prot · GZ0964 · 2012-01-31 00:00:00 — 1 § Justering av protokoll Justerades protokollen för . 2 § Meddelande om frågestund Tredje vice talmannen meddelade att vid frågestunden skulle frågor besvaras av statsminister (M). 3 § Hänvisning av ärenden till utskott Föredrogs och hänvisades EU-dokument KOM(2011)934 till försvarsutskottet Åttaveckorsfristen för att avge ett motiverat yttrande skulle gå ut . KOM(2012)15 till arbetsmarknadsutskottet Åttaveckorsfristen för att avge ett motiverat yttrande skulle gå ut . 4 § Förnyad bordläggning Föredrogs och bordlades åter betänkanden /12:CU7 och CU8 betänkande 2011/12:JuU7 betänkande 2011/12:SoU7 betänkande 2011/12:FöU2 betänkande 2011/12:KrU2 5 § Svar på interpellation 2011/12:166 om it i skolan 1 Utbildningsminister (FP): har frågat mig vad jag avser att göra för att integrera it-användningen i pedagogiken och utjämna skillnaderna för it-användningen i undervisningen. Den svenska skolan styrs bland annat genom de nationella mål, riktlinjer och kunskapskrav som och regeringen har beslutat om i till exempel skollagen och läroplanerna. I de nya kurs- och ämnesplanerna för respektive för gymnasieskolan förtydligas vikten av digital teknik som verktyg i undervisning och lärande. Enligt skollagen ska också eleverna i och gymnasieskolan utan kostnad ha tillgång till böcker och andra lärverktyg som behövs för en tidsenlig utbildning. Riksdag och regering anger däremot inte hur dessa mål ska nås, utan det bestämmer skolhuvudmännen och skolorna själva. Hur it-användningen ska integreras i pedagogiken är därför en fråga för lärare och skolhuvudmännen. Regeringen beslutade om en digital agenda för . Där framhålls att läroplanernas mål är att eleverna ska erhålla den digitala kompetens som behövs i dagens samhälle och att skolans huvudmän kommuner och fristående aktörer har ansvar för att läroplanerna följs. Regeringen ser positivt på att skolans huvudmän samverkar med andra berörda aktörer så att målet nås med god kvalitet i hela landet. För att stärka lärarnas kompetens att använda it i undervisningen på ett genomtänkt sätt har kraven i den nya lärarutbildningens examensbeskrivningar förtydligats när det gäller lärares pedagogiska användning av modern teknik. Vidare erbjuder , som en del i sitt uppdrag att främja utvecklingen och användningen av it i skolan, kompetensutveckling i praktisk it för pedagoger och skolledare. Inom ramen för detta uppdrag arbetar också med att tillgängliggöra digitala lärresurser. Regeringen följer utvecklingen på detta område genom det uppdrag som getts att följa upp it-användningen i förskola, skola och vuxenutbildning. Uppdraget ska redovisas till , nästa gång senast , alltså om . 2 (S): Jag har skrivit den här interpellationen eftersom det har blivit en väldig debatt om it i skolan . Mycket av detta saknas nämligen i den digitala agendan eftersom utbildningsminister , enligt många, inte riktigt har tagit digitaliseringen i skolan på allvar. Därför vill jag ha en debatt med utbildningsministern om det här. Det finns många goda exempel, och det tror jag att både utbildningsministern och jag har sett på många håll i landet. Det är roligt att se när elever får experimentera, testa sina kunskaper och lära sig på ett nytt sätt. Dessutom kan klyftor överbryggas. Någon kanske har en sämre handstil, men genom att man skriver på en dator eller en platta syns inte detta och så vidare. Det finns mycket man kan överbrygga med digital teknik, men det är väldigt olika i landet. Det är olika mellan stad och land, det är olika mellan olika skolor, och det är till och med olika inom kommuner och beroende på vilken typ av lärare man har. En del är väldigt tända på att pröva sig fram med nya metoder, och det är jättebra. Vi ska prioritera och uppmuntra att lärare vågar försöka sig på nya metoder och pröva digital pedagogik. Men det räcker inte med det. Vi behöver också ha en nationell it-strategi för skolan för att visa vägen och få med oss andra för att överbrygga den digitala klyftan. Det finns för många som står utanför. Det är fortfarande 1,3 miljoner invånare i som står utanför det digitala samhället. Det är inte säkert att det är så många av dem som är elever, men det finns faktiskt några som står utanför av ekonomiska skäl. Den digitala klyftan beror till exempel på, har vi sett, tillgänglighetsskäl i glesbygd, men det är också ekonomiska skäl och kunskapsskäl som gör att människor står utanför. När det gäller ungdomar och barn så kan barn. De vill, kan och ska försöka, men alla har inte riktigt möjligheten att ta sig an en ny teknik eller kan inte ta till sig den på grund av familjens ekonomi. Vi ser också familjer som kanske har en dator men många barn. Barnen får sitta och vänta på sin tur, medan barn i familjer där det är alldeles självklart att barnen har var sin dator nu har en gräddfil i skolan när det ska lämnas in uppgifter och så vidare. Det finns mycket vi skulle kunna bena ut när det gäller en it-strategi för skolan, men det verkar som om gömmer sig bakom att vi nu har antagit den digitala agendan. Den har vi dock antagit bara för att EU antog den , och implementeras den i alla EU-länder. Det är vackert så, men var i framkant. Vi var de som var mest it-mogna. Vi var de som ville mest. Vi var de som ville ligga i framkant. Jag tycker att ska vara den nation som lyfter hela befolkningen, sluter de digitala klyftorna och ser till att fler och fler vill och kan gå in i det digitala samhället. Digital kompetens bygger man nämligen upp . Lärare behöver få den stöttningen. Det fick de i ITIS i skolan som vi hade för tio . har skolorna gjort på olika sätt, och därför skiljer det sig väldigt mycket åt i skolan. Jag vill debattera mer om det här, , och jag vill fortfarande ha ett svar på varför vi inte har en nationell it-strategi för skolan. 3 (S): Jag tänkte börja med ett litet nedslag från verklighetens skola någonstans i . Så här låter det ofta i en niondeklass när SO-läraren hindras i sin undervisning av den moderna tekniken: , kan du hjälpa mig med projektorn? Det funkar inte. Varje gång får masa sig upp ur sin stol, gå fram till fröken, trycka på on/off-knappen på projektorn och pula med datorn så att läraren ska kunna visa sin Point-presentation. Varje gång suckar , och varje gång suckar de andra eleverna, för de vet att fröken är en hejare på att sätta ihop Point-presentationer och använda e-posten, men sedan är det stopp. Jag tycker att dessa 16-åringars skolvardag är en sorglig historia. Det är inte det att jag vill klanka ned på lärarnas oförmåga att hantera den nya tekniken. Det vore att rikta fokus åt fel håll. Snarare är jag i egenskap av riksdagsledamot och stor ivrare av modern teknik den som oavkortat ger mig på den borgerliga regeringen och utbildningsminister för att svensk skola inte har kommit längre. är det tur att sucka. Han tänker förstås på sitt anförande i talarstolen alldeles , där han pläderade för den digitala agendan, initierad av regeringen, som såg dagens ljus . Jag är den första att applådera det projektet; det är ingen tvekan om att landets långsiktiga konkurrenskraft är beroende av medborgarnas digitala kompetens. Frågan är vem som står bakom initiativet till den digitala agendan. Är det bara it-minister , tillika den som har presenterat agendan i olika sammanhang? Har hon verkligen utbildningsministern med sig på tåget? Även om jag vill kan jag inte glömma de uttalanden som ministern gjorde i en tidningsintervju . Det fick mig att tänka på att om hästar hade kunnat rösta skulle det aldrig ha blivit några bilar. Då sade han att han inte ligger sömnlös över att varannan grundskola har datorer som är eller äldre. Då sade han också att en lärares huvuduppgift inte är vid datorn utan i klassrummet och menade att det inte var något problem att tre av fyra kommunala grundskollärare delar dator med sina kolleger. Det skulle vara väldigt välkommet om utbildningsminister lämnade denna förlegade inställning bakom sig och i stället ägnade nattens vargtimmar åt att fundera över hur han kan få fler skolor i landet att lära barn läsa och skriva genom sina bärbara datorer, som man gör i Träkvista skola i , och hur han kan få fler lärare i att göra som i Eskelhems skola på och öppna alla sina dörrar och fönster i klassrummet via bloggar och sociala medier. 4 (S): Den här frågan handlar om tillgången på datorer, men den handlar även om pedagogiken, alltså hur man undervisar kopplat till datorer. Här finns det stora möjligheter, men det finns också en risk att det blir slentrianmässig undervisning där datorn används som ett hjälpmedel. Man kunde lika bra ha skrivit på ett papper men man väljer att skriva i datorn. Här är den viktiga utmaningen, att se till att man utvecklar undervisningen så att man tar till vara de unika egenskaperna med datorer, informationstekniken. Ett exempel är att man förutom att skriva i datorn och skicka sina färdiga uppgifter till läraren kan starta digitala torg på datorn där elever kan utbyta erfarenheter. Man kan också med hjälp av sin dator förmedla sina erfarenheter via sociala medier. Det blir ytterligare en utvecklingsmöjlighet. Man har tagit in kunskap och man förmedlar den kanske både skriftligt och muntligt. Via Skype kan man förmedla den via rörliga bilder. Via bloggar kan man skriva. Det finns oändliga möjligheter utöver det här, men det är väldigt viktigt att man har högt ställda mål för undervisningen, att det inte bara blir en slentrianmässig användning. Sedan är det självklart helt avgörande att man har tillgång till en dator. Vi har ju barnfattigdom i . I , som jag kommer ifrån, är ungefär vart tredje barn fattigt. Är man så fattig att man knappt har råd med mat och hyra är det risk att dator är en sådan utgift som man inte har råd med. Det är väldigt viktigt att se till att de här barnen får samma förutsättningar som alla andra barn så att de både klarar sig i samhället och klarar arbetslivet. Där är förmågan att hantera en dator helt avgörande. Jag tycker därför också att man bör sprida de goda exempel som finns; det finns många runt om i landet. I har vi startat projekt där en bärbar dator delas ut till varje elev på skolorna. Denna dator får man ha dygnet runt. Det ger stora möjligheter att sitta hemma och jobba med skolarbetet. Man behöver inte vara i skolan. Det minskar också den digitala klyftan mellan de elever som har god tillgång till dator hemma och de som inte har det. diskuterade datoranvändning i skolan och kom fram till att man kan sätta upp olika mål för detta. Ett av de här målen är att minska den digitala klyftan mellan dem som inte har tillgång till dator och de som har det i sitt vanliga liv. Men det handlar även om att förbättra elevernas resultat i skolan. Det finns erfarenhet av att datorer faktiskt kan utnyttjas på det sättet. Ett exempel är elever med läs- och skrivsvårigheter. Där kan man ha extra program kopplade till den vanliga undervisningen och de vanliga läroböckerna. Det har visat sig ge effekt och har hjälpt de här eleverna. Det är väldigt avgörande att man ser till att de här erfarenheterna sprids över hela landet, att det inte ska vara beroende av var man råkar bo, om man har tur och bor i en kommun som satsar på it eller otur och bor i en annan kommun. Jag tror att det är viktigt att man inte bara säger allmänt att det är viktigt med datorer och att det ska vara tillgång till datorer, utan att man specificerar vad man menar. Därför tror jag att det är en väldigt bra utgångspunkt att varje elev ska ha tillgång till en dator, helst dygnet runt. Nästa steg är då att i den pedagogiska undervisningen lägga in de mål man har för verksamheten och de erfarenheter som finns av det som faktiskt fungerar. 5 (FP): Det är väldigt intressant att lyssna på den önskelista som några socialdemokratiska debattörer tar upp här. När vi tittar på 290 kommuner kan vi helt klart konstatera att vissa kommuner satsar en hel del på it och digitalisering. Jag har själv fått frågan när jag var kommunalråd i : Ska vi inte satsa på datorerna? Vi måste fråga rektorerna ute på varje skola hur de använder sin budget. Det måste de få bestämma. Det kan inte jag som lokal skolpolitiker göra. Vi tar också del av statsrådets svar, att staten kommer, dels i ämnesplanen, dels också i lärarutbildningen, att ställa vissa krav på kompetens och så att säga skolans utbud. Smarta kommuner satsar inte bara på datorer till elever utan även på sina medarbetare, lärarna. Däremot tycker jag att vi ibland kanske överdriver bristen på it-kompetens bland svenska ungdomar. Jag tror att den ligger väldigt högt internationellt sett. Sedan kan man alltid diskutera om man ska ha en egen dator på exakt varenda skola. Vi är politiker och vi håller på med prioriteringar. Det finns, tror jag, en hel del andra saker som man skulle vilja satsa på när det gäller skolans resultat och kvaliteten i undervisningen i landets 290 kommuner. Jag tycker och jag hoppas att också Socialdemokraterna tycker att det är viktigt att vi satsar på lärarkompetensfrågan, fast det egentligen är ett kommunalt huvudmannaskap. Vi satsar indirekt via karriärstegen på att försöka få upp lärarlönerna. Det är inte statens ansvar. Eller: Vad ska vi prioritera bort om vi även ska lägga till detta? Min absolut sista fråga, fru talman: det verkligen , riksdagsledamöterna här i kammaren, och regeringen som ska diktera vilka instrument och metoder man ska använda i det enskilda klassrummet? Jag tycker inte det. 6 Utbildningsminister (FP): har en it-strategi för skolan. Den finns i läroplanen för skolan. Vi har en bokstrategi för skolan. Den finns i läroplanen för skolan. Vi har en lässtrategi för skolan. Den finns i läroplanen för skolan. Vi har en räknestrategi för skolan. Den finns i läroplanen för skolan. Det säger är ju att om man lyfter ut it-strategin ur läroplanen och gör ett eget dokument av den skulle det på något sätt bli viktigare i skolan. Då kan jag lova: Det skulle bli precis tvärtom. Det är läroplanen som är det viktiga och centrala styrdokumentet för skolan. Och läroplanen är splitter ny, . Den ersatte den gamla . Den är mycket uppdaterad. Det är höga krav på digital kompetens och digitala inslag i undervisningen av precis de skäl som har nämnts här, både för att man ska lära sig att använda it som en del av livet och naturligtvis i första hand för de elever som inte har tillgång till it hemma, som det pekas på. Självklart är det så. Dessutom är it en del i själva undervisningen, för att kunna lära sig saker i undervisningen. Jag är övertygad om att har helt rätt i sitt konstaterande att datorn alltför ofta används som en kvalificerad skrivmaskin. Men det går också att använda datorn och it till mycket mer avancerade saker. Det är alltså hur man använder det i klassrummet som ytterst avgör. har en it-strategi för skolan och den skulle bli betydligt försvagad om vi tog ut den ur läroplanen och skrev ett eget dokument. Det skulle bli en riktig hyllvärmare. Det lovar jag. Så funkar det. Det är läroplanen skolan läser och arbetar efter. Det finns stora problem när det gäller kunskapsresultat i skolan, dock inte på digital läsning. Resultaten sjunker i matematik och naturkunskap, men enligt är mycket framstående på digital läsning. Svenska skolelever är bättre på digital läsning än på annan läsning. Där är unikt. Det är annat vi borde prata om här än digital kompetens. Där är framstående. Vi kan gärna prata om och fundera på vilka åtgärder som behövs för att höja resultaten. Det och OECD-studierna pekar på är att problemet med att använda digital teknik i skolan nu inte längre ligger i att eleverna inte behärskar tekniken eller vad de ska använda den till. Problemet är att när man väl söker kunskap på nätet måste man själv ha tillräckligt mycket kunskaper om det man söker för att förstå vad man ska söka och sedan värdera informationen. Det räcker inte att gå in på en hemsida och läsa ett påstående om att Förintelsen inte har existerat. För att kunna värdera detta måste man själv ha historiekunskaper och kunna ifrågasätta detta. Det är inte digital kompetens som saknas för att använda de digitala medierna mer i undervisningen, utan det är mer fråga om vanliga kunskaper i olika ämnen. Det är där bristerna finns. Detta pekar på när utvärderas. Vi ligger mycket bra till jämfört med resten av den jämförbara världen när det gäller digital läsning. Det är andra kunskaper som behövs för eleverna så att de kan använda it ännu mer i undervisningen. För en lärobok som en lärare väljer ut och ger eleverna finns något slags granskning boken granskas i förväg men på nätet finns allsköns information där en mängd saker inte är korrekta. Man måste kunna värdera den informationen. För att kunna lyfta sig själv från att använda it bara som en informationskälla till att använda de fakta som finns där handlar det om att inneha djupare kunskaper om det man söker inte bara att knappa in sig. Det här handlar om att gå vidare och lyfta fram kunskaperna. ligger mycket bra till enligt . Vi har en nationell it-strategi. Det finns mycket mer att göra, men tro inte att lösningen skulle vara att lyfta ut it-regleringen ur läroplanen och skapa ett eget dokument. Det skulle försvaga styrningen av it i skolan. 7 (S): Tack för svaret! Det var tydligt att vi inte behöver en it-strategi för skolan. Det är beklagligt eftersom en sådan skulle förtydliga och förenkla för lärarna. säger att det inte går att lyfta ut it-strategin eftersom den då skulle bli en hyllvärmare som ingen tittar i. kan inte tänka sig att belysa ett område extra, göra en nationell strategi för att utöver läroplanen också se till att alla, inte bara eldsjälarna, hänger med i det digitala samhället. Det finns en digital klyfta i samhället. Det är därför som det behövs en nationell it-strategi. säger andra, bland andra folkpartister, att vi inte ska lägga oss i denna fråga eftersom skolan själv ska få bestämma. Jo, det har vi hört tidigare. Politiker ska inte lägga sig i. När riktlinjer dras upp, när vi bestämmer oss för att ska ligga i framkant, ska vi gå före och visa att det går att lära sig att kritiskt granska den kunskap som finns genom att gå ut på nätet. Det är viktigt att lära sig att sortera informationen från nätet. Där håller jag med . Men då måste vi ha tillgång till internet i skolan. Då måste vi ha tillgång till läsplattor eller datorer som gör att eleverna lär sig att granska och diskutera det material som finns på nätet. Det är oerhört viktigt. Lärarna måste befinna sig där eleverna befinner sig. Det finns många elever som lever sina liv på nätet, och lärarna står utanför. Det kan hända saker på nätet över en helg som läraren inte har en aning om, om inte läraren också kan verktygen och finns där eleverna finns. Eleverna finns oftast på nätet. Jag vet att ligger i framkant och att eleverna är duktiga, men vi måste ha en samlad strategi. Vi måste se till så att alla hänger med. Som mycket väl påpekade måste lärarna känna sig trygga i undervisningssituationen, så att de kan stötta eleverna att kritiskt granska vad som finns på nätet. Det är sant att ligger i framkant. Vi gör det av flera skäl. Jag har tidigare pratat om ITIS. Det var de kommunala bredbandspengarna och även hem-pc-reformen som gjorde att vi fick stor tillgång till it snabbt. Det satte på den digitala kartan oerhört snabbt och . Det var bra. Men gäller det att fortsätta och att vi tar nästa steg. It ska vara en naturlig del i undervisningen. It ska kritiskt granskas, men alla ska också få tillgång till it. Då är tillgången till datorer, som pratade om, en nyckelidé för både lärare och elever eftersom skillnaderna är så stora. Det är många som tycker att det behövs en nationell it-strategi. Det är många inom it-branschen som tycker så, och likaså många lärare och många i lärarnas fackförbund. Många ute i samhället tycker att vi borde skapa en strategi för att jämna ut skillnaderna och se till att de goda exemplen sprids över landet. Den här debatten har visat att det finns en stor skillnad mellan oss alla. 8 (S): Just nu delas datorer ut till elever i stor skala runt om i landets skolor, precis som både och talade om. I min hemkommun har gymnasieförbundet gjort en inventering av skolornas datorer. Förbundet har konstaterat att sex av tio datorer är inköpta 2008 eller tidigare, det vill säga har fyra till på nacken. Datorerna lider av rejäla ålderskrämpor. Vissa moderna program går inte ens att installera. köper in en dator till varje elev. Gott så eftersom förbundet är klarsynt nog att inse att det inte räcker att enbart köpa in datorer utan att det också handlar om att höja lärarnas kompetens och på allvar integrera it i undervisningen, även matematik. Det här är förstås en utmaning inte bara i län utan i hela landet. Enligt använder sig enbart hälften av landets lärare av it på lektionstid . Vad ger det för signaler? Jo, att skolan inte är en modern och effektiv verksamhet. Tänk bara på och hans kompisar i klass 9. De vet att fröken, den så kallade förebilden och läromästaren, inte kan, men att de kan. , socialdemokrat i , valdes till årets it-politiker. Han sade: använder alla arbetsplatser it som ett hjälpmedel. Ska då skolan vara en isolerad ö? Se där, fru talman! Ytterligare något för utbildningsminister att fundera över under sina nattliga vakor. 9 (S): Det är helt riktigt att det finns problem. Det finns många elever som har problem med matte och läs- och skrivförståelse. Men det behöver inte ställas mot it-kompetensen. Tvärtom kan datorer, om de pedagogiska möjligheter som finns används, till och med utveckla eleverna på de områden där de släpar efter. Jag nämnde tidigare att det finns resultat som visar att elever med läs- och skrivsvårigheter, bland annat dyslexi, har blivit hjälpta av datorprogram utöver de ordinarie läromedlen. En ledande expert på matematik menar att det inte är själva kompetensen att räkna som blir bättre av att använda dator i matematikundervisningen, däremot förståelsen för matematiska problem. Första steget är ändå att förstå vad det handlar om. Kanske kan intresset stimuleras. Det handlar även om motivation från elevernas sida, att göra ämnet mer intressant och spännande, både att söka kunskap på nätet och att utveckla sig inom andra ämnesområden. Det är en livsfarlig inställning att säga att eftersom många har problem med matematiken kan it-kompetensen läggas åt sidan, att den inte är lika viktig eftersom internationellt sett ligger bra till jämfört med många andra länder. Men vi ska inte jämföra oss med andra länder. Vi ska sätta ambitionerna utifrån vad vi vill här i . Om det är bra sätter vi självklart målet att det ska bli ännu bättre. Om vi inte gör någonting är risken att it-klyftan kommer att växa i takt med att samhället blir mer och mer it-baserat. Det är en enorm revolution på det här området. Elever som inte har tillgång till dator hemma halkar efter. Låt oss i stället se framåt och lägga in det här i ett eget dokument eller ha det i befintliga dokument. Det är inte det som är huvudfrågan. 10 (FP): Uppenbarligen har Socialdemokraterna glömt bort det förhastade beslutet i den här kammaren att kommunalisera skolan. Man har totalt kommit bort från att det är kommunerna som är ytterst ansvariga för skolväsendet och att de satsningar som ytterst behöver göras är kommunernas ansvar. Vi har försökt redovisa att det finns andra utmaningar som är viktiga för oss politiker. Men politik är också att prioritera vi kan inte satsa på allting. Jag ställde en fråga till och hennes partikolleger eftersom det lät som att det inte bara är fråga om ett dokument och en strategi. Om vi nu ska anta en it-strategi antar jag att efterfrågar även pengar för att den ska få fullt genomslag i hela landet. Eller ska vi bara ta ett dokument och lägga över detta på landets 290 kommuner? De skulle säkert vilja ha mer statliga pengar. Då har vi från regeringens och regeringspartiernas sida räknat upp satsningar på lärarkompetensen.