prot · GZ09125 · 2012-06-07 00:00:00 — Det tycker inte jag, utan jag tycker att vi behöver göra både och. Frågan är också om vi kan välja mellan att ha klimatbistånd, som man lite slarvigt kallar det, eller vanligt bistånd eller om vi behöver ha både och. Jag minns inte riktigt hur formulerade sig vi har ju haft en timmes uppehåll i debatten men visst var det något om att hon kände sig trygg med att det är additionella medel, alltså inte bara gamla biståndspengar. Det vi har sett tidigare är att det handlar om just gamla biståndspengar, som fortfarande behövs innerligt väl för fattigdomsbekämpning, som har bytt namn och har blivit klimatbistånd. Det tycker jag inte är okej. Jag undrar om inte skulle kunna vara lite mer öppen för att använda nya pengar, till exempel de intäkter som vi får från auktioneringen av EU:s utsläppsrätter, för att finansiera klimatinsatser i syd utöver det vanliga biståndet. Däremot blev jag glad när jag hörde prata vackert om 1 ½-gradersmålet. Det finns mycket forskning nu som visar att det är ditåt vi behöver ta oss snarare än till . Då vill jag fråga : Hur påverkar det syn på svensk klimatpolitik? Hur behöver vi anpassa den för att den ska vara i linje med det nya målet? Sedan vill man inte bara prata om mål, utan man vill prata om åtgärder. Vi är lite vingklippta i miljö- och jordbruksutskottet, för trafikfrågorna ligger i trafikutskottet, energifrågorna i näringsutskottet, och skattefrågorna i skatteutskottet, så vi har egentligen inte så himla mycket kvar. Men vi har i alla fall jordbruket, och där finns det något som sticker ut mycket. Det är köttproduktionen eller kanske snarare köttkonsumtionen. Vi har ju konsumtion av kött utifrån som har stor klimatpåverkan. Vad tänker sig att vi ska göra för att kunna minska klimatpåverkan från den? 103 (FP) replik: För att först ta CDM: Vi är, precis som jag sade i debatten med , övertygade om att det är ett verktyg som vi bör kunna använda. Vi bör förfina det. Vi bör vara noga med att vi använder det rätt. Jag är inte lika tveksam utan tvärtom mycket positiv till det instrumentet, när det fungerar väl. I betänkandet står det om additionella och nya medel. Det var det jag citerade och var glad att kunna läsa i betänkandet. Det är viktigt. I biståndssatsningar behöver vi bistånd till traditionella, fattigdomsbekämpande insatser men också additionellt klimatbistånd. Vi har många vägar som vi kan gå. Jag förde också fram de forskningsrön som under senare har kommit om 1 ½-gradersmålet. Vi får se vad IPCC säger. Men vi behöver självklart ha en beredskap inför det. Det kommer i sin tur att innebära det kan faktiskt bli så att vi ytterligare behöver skärpa, att vi behöver snabba upp, att vi behöver öka ambitionerna. Då ser jag att det är nödvändigt utifrån klimatsynpunkt att vi till exempel inte avvecklar kärnkraften . Vi kan behöva den under en övergångstid för att minska utsläpp av koldioxid till atmosfären. Vi måste arbeta på många sätt för att kunna klara målet på eller 1 ½ grad. 104 (MP) replik: Jag är glad att höra att det finns en öppenhet från om att vi faktiskt kan behöva skärpa vår svenska klimatpolitik i ljuset av ett eventuellt mål på 1 ½ grad, givetvis som ett led i att också få internationella avtal på plats som blir skarpare. Sedan blev jag kanske lite mer bekymrad när svaret på frågan om hur har omprövat sin politik blev att vi ska ha mer kärnkraft. Har ni inte tyckt det ? Är det detta som är det nya, i ljuset av att vi behöver gå ännu snabbare fram på klimatområdet? För övrigt kanske inte ny kärnkraft är det billigaste sättet, om man vill få fossilfri energi. Man ser snarare att vindkraften är mer och mer lönsam, medan den nya kärnkraft som byggs bara blir dyr och försenad. Men det här är ingen energidebatt. Det vi har på vårt bord var jordbruket, kom vi fram till. Och hade vi frågan om köttproduktionen eller kanske rättare sagt köttkonsumtionen, för mycket av det kött som köps i är importerat. Här tror jag att vi behöver styrmedel för att dämpa köttkonsumtionen, som har ökat mycket. Vi ser att det ger stora utslag i utsläppen. Jag tycker också att det är rimligt att vi kan använda den offentliga upphandlingen för att helt enkelt premiera mer vegetariskt, som ett litet steg för att få mer klimatsmarta konsumtionsvanor. Hur ställer sig till ett sådant förslag? Sedan återigen till detta med CDM. Frågan är egentligen: Hur ska vi överföra resurser från oss här i rika länder som har stor utsläppsskuld till fattiga länder som behöver omställning till en mer energismart utveckling? CDM kan vara ett verktyg. Men det finns också mer fondbaserade lösningar som växer fram, till exempel den gröna fonden inom FN. Frågan är snarare: Ska vi ta det som ursäkt för att göra mindre här? Det tycker inte jag. 105 (FP) replik: På den sista frågan: Det är inte antingen eller utan både och. Vi ska göra mycket på hemmaplan, och vi ska också arbeta genom stora och viktiga internationella avtal och inom EU. Därför är jag extra glad att nu bejakar EU mer än tidigare, för det är vår tyngsta arena, skulle jag vilja säga. Beträffande jordbruket och köttkonsumtionen: Som liberal har jag väldigt svårt för att styra konsumenterna i fråga om vad man ska äta och hur man ska leva. Däremot ska man ge så mycket information som möjligt, så mycket rön och saklig information som vi bara kan förmedla. Sedan är det konsumenterna som till syvende och sist avgör. Egentligen är inte någonting svart eller vitt. Vi behöver betande djur för den biologiska mångfalden. Vi kan inte satsa på att det inte ska finnas, för då skulle vi inte klara de målen. Det är viktigt att en konsument har möjlighet att välja vilken typ av kött som man i så fall föredrar. Sedan har man givetvis på nivå möjlighet att styra. Jag har definitivt ingenting emot köttfria dagar på skolan . Den möjligheten ska absolut finnas. Jag ser ett stort problem om vi skulle släppa ifrån oss möjligheten att ha ett svenskt fungerande jordbruk, för vi behöver också det. Där är det ett problem med livsmedelsproduktionen. Vi bejakar, som jag sade, väldigt mycket vindkraften. Det blev 350 nya vindkraftverk . Det är verkligen all time high. Det är en satsning på 40 miljarder på förnybar energi. Det är flera ben som vi vill stå på. Det är viktigt. 106 (C): Herr talman, kolleger, åhörare! Vi diskuterar klimatpolitik och geologisk lagring av koldioxid. Det är en viktig diskussion att ha här i . Det är en diskussion om mål och verktyg för att nå målen i klimatpolitiken. Lyckligtvis behöver vi inte diskutera om människan påverkar klimatet eller ej. Det tänkte jag säga tills jag hörde inlägg. Där kände jag att det fanns mycket av en underton av klimatskepticism. Och jag funderar på om och är klimatskeptiker. Ifrågasätter man människans påverkan på klimatet? När man diskuterar det här måste man ta med historiska temperaturförändringar. Man måste ta lärdom av dem. Man måste inse att det finns aktivitet på solen som påverkar klimatet. Men borträknat det kan man inte blunda för det som människan har tillfört i form av en högre halt av koldioxid i atmosfären och även andra klimatgaser som kanske är kraftigare. Vi kan inte blunda för människans påverkan på klimatet. Då är det viktigt, herr talman, att vi kan inse det här men också peka på att klimatförändringarna är här och att de syns och att de kommer att öka. Jag träffade miljö- och energiminister. Det var väldigt påtagligt. är ett land som påtagligt kommer att påverkas, och gör det , av klimatförändringarna. För dem handlar det om överlevnad. Det handlar om huruvida deras öar ska ha näsan över vattenytan eller inte. Här i ser vi också klimatförändringarna. Som småbarnsförälder ser jag det . Man behöver titta om barnen har fått fästingar eller inte. Man får plocka dem från katten. Man får plocka dem från hunden. Utbredningen av fästingar och den borrelia som fästingarna bär med sig är en påtaglig effekt av klimatförändringarna. Vi ser det också i ökade översvämningar och större oro i vädret över huvud taget. Då är min fråga: Ser de här förändringarna? Det var tydligt i hans anförande vad inte vill göra. Men vad är det och vill göra? För mig och är det viktigt att bygga ett hållbart samhälle. Vi ska vara effektiva när det gäller energianvändning, och vi ska vara snåla när det gäller koldioxidutsläpp. För mig handlar det om att bygga en trygghet i energisystemet, att bygga en trygghet i samhället. Det finns teorier som är rätt långtgående och som jag tycker är rätt realistiska, att det var energikostnader som utlöste finanskrisen. När människor som egentligen inte var riktigt kreditvärdiga hade fått bostadslån med det här subprime-upplägget var det energikostnaden som gjorde att de inte kunde betala tillbaka sina bostadslån. Sedan hade vi hela den finansiella krisen i världen. Att vara energisnål och att vara fossiloberoende i ett samhälle är ett sätt att bygga samhället robust, att få ett resilient samhälle. Därför är det viktigt att vi har ett energisystem som bygger på tre ben. är vi väldigt beroende av å ena sidan vattenkraft och å andra sidan kärnkraft. Ett tredje ben i form av de nya förnybara energikällorna gör att vi får ett tryggare energisystem. Utbyggnaden av vindkraft och biokraft gör att vi får tryggare energileveranser. Och i det sammanhanget, herr talman, när vi pratar om teknikutveckling, ger det en möjlighet för vårt näringsliv att bli framgångsrikt på en exportmarknad. I det här betänkandet diskuterar vi också lagring av koldioxid, geologisk lagring av koldioxid, carbon capture and storage. Man kan titta krasst på det i verkligheten. Den carbon capture and storage som vi vet fungerar är fotosyntesen. Fotosyntesen binder ju kol från luften. Vi pratar om kolsänkor och om vi ska tillgodoräkna oss det; det är en annan diskussion. Men fotosyntesen är en carbon capture and storage som vi vet fungerar. Däremot skapar vi här ett institutionellt ramverk för att kunna ta vara på de möjligheter som geologisk lagring av koldioxid innebär. Det kan vara viktigt för vår stålindustri. Jag bor själv i . är den största punktkällan av koldioxidutsläpp vi har. Och tänker vi oss ett scenario 2050 och vi har ett mål om att ska ha nettonollutsläpp vill inte jag tänka bort . Jag vill inte tänka bort svensk stålindustri. Men då måste vi fundera på hur vi kan ta hand om de koldioxidutsläpp som faktiskt blir, eftersom kolet är en aktiv del i själva framställandet av stål. Ja, då kan man använda CCS-tekniken för att kunna fortsätta ha stålindustri i . I övriga kopplar man ofta CCS-tekniken till kolkraftverk, och det är inte något som är aktuellt för . Men vi kan också se att CCS-tekniken skulle kunna bli en möjlighet till negativa utsläpp om man har biobränsle som en energikälla i ett kraftverk. Adderar man då CCS-teknik har träet, eller vad det är för biobränsle man har, bundit kol, och sedan släpper man inte ut det vid förbränningen. Då kan vi få negativa utsläpp, och det är ett viktigt bidrag i ett långsiktigt mål att vi ska ha nettonollutsläpp till 2050. Övriga långsiktiga mål i energipolitiken och klimatpolitiken handlar om 2020-målet, minus koldioxidutsläpp, och en fossiloberoende fordonsflotta till 2030. Man kan ta färdplanen för ett utan nettoutsläpp . Varje sektor behöver bidra. Varje sektor ska komma så nära noll som möjligt. Då ser man att det kanske kommer att vara två av mandatperiodens viktigaste propositioner som läggs fram , dels forskningspropositionen, dels infrastrukturpropositionen. Varje sektor behöver bidra. Och jag ser framför mig en forskningsproposition. Vi har en historia där den förra socialdemokratiska regeringen sänkte forskningsanslagen till energiforskning. Den borgerliga regeringen, alliansregeringen, har fördubblat det. Vi behöver en långsiktighet i forskningsinsatserna. Det handlar också om att man hittar framtidsnäringar. Det är utanför dagens ämne, men jag ser till exempel att nedläggningen av Astras forskning i skapar ett window of opportunity, alltså en möjlighet att verkligen ta till vara den kompetens som finns där. skulle kunna bli världsledande på toxikologisk forskning, men då gäller det att vi får in det i en forskningsproposition. Miljömålsberedningen har också skrivit brev till regeringen och har i sitt betänkande , , pekat på behovet av både klimatmässig och miljömässig forskning. Det andra är infrastrukturpropositionen, att vi behöver bygga ett hållbart transportsystem. Där är det en diskussion: Ja, men var får vi resurserna ifrån? Det finns en diskussion om att man ska öka miljöskatterna och lägga det på infrastrukturinvesteringar, oavsett om det är en miljöskatt i form av en kilometerskatt för lastbilar eller höjt bensinpris eller vad det är. Jag tror att det är svårsålt. Vi ska göra riktiga gröna skatteväxlingar, höja klimatskatter, höja energiskatter och sänka skatten på arbete. Men ska vi göra investeringar i staten tror jag faktiskt att vi ska titta på att flytta om tillgångsslag i statens budget. Jag tycker att det är viktigare att vi bygger järnvägar och att vi bygger ett hållbart infrastruktursystem än att vi äger banker, till exempel. Detta skulle vara att flytta pengar i statens balansräkning. Sedan ska transparent och öppet lägga de resurser vi kan få in från en försäljning av Nordea, till exempel, på anslag på trafikutskottet. Man ska inte köra någon bakväg med lånelösningar och sådant som är rena grekiskan i de här sammanhangen, utan det ska vara transparent och öppet, så att vi inte binder upp framtida riksdagar. Då kan vi skapa ett hållbart infrastruktursystem och ett hållbart transportsystem och på så sätt lösa problemen för människor i vardagen, där de inte kan lita på att tågen kommer , och minska trafikens, infrastrukturens, klimatpåverkan. Med det vill jag yrka avslag på samtliga motioner och bifall till förslaget i betänkandet. 107 (SD) replik: I mitt anförande försökte jag vara väldigt tydlig med att SD inte ifrågasätter huruvida mänsklig aktivitet påverkar klimatet. Med det sagt kan jag kanske gå vidare till min fråga till . I ett par debattartiklar i har Per Ankersjö gått till angrepp inte bara på miljörörelsen i stort utan också på det egna partiet, som han anser har anammat det rådande vänsterperspektivet, som bygger på åtgärder som detaljstyr människors livsval och som leder till återvändsgränder, ökad arbetslöshet, försämrad välfärd och miljömässiga bakslag. Hur ser man på den analysen i riksdagsgruppen, och hur ser själv på den? Finns det kanske möjlighet till någon form av tillnyktring på området, eller har kanske investerat alldeles för mycket prestige i alla de här projekten för att kunna backa? 108 (C) replik: Jag vill tacka för repliken. Ska jag tolka utlåtande här om att mänsklig aktivitet påverkar klimatet så att och inte är klimatskeptiker? I så fall kvarstår frågan: Vad vill ni göra? Så till den andra delen och Per Ankersjös artikel: Per Ankersjö är miljöborgarråd, stadsborgarråd, här i inte spinndoktor som påstod här i talarstolen. Dessutom leder Per Ankersjö idéprogramsarbete. Det var i den egenskapen han skrev artikeln i . Som jag tagit upp här vill göra klimatomställningar, och vi vill få göra det tillsammans med näringslivet. Att göra smarta insatser när det gäller till exempel energieffektivisering och att få en fossiloberoende fordonspark är något som bygger samhället tryggt. Olja, ett fossilt bränsle, är en ändlig resurs. Om man kan göra så att man inte hamnar i den subprime-problematik som amerikanerna hamnade i i att inte ha råd att betala sina bostadslån på grund av höga energipriser har man gjort människor en tjänst i vardagen. Men då ska det göras smart. Man kan höja energiskatter och miljöskatter och sänka skatten på arbete. Vad jag tror Per Ankersjö var inne på är en kritik som också jag är inne på, nämligen mot att man från oppositionens, de rödgrönas, håll enbart siktar mot att höja skatter på miljöområdet och inte sänka andra skatter. Vi tycker att grön skatteväxling är bra. är det rödgrön skattehöjning. Frågan är i vilket läger i det sammanhanget hamnar. 109 (SD) replik: För tids vinnande och för att hinna gå till votering om detta betänkande ska vi kanske avrunda här och inte i onödan dra ut . Jag nöjer mig alltså här om det är okej för dig, . 110 (C) replik: Artigheten påbjuder att står kvar i talarstolen även om han inte har något att säga. Det är uppenbart att när jag ställer frågor som blir lite jobbiga vill avbryta debatten. Men vi har fram till voteringen, så det hade varit väldigt gott om tid för att tala om vad i stället vill göra. Jag konstaterar att ni sverigedemokrater är medvetna om att mänsklig aktivitet påverkar klimatet. Man är tydlig om vad man inte vill göra, men man är väldigt otydlig om vad man i stället vill göra. 111 (MP) replik: Jag inga hämningar kring att vi drar över mot voteringen jag är ledsen för det. Men det här området är väldigt spännande, tycker jag. Också jag tyckte att den artikel som här hänvisar till var intressant. Men jag kan inte säga att jag var lika imponerad som . Tvärtom var jag väldigt bekymrad. Precis den argumentation som här har mot hade Per Ankersjö mot någon sorts ospecificerad miljövänster. Problemet var allt man inte skulle göra. Man rapade upp att man minsann inte skulle använda sig av skatter. Man skulle inte använda sig av lagar och regler. Och man ska absolut inte problematisera det ökade flygresandet, köttätandet eller prylkonsumtionen. Det var väldigt mycket tal om allt man inte skulle göra på miljöområdet men väldigt lite om vad man faktiskt skulle göra. Det gjorde mig väldigt bekymrad. Det är klart att skönast är om man slipper göra jobbiga saker och om man bara liksom kan göra någonting snällt och säga: Hipp hurra, nu ska vi rädda miljön. Men det leder inte så långt. Visst, vi kan absolut hoppas på tekniken. Jag tror att tekniken kommer att göra mycket, men den kommer inte bara av sig själv. underlättar det om man också har en politik runt omkring som stimulerar fram en bättre och klimatsmartare teknik. Jag tänkte väl ställa samma fråga till som den fråga han här ställt. Okej, bortsett från allt ni inte ska göra: Vad är det ni ska göra? 112 (C) replik: Jag vill tacka för hennes fråga. När jag läser Per Ankersjös artikel upplever jag där precis som jag svarade i replikskiftet med att vi tycker att grön skatteväxling är bra, att man höjer miljö- och energiskatter och sänker andra skatter som premierar arbete. När de miljöstyrande skatterna sedan får effekt ska vi, tycker jag, ta den sänkningen av skattetrycket. Där kan jag uppleva en tydlig skillnad mellan å ena sidan och å andra sidan. Ni i är ju bara inriktade på gröna skattehöjningar och använder de resurserna till investeringar till exempel i infrastruktur. och jag har i tidigare interpellationsdebatter här haft inlägg där tillstått att kilometerskatten egentligen inte är en miljöstyrande skatt utan framför allt en fiskal skatt för att få råd med andra investeringar. Det är då man hamnar illa och gör till synes miljöskatter och förändringar för att få den egna budgeten att gå ihop. Det är i det avseendet jag menar att vi behöver göra till exempel stora järnvägsinvesteringar. Då tycker jag att vi ska vara beredda att titta på vilka tillgångsslag staten har. Måste vi äga bankpalats i ? Kan vi inte avyttra, sälja, dem sälja Nordea och ifrågasätta om vi ska äga Sonera och använda de lösgjorda resurserna till att investera till exempel i infrastruktur? Vi vill alltså samma sak, men vi har olika väg att gå dit. Min väg innebär ett lägre skattetryck. Jag upplever att väg innebär ett högre skattetryck. 113 (MP) replik: Det är helt korrekt att vi har lite olika politik. Som mer av ett högerparti är ni mer inne på att sälja ut statens tillgångar. I läget att ni kraftigt sänkt skatterna ser vi kanske ett behov av att lite grann höja dem igen. Men det är egentligen ganska ointressant för miljön. Jag tror att vi med glädje skulle kunna sälja ut SAS, till exempel. Varför ska vi äga ett flygbolag? Det skulle möjligen få miljökonsekvenser. Men vad vi gör med eventuellt ägande i statliga banker och sådant är ganska ointressant för miljön. Det är en mer allmänpolitisk fråga. Den intressanta frågan för miljön är om vi är beredda att höja miljöskatterna eller inte. Där är tyvärr inte berett att gå särskilt långt. Förra mandatperioden var man med på en liten höjning av koldioxidskatten med om det var . Det är bra men långt ifrån tillräckligt. Jag tror att vi skulle behöva gå längre. Jag har tillstått att kilometerskatten inte i första hand är en klimatpolitiskt motiverad skatt. Däremot finns det andra externa effekter andra samhällskostnader som buller, vägslitage och så vidare. Där står den tunga trafiken inte fullt ut för sina samhällskostnader. En kilometerskatt skulle kunna vara en skatt som som bonus skulle ha klimateffekter och som dessutom skulle hjälpa oss med att finansiera våra järnvägssatsningar och annat som vi vill göra för miljön. Det kan väl inte vara annat än trevligt, särskilt om skatten utformas på ett sådant sätt att hänsyn tas till skogsindustrins förutsättningar och till att det ser lite olika ut här i landet när det gäller var det finns exempelvis järnväg och sjöfart eller inte. Så den diskussionen kan vi kanske lämna därhän. Frågan kvarstår egentligen. Okej, ni ska inte ha kilometerskatt. Ni ska inte ha höjda skatter. Ni ska sälja ut statliga bolag. Var detta svaret på vad ni ska göra i miljöpolitiken? 114 (C) replik: Om lyssnade både på replikskiftet med mig och och på mitt anförande skulle hon ha hört att jag var tydlig om att vi gärna ser en grön skatteväxling. Men då ska höjda miljöskatter växlas mot sänkta skatter på andra områden. Vad ni gör är att ni bara höjer miljöskatter. Då tränger ni ut människor på landsbygden eller i andra sammanhang inför en svårare vardag. Ska du, , höja miljöskatter ska du, anser jag, sänka andra skatter. Det är därför jag kommer in på att det då inte blir så mycket resurser över. Det blir miljöstyrande, men det blir inte så mycket resurser över till att göra investeringar till exempel i vad både och jag tycker är viktigt, nämligen i järnvägsinfrastrukturen. Där kommer jag in på frågan om att varför inte titta på vilka tillgångsslag vi har i staten, på att sälja bolag på försäljning. Utförsäljning, säger lite försåtligt. Men det handlar inte om att vi ska rea ut. I ett miljöperspektiv är det intressant om vi kan få tillgångar som vi kan använda till exempel till järnvägsinvesteringar. Det där brukade kanske innan kom in i vara god miljöpartistisk politik. och allianspartierna brukar vara rätt så lika i sin syn på statligt ägande. har ni, upplever jag, gått i både och Socialdemokraternas ledband: Statligt ägande jättefint. Men måste vi äga en bank som är följden av en finanskris i Nordea som då hette Nordbanken? Måste vi äga den? Nej, det tycker inte jag. Jag tycker att vi kan frigöra dessa resurser inte sälja ut, utan sälja och använda dem för sunda investeringar, till exempel framtidsinvesteringar i järnvägsinfrastruktur. Sedan ska vi också göra smarta förändringar, till exempel bonus malus att man har ett system för när människor köper ny bil. Den som har en klimatosmart bil får betala en avgift, och den som köper en klimatsmart bil kan få en bonus. Då får man ett självfinansierande system, och man styr också mot en mer fossiloberoende fordonsflotta. 115 (KD): Den här debatten, som har pågått i ett antal timmar, visar hur angeläget ämnet är. Betänkandet utgår ifrån ett antal motioner, så det är till sidoomfång mest det, samt det som handlar om hur vi ska implementera CCS-direktivet i svensk lag. Det är viktigt för vår basindustri och dess fortsatta existens att vi möjliggör en produktion som också fungerar hållbart. Därför är detta en oerhört viktig fråga och en viktig sak att jobba vidare med när det gäller att kunna lagra koldioxid på ett bra sätt. Därför är det lite beklämmande att lyssna till inlägg i denna debatt, herr talman. Å andra sidan är det väl en av de få debatter där har stannat kvar till slutet, vilket är positivt i sig.