prot · H00926 · 2012-11-16 00:00:00 — Det handlar också om att våga se vilka strukturer som gör att vissa yrken har tappat i status. Vad är det för läge som gör att den som väljer att utbilda sig som en kvinna inte får samma avkastning på sin utbildning som den som väljer att utbilda sig som en man? En del av det är stora strukturer som förändras. Vi vet att en sådan stor struktur som förändrades var i samband med kommunaliseringen av lärarna. Den sänkte lärarnas löner och den försämrade även jämställdheten i detta land. Det beklagar jag. I övrigt vill jag tacka för interpellationsdebatten. Överläggningen var härmed avslutad. 15 § Svar på interpellationerna 2012/13:85, 90, 98 och 99 om skatteutjämningssystemet 43 Statsrådet (M): har frågat mig om jag och regeringen avser att följa beslut om att lägga fram en proposition om skatteutjämningen och vad jag avser att föreslå för kompensatoriska åtgärder för gränspendlarkommunerna om en proposition inte kommer. har frågat mig när jag och regeringen avser att lägga fram en proposition om en förändring av utjämningssystemet samt hur länge jag och regeringen, enligt vad påstår, avser att nonchalera beslut. har frågat mig när jag avser att se till att regeringen lägger fram en proposition om ett nytt skatteutjämningssystem på bord. har frågat mig på vilket sätt jag avser att se till att beslut fullföljs och när jag i så fall avser att komma med en proposition om ändrad skatteutjämning. Låt mig först konstatera att frågan om förändringar av systemet för kommunalekonomisk utjämning togs upp av finansutskottet . I utskottets betänkande som behandlade regeringens skrivelse om utvecklingen inom den kommunala sektorn redovisade utskottet att det erfarit att de förslag som lämnats i betänkandet Likvärdiga förutsättningar Översyn av den kommunala utjämningen (SOU 2011:39) bereds av regeringen. Vidare anges att regeringen ska återkomma med en proposition i frågan. Om en proposition skulle ha lämnats med förslag som träder i kraft skulle planeringsförutsättningarna ha ändrats för kommunerna och landstingen. Detta torde inte ha varit lämpligt eftersom kommunerna och landstingen redan hade kommit långt i budgetarbetet. I budgetpropositionen bedömde regeringen att det torde vara lämpligt att genomföra förändringarna i systemet för kommunalekonomisk utjämning . Som framgår av propositionsförteckningen finns inte någon proposition om utjämningssystemet med. Regeringens avsikt är dock att återkomma med en proposition . Denna proposition avses att lämnas i sådan tid att hinner behandla lagförslagen före ikraftträdandet. 44 (S): Jag är tyvärr inte nöjd med svaret. Därför har jag skrivit ett svar till mig själv som kanske skulle göra mig mer nöjd. har frågat mig hur regeringen tänker leva upp till beslut om att lägga fram en proposition. Den utredning som har lagts fram av Utjämningskommittén.08 lyckades med bedriften att alla partier i kom överens om synen på skatteutjämningen. Viktiga punkter är att man kom fram till att utjämningen inte är ett hot mot tillväxten, att utjämningen är en förutsättning för den kommunala självstyrelsen och att en gammal myt om att Stockholmskommuner bidrog till badhus i visade sig vara helt felaktig. All nettobetalning från kommuner i går till betalning till andra kommuner i . Det fanns alltså en hel del felaktigheter. Bland annat vilar det nuvarande systemet på en syn på barnomsorg och förskola som har sina rötter i 1991. Effekten av det är att kommuner som hade sämre barnomsorgstäckning fortsätter att betala för barnomsorgen i de kommuner som hade en högre utbyggnadstakt . Eftersom kommittén var enig och remissinstanserna så fruktansvärt positiva var allt serverat på ett silverfat för ett ikraftträdande . Det var så enkelt att skriva propositionen, och den har i stort sett legat klar i över på . Men några av de välmående kommunerna som fått sin barnomsorg subventionerad av fattigare kommuner har som affärsidé låg skatt. Hjälpta av utjämningen vill de inte bli av med förmånen. Eftersom dessa kommuner styrs av samma Stockholmsmoderater som också styr regeringen har denna lilla grupp fått ett slags vetorätt och utnyttjat den. Eftersom regeringen också är Stockholmsdominerad har det varit enkelt. Visserligen var i representerade i utredningen av dess ordförande. Alliansen i var också representerad. Bägge dessa har gått med på varenda stavelse och alla slutsatser i utredningen. Det gick inte att göra annat eftersom utredningen inte har baserat sig på myter och åsikter utan på forskning och fakta. Då fanns det ingen annanstans att gå än att komma fram till dessa slutsatser. Visserligen har regeringen fått brev från 70 allianspolitiker ute i kommunerna om att införa systemet så att det blir rättvist åtminstone i budgeten 2013. Då slipper man skära ned i alla de kommuner som subventionerar välmående kommuners barnomsorg. Men regeringen har i stället valt att värna de välmående kommuner som har varit överkompenserade så att de inte ska behöva tråckla med sitt budgetarbete . Därför får alla de andra kommunerna fortsätta att skära ned i sin kommunala verksamhet. Därför, , trotsar regeringen beslut om en proposition . 45 (S): Jag vill också tacka statsrådet för svaret, även om jag absolut inte är nöjd med hanteringen. Ett skatteutjämningssystem har funnits i vårt land. Syftet med det är att skapa likvärdiga förutsättningar för kommuner och landsting att erbjuda sina invånare en någorlunda likvärdig service och välfärd. Syftet med ett skatteutjämningssystem är att hålla ihop ett land, eller som den kyrkliga företrädaren uttryckte det: Det gäller att hålla ihop ett pastorat. Det är precis vad det handlar om, nämligen att inte få alltför olika förutsättningar. Systemet har reviderats när man har upptäckt uppenbara felaktigheter. Det är precis det som den eniga Utjämningskommittén.08 som lade fram förslaget 2011 kom fram till. Det fanns uppenbara felaktigheter, framför allt när det gäller stödet för barnomsorg och förskola. Jag tänkte ta tillfället i akt att beskriva dessa felaktigheter i siffror och jämföra med några kommuner i mitt hemlän. är den kommun som har högst stöd för barnomsorg. Där är ett barn värt . Snittet i riket för vad ett barn är värt är . I , en av kommunerna i , är ett barn värt , i och i min hemkommun . Kommittén såg det här och sade att det var uppenbart fel och måste rättas till. Att regeringen inte lägger fram en proposition innebär att kommuner förlorar och att de inte får det som de är berättigade till. Bodens kommun förlorar 14,3 miljoner, 7,7 miljoner och min hemkommun 14,8 miljoner. Statsrådet säger i sitt svar att det skulle ha ställt till problem i kommunernas budgetarbete om man hade infört detta system . Ja, det har verkligen ställt till problem i kommunernas budgetarbete när det inte har införts. Det har varit problem i kommunernas budgetarbete när dessa felaktigheter har funnits. har på ett fint sätt beskrivit den oenighet som finns inom kring det här. Förmodligen finns det också en oenighet i regeringen. Men jag tycker inte att det är anständigt, fru talman, att den oenigheten innebär att man inte lägger fram en proposition, med tanke på att vi har en totalt enig utjämningskommitté över partigränserna och en riksdag som har fattat beslut i frågan . 46 (MP): Jag vill börja med att tacka för svaret, . Men jag måste säga att jag är lite förvånad. Jag känner statsrådet som en seriös politiker, och både svaret på min tidigare skriftliga fråga i samma ämne och svaret på interpellationen nu andas en demagogi som jag är lite förvånad över. Han säger till exempel i svaret att man inte har kommit med en proposition därför att kommunerna inte skulle kunna implementera ett ikraftträdande . Men det var aldrig tal om det i finansutskottets beslut. Det var tal om en proposition och ikraftträdande , eftersom regeringen redan hade sölat så till den milda grad. Tyvärr verkar och sakna kommunalekonomisk kompetens. Jag märkte det förra gången när skatteutjämningssystemet förändrades. Då förhandlade med den socialdemokratiska regeringen. Jag hade som kommunalråd i en hel del synpunkter, som jag i efterhand kan säga var ganska egoistiska, på förbättringar som skulle ha stöttat invånare och skattekraft. Men när jag satte mig in i systemet lärde jag mig snabbt att skatteutjämningssystemet inte handlar om partipolitisk och kommunalpolitisk egoism från den ena eller andra delen av landet. Det handlar om att hitta ett korrekt, sakmässigt sätt att räkna. Jag fick en stor respekt för systemet. Det är det som är problemet . Vi har ett enigt kommittébetänkande som alla partier står bakom. Kommuner och Landsting har räknat på det här, och man räknade med ikraftträdande . I och med denna uppenbara splittring i alliansregeringen vill jag skicka två frågor till finansmarknadsministern. När kommer propositionen? Hinner den komma så tidigt att de kommuner som fattar beslut om sin budget tar med det i beräkningen? Då måste den komma väldigt tidigt . Den andra frågan är kanske ännu viktigare: Hur kommer systemet att se ut? Är det så att kommer att tvinga igenom omräkningar av kommitténs förslag? Det är väldigt komplicerade beräkningar. Tror verkligen att de klarar av att räkna om systemet så att man får den breda acceptans över blockgränserna som vi hade i kommittébetänkandet? När jag har frågat här i kammaren har alla allianspartier utom sagt att de vill ha samma system som kommittén föreslog. Hur kommer det att se ut? Vad är det ni filar på i ? Jag tror att Kommunsverige vill veta det. SKL vill veta det. invånare vill veta det. De vill nämligen veta vilka finansiella förutsättningar de har. Finanserna ska vara ett adelsmärke för , och jag undrar varför man hanterar denna fråga så dåligt som man nu gör. Jag vill fråga finansmarknadsministern: När kommer propositionen? Kommer den tidigt eller ? Hur kommer systemet att se ut? Filar ni på ändringar? 47 (S): Jag vill tacka ministern för svaret. Jag kan tyvärr inte säga att jag känner mig helt nöjd med svaret. Det är uppenbart att det finns en stor ovilja från ministern och det moderata partiet att stå upp för ett fungerande kommunalt skatteutjämningssystem. Det är klart att det finns stora brister i det nuvarande systemet. Precis som flera har påpekat här var det en enig kommitté som lade fram konkreta förslag på hur man skulle komma till rätta med de brister som fanns. Med det förväntade sig nog flertalet att regeringen skyndsamt skulle komma med ett förslag och en proposition för att rätta till bristerna. Alla partier i utredningen var överens. De som har tagit del av kommitténs arbete kan inte påstå att man inte behöver förändra systemet. Det var utförligt gjort, och det var lätt att föra över till en proposition. Man hade också SKL:s godkännande av förslaget. måste vi konstatera att regeringen tyvärr inte hade några sådana ambitioner. Man har mer eller mindre obstruerat, som någon uttryckte det tidigare, mot beslut. Det är inte förrän fattar beslutet och uppmanar regeringen att återkomma med en proposition som man bestämmer sig för att göra det, inte för att man har ett system som inte fungerar, som är orättvist och som överkompenserar starka kommuner före svaga kommuner ute i landet. Ministerns svar visar att precis så är fallet. Jag tycker att som ansvarig minister borde anse att det är ett stort problem att situationen ser ut så här och att man skyndsamt skulle ha återkommit till när man sett att till exempel ett barn i ger mer resurser än ett barn i kommun i . Det beror på ett system som baserar sig på, precis som sade, förutsättningar, när nyttjandegraden mellan dessa kommuner såg helt annorlunda ut. Då var det rimligt att man hade mer kostnader för barnomsorgen. Men har man samma nyttjandegrad och kostnaden är densamma. Trots det får per barn, men ett barn i genererar ca trots att man har samma kostnader. Det här är bara ett exempel på hur glesbygdskommuner ute i landet får betala för att man överkompenserar framför allt rika Stockholmskommuner. borde ha tyckt att detta är ett stort problem och skyndsamt återkommit till med förslag för att rätta till det. Det är inte så som man uttryckte det i en intervju i Dagens Samhälle, där man säger att vissa uppfattar att vissa kommuner överkompenseras. Nej, man uppfattar inte att det finns ett systemfel. Det är ett systemfel. Då undrar jag naturligtvis: Varför har propositionen dröjt, när det fanns en enig utredning som lade fram ett bra förslag? Och precis som flera har sagt: Kommer man att följa utredningens förslag när det gäller till exempel barnomsorgen? Det finns även andra delar som jag återkommer till. 48 (M): Jag har lyssnat på de fyra interpellanterna i den här frågan om det kommunala utjämningssystemet. Jag funderar lite grann så här: När man tittar på en bild över , då undrar jag hur det hade sett ut här om alla som är beroende av systemet hade funnit på plats. Det hade säkert varit olika hur man ser på det hela och hur nära besluten man står. Jag skulle också vilja ta upp tillväxtfaktorn, som har diskuterats i beslutet. I går var det en lång interpellationsdebatt i kammaren om hur vi ska få fler bostäder i . Den delen tycker jag är en av de parametrar som man kan titta på och fundera över. Hur hanteras den, och hur bygger man i för att komma vidare? har i tidigare interpellationsdebatter tagit upp att tillväxtfaktorn har varit och är ett bekymmer. Det är klart att när man börjar en resa med att inte ta hänsyn till att det blir problem från början, då blir det bekymmer. Sedan kan jag instämma i interpellanternas bild av att det är trist och kanske sorgligt att beslutet tar tid. Jag hade också önskat att vi hade haft det här . Men jag har också hört beträffande den kommunala utjämningen och dess innehåll säga att om man blir sen i beslutet påverkar det den kommunala ekonomin. Jag vill visa på att det finns en stor förståelse för hur den kommunala ekonomin fungerar, till skillnad från vad jag har hört . Man arbetar alltså för att kunna ta hänsyn till utbildning, sociala delar, kultur och så vidare, med tillsättningar, avsättningar och resurser. Det arbetet börjar , och man tar beslut . Det finns ett glasklart besked som har givits av regeringen. Det är datumet som är införandedatum. Det kräver en tanke framåt, precis som interpellanterna har tagit upp. Det finns god tid att arbeta. Jag saknar att vi inte fick ett beslut som till . Men jag tycker ändå att det är viktigt att tillväxtfaktorerna kommer in bra i arbetet. Om man skulle lyssna på interpellanterna hör man att det gäller vissa kommuner med moderat styre men inte resten av landet. hör jag från säga att i alla kommuner är alla politiker tillsammans, att det inte finns någon politisk skillnad. Då undrar jag: Hur tänkte ni då, om det inte finns någon politisk skillnad som ett par kommuner utpekas? Jag kommer själv från den södra delen av landet. Där finns det politiker av olika slag med olika kommuner som förlorar eller vinner på resan. Jag tycker alltså att det lite grann är att förenkla det hela genom att säga på det sättet. Jag skulle inte vilja använda de begrepp som använder, som ovilja och inte ha ambitioner, för de finns där, och man vill uträtta mycket och uträtta bra saker. 49 Statsrådet (M): Även om inte alla interpellanter tackar för det svar som jag ger vill jag tacka alla interpellanter för interpellationerna, för detta är en jätteviktig fråga. Jag kanske kommer att chocka när jag säger att jag tycker att frågan är mycket besvärlig. Och jag kommer att hålla med dig i mycket av vad du säger. Men låt mig börja med en annan fråga. Jag har läst utredningen. Jag vet inte hur många som har gjort det. Den tar väldigt att läsa. Det är ett extremt komplicerat system. Jag har sagt det förut i och kan upprepa det: Det finns de som säger att de två personer som kan systemet inte får flyga med samma flygplan, för om det skulle störta skulle hela systemet haverera. Det fanns också ett uppdrag för utredningen att försöka göra systemet enklare, men det har man inte ens försökt göra. Det beklagar jag, dels för att det i någon mening är ett självändamål att alla ska kunna förstå systemet och sätta sig in i det, inte bara personer på nivå utan även andra, dels för att det också har med legitimiteten för systemet att göra. Vi vill att det ska vara likartade förutsättningar för kommunerna i . Om man har ett system som man inte förstår tror jag att legitimiteten kan skadas. Låt mig nu försöka ta upp några av de saker som kom upp i debatten. tycker att det är ett stort problem . Jag håller med. Jag håller med om att det finns orättvisa . Den orättvisan ska vi komma till rätta med. Den tror jag framför allt finns inom barnomsorgen, även om det finns också på andra ställen, men jag tycker att det är ett stort problem där. Jag har ingen annan ambition än att skyndsamt återkomma till . Jag vill dock värja mig en aning för den enkla terminologin att det är en fråga enbart om stad eller landsbygd. Det är det också, men det är inte enbart det. Man kan titta på till exempel , med tanke på hemvisten för en av interpellanterna. Jag kan konstatera att med utredningens förslag skulle få per invånare extra, medan skulle förlora och skulle förlora . Man kan sedan titta lite på hur det ser ut i . Där blir resultatet att till exempel skulle vinna per invånare, medan skulle förlora per invånare. Det slår alltså ganska blint inom olika län, och det slår väldigt mycket. Dels är det en fråga om huruvida vi kan bevara tillväxtskapande faktorer i olika delar av landet, vilket jag tycker är mycket viktigt, dels är det en fråga om legitimiteten och enkelheten. Men det är också en fråga om att utredningens förslag som jag, för att säga det återigen, tycker pekar på ett antal faktorer som är orättvisa och bör rättas till blir väldigt dramatiskt för några kommuner, inte minst några av dem som jag just räknade upp. Frågan är till exempel: Om man ska gå på utredningens förslag, bör man då ha en övergångsperiod, eller bör man göra det rakt av? Det kommer att bli dramatiska effekter, och det gäller inte bara storstadsregioner utan även mindre kommuner i landsbygden. 50 (S): Jag ska faktiskt kommentera inlägg. Jag tyckte att det var bra att du hade ett balanserat inlägg. Du representerar naturligtvis de väldigt många moderater ute i landet som har skrivit till regeringen och velat ha ett snabbt införande av systemet. Jag vill bara kommentera detta med tillväxten. Utredningen tog verkligen detta på allvar och försökte, med hjälp av forskning och annat, se om tillväxten hämmas av att man utjämnar inkomster och utgifter för kommunerna. Man kom fram till att så inte vara fallet. Däremot pekar utredningen på två områden där regeringen skulle kunna bidra till tillväxten. Det ena är just bostadsbyggandet och avsaknaden av en ordentlig bostadspolitik, och det andra som utredningen pekar på är att medfinansieringen inom infrastrukturen också är något som hämmar kommunerna och kommunernas möjlighet till tillväxt. Tack för ditt inlägg och bidrag i debatten! Jag måste säga till statsrådet: Jag ska inte påstå att jag är en av dem som inte borde få åka flygplan, men det gäller kanske en del andra. Jag kan i alla fall säga att jag har läst utredningen, eftersom jag har funnits med i den. Visst är den lång, och det är många sidor. Och hade ministern valt att läsa den till slut hade ministern upptäckt att det också finns förslag på övergångsregler. Där är man också helt enig mellan partierna. Som vanligt var det naturligtvis där som överenskommelsen till slut kom mellan partierna om vad som är en rimlig övergångstid för de kommuner som kommer att få lägre utjämning . Den frågan är alltså omhändertagen och accepterad av samtliga partier. Min interpellation handlar egentligen om en specialfråga om gränspendlarkommunerna, som blir straffbeskattade i det här systemet. Egentligen har det att göra med just barnomsorgen. Men här är det ett ännu extremare perspektiv. Så som systemet är utformat räknas nämligen barnomsorgsbehovet på de invånare som har förvärvsinkomst. Effekten av det för till exempel , där av befolkningen jobbar i ett annat land och inte har några förvärvsinkomster i , är att man får mycket mindre utjämning för barnomsorg. Det gäller i högsta grad också för kommun, för och för . Men det gäller också för och för kommun, till exempel. De här kommunerna, skulle jag vilja säga, bidrar riktigt ordentligt till arbetslinjen genom att de arbetar aktivt när det gäller att deras invånare som kanske inte kan få jobb på hemmaplan söker jobb i ett annat land. De kommunerna får en straffskatt. För Malmös del kan man uppskatta det till , netto, som de skulle ha haft ytterligare i skatteutjämning om de medborgare som jobbar i annat land hade erkänts. Då kommer jag till min andra fråga som över huvud taget inte berörde i svaret. Om det inte kommer någon proposition , vilket det tydligen inte gör, vad tänker statsrådet göra för att kompensera de pendlarkommuner som drabbas dubbelt av de felaktigheter som finns i systemet ? 51 (S): Statsrådet pekar på några Norrbottenskommuner som skulle förlora med den här ändringen. Det är några kommuner som skulle tappa i och många som skulle få något, om man rättar till de uppenbara felaktigheterna. Men i har vi varit totalt eniga, alla kommuner och . De socialdemokratiskt styrda kommunerna i som tappar har inte sprungit till regeringen och protesterat, som vissa moderatledda kommuner har gjort här i . Det kanske speglar värderingarna lite grann när det gäller rättvisa system och hur man ser på det. Jag tror att det är viktigt, oavsett vad vi talar om här i kammaren och vilka system vi formar, att systemen är rättvisa. Annars tappar människor tilltro till de här systemen. De får inte legitimitet. I brukar vi rätta till uppenbara fel när vi upptäcker dem. Vi rättar till det när enskilda personer exempelvis kan utnyttja bidragssystem. Vi gör det även om de protesterar. Det är precis samma sak här. Uppenbara felaktigheter måste rättas till. Vi kan inte låta dem som protesterar mot det här bli de som styr. Jag tycker att det är anständigt att man nu tar tag i den här frågan. Jag känner ändå att statsrådet har en ambition. Jag känner honom som en klok och balanserad karl. Det gäller nu bara att han får med sig resten i regeringen och rättar till det här snabbt. 52 (MP): Jag noterar tyvärr att väljer att inte svara på mina frågor. När jag lyssnar på märker jag också att han uttalar sig ungefär som jag gjorde förra gången frågan var uppe, innan jag satte mig in i systemet. Då trodde jag att det utan vidare gick att ändra. Men jag måste påpeka att om regeringen väljer att ändra i det förslaget frångår man en blocköverskridande överenskommelse. Man frångår en överenskommelse som SKL har sagt ja till. Man riskerar att hamna på ett sluttande plan och i ett demokratiskt moras. finns det många kommuner och landsting som antar sin budget . Därför kvarstår min fråga: När kommer propositionen? Kommer den eller februari går det kanske att hantera för kommuner och landsting. Annars går det inte att hantera. De vet inte vad som gäller . Jag utgår från att införandedatumet är det som regeringen dyrt och heligt har lovat , nämligen . Vill man ge kommuner och landsting vettiga förutsättningar att räkna på sina inkomster? satte sin stämpel, sin underskrift, på denna utredning. i ordförande , kommunstyrelseordförande i , var med och godkände detta. Han godkände att man hade tittat på tillväxtfaktorn. Han godkände hela utredningen. Det var unikt. Står inte längre bakom denna utredning? Det är ju det som finansmarknadsministern säger. Här i kammaren har folkpartister, kristdemokrater och centerpartister sagt till mig att de står bakom utredningens förslag. Vem är det egentligen regeringen företräder här? Är det i , , och så vidare som regeringen företräder, eller är det hela ? Jag skulle vilja ha ett svar på frågorna: Vad är det man tänker ändra? När kommer förslaget att läggas fram? Vad ska kommuner räkna med? Vad är det för skattesatser man ska räkna med?