och nästa gång vi har en debatt kring vetenskapliga papper kanske man ska komma ihåg att det finns flera olika bilder. Det finns inte en enda bild av detta. Avslutningsvis: försade sig lite när han sade att de gärna ser ett samarbete med andra europeiska länder. Ja, det var just det. Var hamnar då ? Var hamnar den ekonomiska framtiden, som byggs i BRIC-länderna , , och ? Låt mig också lägga till ett S för . Hur ska vi förhålla oss till dem, om vi inte tillåter migration över gränserna till och från vårt land? Var någonstans i välståndsligorna kommer vi att hamna om inte medieföretagen expanderar till andra marknader, tar hit personal och utbildar sig? Jag tror att vi kommer att hamna väldigt långt ned då det är min bedömning. 141 (S): har egentligen sagt allt som behöver sägas, men jag ska göra ett tillägg utifrån det anförande som höll och de svar han gav. , TCO, deltog i arbetskraftsinvandringsseminariet. Jag ska läsa upp hans svar på vilka viktiga frågor som var att hantera: Det är två förslag som TCO tycker är mest nödvändiga. Det ena är efterhandskontroll av att den utbetalade lönen stämmer med den utlovade. Det behöver inte leda till längre handläggningstider, vilket ministern antydde. Detta säger alltså TCO. Det är precis det som ministern säger här i kammaren. TCO:s representant säger vidare: Det är kontroller som sker i efterhand och som dessutom kan göras ganska enkelt, smidigt och obyråkratiskt för de arbetsgivare som sköter sig. kan samköra uppgifter om utlovad lön med uppgifter om inbetalade skatter och avgifter. Om det finns avvikelser kan man göra djupare kontroller. ( ) Det andra är verksamma sanktioner mot arbetsgivare som bryter mot reglerna. Som flera har påtalat är det en konstig ordning att den enda som kan utsättas för en sanktion är den person som inte har fått den lön och de villkor som var utlovade. Detta är vad TCO sade på arbetskraftsinvandringsseminariet. Jag vill också göra ett påpekande här i kammaren. framhöll att det fanns en reservation där har följt med Socialdemokraterna och . Jag vill påpeka att när det gäller just efterhandskontroller är regeringen och helt överens om att några sådana inte ska införas. Det är därför man har röstat emot det förslag som Socialdemokraterna och står för, nämligen att det ska bli efterhandskontroller, precis som TCO och övriga fackförbund har krävt. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas .) 21 § om pensioner Föredrogs socialförsäkringsutskottets utlåtande /12:SfU15 om pensioner (KOM(2012)55). 142 (S): ska vi debattera pensionsfrågorna med anledning av att EU har återkommit med en vitbok om pensionssystemen i . När jag tittar på talarlistan konstaterar jag att det är Pensionsgruppens ledamöter som kommer att debattera den här frågan, trots den kritik som har framförts från andra partier om att debatten i pensionsfrågorna är alldeles för sluten och sker i stängda rum. Det förvånar mig att de partier som har framfört denna kritik inte deltar i den här debatten. Jag vill börja med att yrka bifall till utskottets förslag, som det faktiskt råder full enighet om. I utlåtandet markerar utskottet tydligt att pensionsfrågorna är nationella frågor som inte hör till EU:s kompetens. Det är ett mycket viktigt ställningstagande. Det är dock bra att man gör en jämförelse av pensionssystemen mellan länderna för att se möjligheter till utveckling på olika sätt. Informationsutbyte i pensionsfrågorna är viktigt. Den kanske allra viktigaste delen i detta är att se hur våra pensionssystem fungerar när det blir allt vanligare att människor rör sig över gränserna och arbetar i olika länder och hur pensionerna då ska samordnas. Det finns stor anledning för EU att engagera sig i detta tillsammans med länderna. Det finns anledning att se över vårt pensionssystem. Vi behöver troligen göra en del justeringar med anledning av den demografiska utveckling vi har framför oss. Ingen hade kunnat förutse att vi i genomsnitt blivit äldre i vårt land. Den utvecklingen ser vi även i andra länder. Jag tänkte nu gå över till att diskutera vårt pensionssystem. Vi har fått den första delen av , och utifrån den kan vi konstatera att det är många saker som lyfts fram i den som inte går att åtgärda inom ramen för själva pensionssystemet. Det kommer att behövas omfattande åtgärder på arbetsmarknaden för att vi ska få rimliga pensioner . Jag vill här peka på några saker som vi socialdemokrater tycker är viktiga. Jag tänker ta upp fem områden: 1.Bättre arbetsmiljö 2.Att bekämpa åldersdiskrimineringen 3.Det livslånga lärandet 4.Rehabilitering och omställning 5.Fler behöver arbeta mer Först tar jag upp arbetsmiljöfrågorna. Förutsättningen för framför allt kvinnor är att arbetsmiljön måste förbättras. Det måste bli möjligt för fler att arbeta heltid, men fler måste också orka arbeta längre för att de ska få en rimlig pension. Arbetslivet behöver förlängas för de allra flesta. Den andra punkten är att åldersdiskrimineringen behöver bekämpas. Utredningen visar att det finns en åldersdiskriminering i arbetslivet . Det måste bli tillåtet att arbeta kvar längre än för dem som vill. Här behöver attityden från arbetsgivarna ändras. Det vi nu börjar se är att allt fler arbetsgivare köper ut sina äldre genom att använda förtida uttag av den allmänna pensionen utan att det i grunden finns några avtalade lösningar på det här området. Det behöver också hittas bättre former för deltidslösningar, så att fler orkar arbeta längre. Den tredje punkten är det livslånga lärandet. Det blir allt tydligare hur viktig utbildningen är för att kunna finnas kvar på en alltmer utvecklad arbetsmarknad. Vi behöver hitta nya former för utbildningar i arbetslivet liksom möjlighet att utbilda sig högre upp i åldrarna. Den fjärde punkten är rehabilitering och omställning. De ändringar som regeringen genomfört i sjukförsäkringen har lett till omfattande utförsäkringar. Effekterna från rehabiliteringskedjan har inte alls lett till att många människor har återfått sin arbetsförmåga, utan alltför många har hamnat långt från arbetsmarknaden. Det behövs ett helt annat arbete för att fler ska ha möjlighet att finnas kvar eller komma tillbaka till arbetslivet. Här vill jag se en utveckling av omställningsavtalen, så att de omfattar både rehabilitering och omställning för sjuka. Den femte punkten är att fler behöver arbeta mer. Den del som oroar mig mest är att alltför många inte har ett arbete att gå till. Med en arbetslöshet på går pensionssystemet miste om viktiga inkomster, men det allra värsta är att dessa personer inte tjänar in tillräckligt till sin egen pension. De riskerar därigenom att bli förlorare den dag de ska ta ut sin egen pension. De tappar intjänande till det allmänna pensionssystemet, men de får heller ingen tjänstepension. Tjänstepensionen kommer ju att bli en allt viktigare del av den egna pensionen . Det finns många fler saker i vårt samhälle som kommer att påverka våra framtida pensioner. Jag tänker här nämna några möjliga förändringar som måste övervägas. En av dem är behovet av att förstärka inkomsterna till pensionssystemet. Min bedömning är att det inte räcker att justera i pensionsåldrarna, utan avsättningen till pensionerna behöver höjas. Det kan ske på flera olika sätt. Att växla över delar från premiepensionen till det allmänna systemet kan vara ett. Att höja avgiften kan vara ett annat. Att använda en del av den allmänna löneavgift som löntagarna avstått från tidigare känns inte alls orimligt. Det kanske är så att taket ska höjas, på samma sätt som taken i sjukförsäkringen och a-kassan behöver höjas. Som avslutning vill jag säga att vi socialdemokrater kommer att återkomma med förslag om att förändra beskattningen av våra pensioner. Pension och lön ska beskattas lika. 143 (M): Jag skulle vilja börja med att yrka bifall till socialförsäkringsutskottets förslag. Det här utlåtandet handlar om en mycket viktig fråga för . Många länder har nämligen fortfarande undermåliga pensionssystem som inte kommer att hålla för ökade demografiska påfrestningar. Dessutom kommer detta i högsta grad att påverka den ekonomiska stabiliteten både för enskilda stater och för Europasamarbetet i stort. Därför har kommissionen skickat ut en vitbok med sikte på att få till långsiktiga förändringar för att säkerställa att staterna har tillräckligt bärkraftiga och trygga pensionssystem. I den här vitboken ställs ett antal mycket relevanta frågor, som man vill ha svar på, till varje EU-stats regering och parlament. Man kan läsa den svenska betänkande. De har ett intressant kapitel om jämförelser mellan olika . Här framgår det med tydlighet att många av EU-länderna kommer att ha stora problem med sina ekonomier och pensionssystem om de inte gör något från grunden annorlunda. Det är framför allt tre fel som de europeiska pensionssystemen är behäftade med. De har ingen eller liten koppling till tillväxten. De har ingen eller liten koppling till livslängden. Och de har ingen eller liten koppling till arbete. Det här är brister som även vårt tidigare ATP-system hade. En annan sak som framgår när man läser dessa jämförelser är att det finns en rad undantag när det gäller att jobba ända fram till den statliga normåldern. Den kan vara . Den kan vara . Den kan i vissa länder vara eller till och med eller liknande. Har man arbetat ett visst antal år så är det i de flesta andra europeiska länder får man nämligen till och med gå i förtida pension. Detta gör att det i många länder fortfarande inte är ovanligt att gå i pension till och med en bit . Vad har då detta med pensionssystem att göra? Vi har väl gjort vår läxa och konstruerat ett bättre och mer hållbart pensionssystem? Ja, det kanske vi har gjort rent tekniskt. Vi har dessutom en politisk stabilitet genom pensionsöverenskommelsen. Men precis som talaren före mig pratade om tror jag inte att det räcker . Vi ingår i oavsett om vi är med eller utanför EU, oavsett om vi är med eller utanför EMU. handel med omvärlden är till inriktad på EU-länderna. Skulle det bli kraftiga obalanser för att man inte klarar sina pensionssystem kommer också att drabbas hårt. Jag delar därför regeringens och utskottets syn på denna fråga. Det är viktigt att kommer i gång med det långsiktiga arbetet med att genomföra stabila statsfinanser och pensioner. Vi tycker att detta till stor del är en nationell fråga för varje nation. Men det hindrar inte att man hjälper varandra med jämförelser mellan staterna. Det är också viktigt att EU tar fram gemensamma regler så att EU:s medborgare på ett enkelt sätt kan arbeta i olika länder men ändå få tillgodoräkna sig pension på ett enkelt sätt, som också kan redovisas genom en gemensam kommunikationsbank . Det är viktigt om vi ska kunna använda EU på ett maximalt bra sätt . Vi anser också att alla åtgärder för att det ska bli fler arbetade timmar är viktiga. Det gäller större jämställdhet i arbetslivet och en höjning av pensionsåldern utefter ett demografiskt synsätt. Men det handlar också om att vi använder det som har redovisat och kommer att redovisa i slutbetänkandet och att vi för fram och stärker vårt eget pensionssystem, så att vi kan ha ett pensionssystem som håller in för våra barn och barnbarn. Det är viktigt att framhålla att ju fler som arbetar i ett samhälle desto fler skattekronor får vi ihop till våra gemensamma åtaganden och inte minst till våra pensioner. Eftersom dagens arbetstagare betalar dagens pensionärer är det också så att framtidens arbetstagare betalar framtidens pensionärer. 144 (FP): Det är naturligtvis viktigt både för ett samhälle och för de enskilda människorna i samhället att vi har ett pensionssystem som man kan lita på, som människor kan lita på och som håller ekonomiskt i både bra och dåliga tider. När en stor majoritet i beslutade om riktlinjerna för ett nytt pensionssystem höll faktiskt det gamla ATP-systemet på att falla sönder. Framtida generationer kunde inte lita på att få ett tryggt pensionssystem. De viktiga inslagen i det nya nu gällande pensionssystemet är just att det ska vara långsiktigt hållbart och pålitligt, ligga utanför statsbudgeten utan risk för plötsliga ogenomtänkta beslut och ha inbyggda balanssystem så att förhållandet mellan tillgångar och skulder är hållbart. Vårt pensionssystem har uppmärksammats i många andra länder i världen, länder som själva har fått stora problem med att betala ut pensionerna. Den här vitboken från , som ett enigt utskott har ett yttrande över, talar just om de problem som vi ser i . Ett land som har, förutom alla andra ekonomiska problem, ett pensionssystem som lovar mer än vad det någonsin kan uppfylla. Vi har liknande problem med pensionssystemen i och i åtskilliga andra länder. Därför vill man med vitboken starta en diskussion om hur EU-länderna ska kunna skapa ett tryggt och hållbart pensionssystem, var och en på sitt sätt. Utgångspunkten är att det, om ett EU-lands pensionssystem havererar och det blir sociala spänningar och nöd, drabbar många andra i hela EU-gemenskapen och kanske andra länder också. Vi har alltså ett gemensamt intresse av att vi har ett fungerande och hållbart pensionssystem i alla europeiska länder och i första hand i EU-länderna. De problem som vitboken lyfter fram är just de här sakerna. Hur kan vi anpassa den reella pensionsåldern till den ökade livslängden? Hur ska man på olika sätt motverka att människor tar ut pension för tidigt och att de slutar jobba för tidigt? Hur kan man stödja ett bättre yrkesliv genom bland annat bättre tillgång till livslångt lärande och anpassade arbetsplatser och bättre arbetsmiljö? Vad som är en utmaning i flera europeiska länder, hur märkligt vi än kan tycka att det är, är att införa samma pensionsålder för kvinnor och män och i övrigt se över så att pensionssystemen fungerar på ett jämställt sätt. Det är några av de punkter som vitboken tar upp. Jag kan då jämföra med som redan har ett pensionssystem som vi på många sätt kan vara stolta över men inte slå oss till ro med. Vi har tillsatt en pensionsåldersutredning, som nämndes här, som just arbetar med de här viktiga frågorna och som har presenterat ett delbetänkande. Det utredaren tittar på är hur vi kan komma ifrån alla de synliga och osynliga gränser som först och främst gör att människor nästan känner sig tvingade att avbryta arbetslivet . Hur kan man göra det mer lönsamt att arbeta längre? Hur kan man ändra attityden, och hur ska man kunna motverka rent diskriminerande attityder? Jag ska fatta mig ganska kort för en gångs skull, herr talman, för vi har inga delade meningar om detta. Utskottet konstaterar att det är väldigt bra att EU tar upp det här till en öppen diskussion och att kommissionen kan stödja, skapa dialog, samla statistik och lämna information om hur pensionssystemen utvecklas. är vi överens om i utskottet att kraftigt understryka att besluten om pensionssystemen ska ligga på nationell nivå. Där är vi överens, och det är viktigt att framhålla. Jag som är en mycket stor EU-vän vet ändå att ibland får man vara lite uppmärksam på att det kan vara en lite otydlig gräns för när EU öppnar för att föra över beslut på EU-nivå som vi tycker ska ligga på nationell nivå. Det finns ingenting som tyder på det i det här fallet. Men jag tycker ändå att det är bra att vi betonar att det är viktigt att alla europeiska länder har en dialog om hur man på olika sätt kan skapa ett hållbart pensionssystem men att själva besluten och de praktiska utformningarna ska ligga på nationell nivå. För övrigt det glömde jag att säga pågår det arbeten i just nu med beredningar som regeringen har tillsatt efter det att pensionsgruppen har tillstyrkt det. Det handlar om att se över om PPM-fondernas framtid på något sätt behöver justeras, hur AP-fondernas organisation ska vara, hur vi kan förstärka det rent finansiella systemet och hur man kan göra praktiska tekniska justeringar i pensionssystemet för att undanröja vissa effekter som man kanske inte förutsåg när man skapade systemet . Jag kommer att återkomma till pensionsdebatten. Jag utgår från, som , att systemets principer ska vara kvar. Jag kan naturligtvis vara öppen för en diskussion framöver om att göra vissa ändringar inom principens ram. Men jag vill inte säga vad jag tycker om olika förslag, utan jag vill avvakta de beredningsförslag som kommer . Vi kommer säkert att ha anledning att ha en rejäl debatt, diskussion och dialog om pensionerna framöver när de olika arbetsgrupperna kommer med sina förslag. Avslutningsvis är vi alltså ett enigt utskott som konstaterar att det är bra med en dialog och ett samarbete inom EU om pensioner och att det vore negativt för hela EU om några pensionssystem havererar. betonar ett enigt utskott att besluten om pensionerna ska ligga på nationell nivå. Jag yrkar bifall till utskottets förslag till beslut. 145 (S) replik: Det finns många frågor som vi är överens om när det gäller pensionerna. Det var med viss förvåning som jag läste en av kvällstidningarna, där partiledare går ut rätt så tydligt och säger att pensionsåldern bör vara . Då är min enkla fråga: Delar sin partiledares uppfattning i frågan? 146 (FP) replik: Det är en bra fråga, för jag tror att vi alla tycker att det är väldigt bra om den reella pensionsåldern höjs. Men vi har inte tagit ställning till att höja den formella pensionsåldern till , att folk inte skulle kunna pensionera sig förrän de är . Något sådant förslag har vi över huvud taget inte diskuterat. får visa mig citatet. Men driver ingen sådan politik, utan vi driver en öppning för att göra det möjligt och uppmuntra att människor inte ska sluta jobba så tidigt som de gör . En tänkbar variant är att till exempel höja anställningstryggheten till 69 eller , men det är sådant som vi ska ta ställning till i senare diskussioner. Tyvärr känner jag inte igen det här, men jag vågar ändå säga att det inte finns något folkpartiförslag om att sätta en lägsta gräns för pensionsåldern till . 147 (S) replik: Det är en rätt färsk uppgift. Den finns i , så jag förstår om kanske inte har hunnit se den . Men jag förvånas lite över statsministerns utspel i regeringsförklaringen men också det utspel som partiledare har gjort i sammanhanget. Det förvånar mig lite grann med tanke på den diskussion vi har i de här frågorna. En annan mer öppen diskussion som jag tycker att man kan öppna för, som både och pratar mycket för, är kombinationen av pensionssystem i . Den kan man alltid fundera på. Alltmer av vår pension sparas på konton, och vi ska placera pengarna så att de har ett värde den dagen vi går i pension. En sak man kan fundera över är hur det då kommer att se ut . Är det en styrka att utvecklingen i vårt pensionssystem gör att vi blir beroende av hur pengar placeras i andra länder eller är det en svaghet i vårt system? Det tror jag är en fråga som vi verkligen behöver fundera på, för det innebär att ju mer vi fonderar på egna konton, desto mer risker tar vi, i stället för att ha ett pensionssystem som är mer omfördelande mellan generationerna. Jag skulle gärna vilja höra hur ser på den problematiken. 148 (FP) replik: Tiden medger inte att ha en djupgående pensionsdiskussion . Men det är viktigt att ett pensionssystem garanterar människor som inte har ett dugg lust att fundera över var de ska placera sina pengar en trygg ålderdom och att man är garanterad att få tillbaka en del av det som man har tjänat in i form av pensionsrätter. Vårt nuvarande pensionssystem är en kompromiss mellan ett visst mått av valfrihet, att kunna bestämma över hur en del ska placeras på aktiemarknaden och så vidare, och ett obligatorium och den övervägande delen som vi alla vet att man inte själv placerar. Jag tror att man ska utgå från det, men var gränsen ska gå och vilka justeringar man ska göra får vi ha en seriös och långsiktig diskussion om. Jag tycker att det är bra att det finns ett inslag av valfrihet i pensionssystemet, men det är också oerhört viktigt att det dels är obligatoriskt att vara med i ett allmänt pensionssystem, dels att man är garanterad en reell pensionsutbetalning när man blir gammal, oavsett om man har lust att fundera över placeringar av pengar eller inte. Var gränsen ska gå får vi diskutera vid ett annat tillfälle, men det är en viktig och intressant diskussion. När det gäller vad statsministern sade var det helt uppenbart, även om alla som debatterade tolkade det som att han ville höja pensionsåldern. Han sade bara att det är fullt möjligt att tänka sig att folk jobbar till 75 , men han sade ingenting om en obligatorisk pensionsålder. Framgår det att har sagt det är jag övertygad om att han är felciterad. 149 (C): Som vi har hört här måste ekonomin i EU fungera. En viktig del i den ekonomi som vi ju alla är beroende av är att våra pensionssystem fungerar, eller rättare sagt att vi kan få ersättning när vi inte själva kan arbeta. Det kan bland annat bero på ålderdom, och då är pensionen en väldigt viktig del. Vi har också hört att det är skillnader i hur pensionssystemen fungerar i . Det gynnar ju inte den fria rörligheten när det varierar så oerhört mycket. Därför finns det skäl, som framgår av vitboken, herr talman, för oss att dela med oss av våra erfarenheter. Det som vitboken går ut på är just att vi i EU:s länder ska dela med oss av erfarenheter av hur ett bra pensionssystem kan fungera. Självklart behöver vi också göra en del med vårt eget pensionssystem. Vi har två system i , ett som ger en pension om vi har haft en arbetsinkomst och ett annat som helt och hållet bekostas av våra skattepengar. Det vi pratar om är det som innebär att vi arbetar. Det betyder att det är viktigt för oss att se till att det är fler som arbetar och att vi får möjlighet att också arbeta längre. Ska vi få in mer pengar i vårt pensionssystem, vilket är angeläget, kostar det pengar hur vi än bär oss åt. Den stora frågan för oss här i är att komma fram till hur vi ska få mer pengar till vårt pensionssystem. Vad är det som är viktigt att tänka på när vi talar om pensionerna? Jo, framför allt är det arbetstiden, som jag sade tidigare. Med tanke på den diskussion som var i kammaren alldeles om att bestämma en pensionsålder vill jag från bolla in: Varför ska vi ha en bestämd pensionsålder över huvud taget? Är det inte bättre att vi tar bort pensionsåldern och ser till att vi har fördelar av att jobba längre och att vårt trygghetssystem, det vill säga arbetslöshetsersättning, sjukersättning med mera, följer med så länge vi vill jobba i stället för att låsa upp oss vid en exakt ålder som är både hämmande och jobbig för många? Det andra vi måste titta på är livslängden, hur länge vi förväntas arbeta och leva. Vi har sett när vi placerar våra pensionspengar i fonder att det finns stora skillnader mellan hur länge man tror att dessa pengar ska betalas ut. Det är också något som vi får lov att titta på i förhållande till vår livslängd. Sist men inte minst är det angeläget att poängtera att vi alla måste få ökade kunskaper och möjlighet att skaffa oss kunskaper om hur vårt pensionssystem fungerar. Det är en brist i samhället att så få känner till hur pensionssystemet fungerar. Jag är övertygad om att om vi visste mer skulle vi också förstå hur vi kan öka på våra pensioner den dagen vi behöver det. En viktig del är att informera våra ungdomar om hur det fungerar, och det borde ingå som ett obligatorium i skolan. Det finns också hinder. Åldersdiskriminering är ett sådant. Våra arbetsgivare satsar inte tillräckligt mycket på oss när vi börjar närma oss ålderdomen. Och hör och häpna, herr talman, den inträffar redan ! Det är alltså viktigt att vi tar bort åldersdiskrimineringen. Arbetsmiljön är också en viktig del. Vi ska trivas på jobbet och få möjlighet att byta arbetsuppgifter. Det gör att vi stimuleras och att arbetsmiljön känns bättre. Jämställdheten är också viktig. Det är ytterst angeläget att vi ser till att både kvinnor och män har en möjlighet att få lika höga löner, vilket dessutom medverkar till att pensionerna blir bättre.