prot · GZ0973 · 2012-02-21 00:00:00 — när denna typ av kriser drabbat som kriserna inom bilindustrin i och i har tidigare framträdande personer som på regeringens uppdrag och i samverkan med regeringen gjort mycket goda insatser för att lösa väldigt stora problem. Därför skulle jag som en avslutning på den här debatten vilja ha en kommentar från ministern angående frågan om ministern delar besked till kommunstyrelsen i om att inte är hans ansvar. 40 HANS (S): Politik är väldigt mycket en prioritering. Jag kan ändå inte låta bli att göra en reflexion kring avskedspresent sänkt restaurangmoms för 5 miljarder. Jag vill minnas att det när jag var ordförande i stämde ganska väl med summan för att bygga ut E20 till motorväg genom hela , det vill säga bygga ihop fordonsklustret i och fordonsklustret i med en säker infrastruktur. Man kan fundera på vad som mer stärker svensk konkurrenskraft: avskedspresent, en satsning på infrastruktur i det här fallet eller 20 högskolor. Delat på forskningsanslag skulle det, om jag nu snabbt räknar rätt, för i och jag kommer från innebära 250 miljoner till i forskningsanslag. Det tror jag är två och en halv gång mer än man har. Vad stärker alltså svensk konkurrenskraft mest? Jag kan säga att i och hade en satsning på forskningsanslag betytt mer, näringsministern! 41 (S): Jag måste börja med att rätta näringsministern. Det är inte bra när näringsministern här i kammaren inte håller sig till sanningen. Vi har visst haft en innovationsstrategi. presenterade och en sådan. Jag utgår från att den gäller så länge ingen annan är presenterad en liten rättelse. Näringsministern sade något som jag tycker är väldigt intressant och som spelar stor roll runt om i landet. Det gäller det som är kopplat till de regionala högskolorna och till detta med att bygga kluster. Vi vet att det är mycket viktigt. Hemma i kan vi se vilken betydelse det haft för konkurrensen och utvecklingen, inte minst i den nuvarande globala konkurrensen. Med tanke på att näringsministern nämnde hur man fördelar medel ser vi fram emot vårpropositionen. Det tror jag att man framför allt på högskolorna också gör. Man ser fram emot att nu få mer pengar, för där görs neddragningar. Där finns också arbetsplatser där folk sägs upp och där varsel är lagda. Jag tackar därför näringsministern för innovationen här i dagens debatt angående högskolorna. Vi talar om en konkurrenskraftig industri och om strukturomvandlingen. Men jag uppfattar inte att jag fick något svar på min fråga om avkastningskravet. Ministern kan kanske återkomma till det i sitt nästa inlägg. Jag kan inte låta bli att utifrån detta med en konkurrenskraftig industri lyfta fram elpriset i det perspektivet. Hur ska industrin i prisområde 4 i klara konkurrensen när man där har högre elpriser? 42 (S): Först måste jag kommentera hänvisningen till att man åkte till . Det var bra, men näringsministern var aldrig anmäld på talarlistan. Hade en sådan anmälan tagits tillbaka och det hade sagts att hon måste åka till hade nog alla tyckt att det var bra. Men var det inte så nog om detta. Det är bra att man satsar på små och medelstora företag. Det är grunden inte minst för sysselsättningen. Men vi har ett antal stora och i vissa sammanhang världsledande företag. Det måste finnas en näringspolitik även för stora företag, för stora industriföretag och stora tjänsteföretag. Men någonstans där klickar det. Ska man inte från statens sida om lägger ned sin forskning i försöka göra någonting så att de eventuellt kan fortsätta med sin verksamhet? I stället hänvisar man till den innovationsstrategi som senare kommer. Vi får väl se vad den innehåller. har det inom den tillämpade forskningen mest handlat om att det inte är så viktigt med denna utan att det är grundforskningen man ska lägga mycket krut på. Det framgår inte minst av den forskningsproposition som lades fram , och den fick väl en del kritik för det. Vi får hoppas att detta rättas till genom innovationsstrategin. Men fortfarande handlar den här debatten i huvudsak om hur vi ska kunna se till att vi får behålla våra världsledande stora företag i . Där tycker jag att vi i den här debatten inte har fått något svar från statsrådet. 43 Näringsminister (C): har ni tydliggjort att det är er innovationsstrategi som vi arbetar efter. Då kan man undra varför ni är så kritiska. Jag fick en fråga om hur vi ska stärka life science-sektorn. Det handlar egentligen om tre delar: Dels har vi en väldigt tät dialog med branschen. Vi tycker att det är viktigt att lyssna in både för att kunna vidta rätt åtgärder och för att få feedback. Dels är innovationsstrategin en viktig del, men en del som inte innehåller pengar utan som innehåller en strategi framåt tillsammans med näringslivet och akademin. Dels gäller det den forsknings- och innovationsproposition som kommer . Vi gör ju detta i femårscykler. gällde det en förstärkning med 5 miljarder plus medicinsk forskning som ett av de prioriterade områdena. tar vi nya tag, och då kommer life science givetvis att vara med. har regeringens uppdrag att efter nedläggningen av samordna på precis samma sätt som när det gällde och . ansvar är att samordna insatserna för life science-klustret och att för dem som blir arbetslösa skapa möjligheter att hitta ett arbete i så att de inte flyttar utomlands. Det gäller att behålla den kompetens som de anställda besitter och att se till att det likt i nu skapas möjligheter för nya små och medelstora företag att växa fram. I den anläggning som finns i , där var, har man nu många spännande projekt i gång för att stärka näringslivet i regionen. Vi satsar heller inte bara på restaurangmomsen, utan det är en stor infrastruktursatsning i höstens budget. Det är nämligen viktigt att vidta jobbskapande åtgärder och se till såväl att pressa tillbaka ungdomsarbetslösheten som att stärka näringslivet runt om i . Vad gäller samverkanskriteriet och nyttiggörandekriteriet kommer detta med hur man ska fördela anslag inte i vårpropositionen utan givetvis i forskningspropositionen . Överläggningen var härmed avslutad. 13 § Svar på interpellation 2011/12:240 om Glasrikets framtid 44 Näringsminister (C): har frågat mig vilka åtgärder jag är beredd att vidta för att stimulera glasindustrin och säkra den svenska glasindustrins framtid och utvecklingsmöjligheter. Låt mig först understryka att jag känner starkt med alla dem inom glasindustrin som drabbats av besked om varsel om uppsägning. Regeringen följer noga utvecklingen av varsel i olika branscher och i olika delar av landet. Regeringen arbetar med en långsiktig politik för att stärka näringslivsklimatet i . Företagsamhet inom alla branscher är ett centralt mål för regeringens politik. Regeringen bedriver därför en aktiv regional tillväxtpolitik och näringspolitik för att stärka förutsättningarna för tillväxt i bland annat Glasriket. län har tilldelats ca och ca av regeringen. Tillsammans med medel från det regionala strukturfondsprogrammet och öarna och landsbygdsprogrammet kan dessa medel bland annat användas till att utveckla turistattraktioner, marknadsföring och stärka näringslivet och jobben i regionen. Programmet och öarna är en kraftfull satsning. tillfaller nästan regionen. Jag anser att den bästa kunskapen om vad som behövs för att utveckla denna region finns i regionen. Därför ligger huvudansvaret för de regionala tillväxtresurserna också på regional nivå. Glasblåsning är definitivt ett kulturarv med ett unikt hantverkskunnande som håller hög kvalitet och som med hjälp av duktiga designer når en mycket hög förädlingsgrad. Delar av verksamheten är småskaliga och exklusiva, och andra delar är mer industriella. Ser man dessutom Glasriket i ett turistiskt sammanhang ger den positiva effekter också på det kringliggande samhället. Regeringen beslutade om en nationell insats om för hållbara turistdestinationer och insatser för att stärka kvalitet och konkurrenskraft i små och medelstora turist- och upplevelseföretag. Insatserna kommer att fokusera på ett par utvalda destinationer med stor potential att växa på de internationella marknaderna, genom företags- och destinationsutvecklingsinsatser. Det kommer att handla om hållbar kvalitetsutveckling, affärsutveckling och innovation. ansvarar för uppdraget men genomför det i nära samarbete med för att få en tydlig koppling till utländska besökares efterfrågan. och har just påbörjat arbetet med att välja ut ett par piloter inom ramen för denna insats. Oavsett vilka det blir är det viktigt att påpeka att all kunskap, alla metoder och alla verktyg som utvecklas inom ramen för insatserna ska spridas i hela landet så att vi får fler exportmogna destinationer. Regeringen har också tagit fram en handlingsplan för kulturella och kreativa näringar som syftar till att skapa goda förutsättningar för entreprenörer inom kulturella och kreativa verksamheter att utveckla sina affärsidéer och sitt företagande. och ansvarar för merparten av detta genomförande. 45 (S): Pukeberg, Rosdala, , Lindshammar, Bergdala, Skruf, , , jag tror att en del kan känna igen dessa ortnamn. Alla dessa ortnamn handlar om glasbruk. De är en del av Glasriket. Tyvärr är det så, herr talman, att ugnarna på flera av dessa orter allaredan är släckta. I kommer ugnen att släckas . Det är en tragisk utveckling inom en väldigt liten industri smal, får man nog ändå säga som ändock är en nationell angelägenhet på många olika sätt. Det svenska glaset och den svenska glasindustrin är ändå unika, inte bara för att vi har fantastiska konstnärer och designer utan också utifrån grundmaterialet. Det spelar nämligen roll var sanden kommer ifrån och i vilket land man har hämtat den. Det är viktigt att ha detta med sig när vi pratar om svensk glasindustri. Att få ta del av eller känna det svenska handblåsta glaset är en speciell känsla. Det är detta som håller på att flaggas ut, sakta men säkert. Det är mot bakgrund av detta, herr talman, jag har ställt denna interpellation till näringsministern. Jag är inte helt nöjd med det svar näringsministern ger, och det kanske är lite för att jag saknar det som skulle vara den riktiga verktygslådan. Det görs flera bra satsningar, och precis som näringsministern redogör för i sitt svar satsas det pengar. Det är dock så att en del av dessa pengar, inte minst det som är kopplat till och öarna och det som handlar om strukturpengar, inte bara används till Glasriket utan till väldigt mycket. En del av de pengarna är också redan förbrukade. Det handlar alltså om att bara redovisa siffror i sig. Det som skulle behövas är en form av samordning. Jag kan i mångt och mycket dela ministerns svar när det gäller att man gör detta bäst på regional nivå, såtillvida att det är där man har den bästa kunskapen. Men i det här fallet, med den här speciella industrin som inte går att jämföra med någon annan industri vare sig i eller någon annanstans i landet, skulle det behövas ett nationellt grepp. Jag är helt övertygad om att det behövs en nationell samordnare som kan ta initiativ och samla folket från hela branschen. När jag talar om hela branschen menar jag inte bara specifikt det som är industri, utan det handlar också om det som är kopplat till turismen och kulturen designer och konstnärer, infrastruktur och marknadsföring. Det är stort och många parter inblandade, och det är just här jag tror att staten med en samordnare om man sätter sig ned och diskuterar förutsättningslöst skulle kunna ta ett litet steg framåt så att industrin inte flaggas ut. 46 (C): Först av allt: Låt mig understryka att jag delar det engagemang för den glasindustrin och Glasriket som näringsminister och ger uttryck för. Rubriken på interpellationen är Glasrikets framtid, och rubriken antyder helt riktigt att Glasriket egentligen är mer än själva glasbruken. Självklart är det dock tyvärr så att det utan fungerande glasbruk, som ändå är kärnan i själva destinationen Glasriket, på många av de orter räknade upp heller inte finns något glasrike kvar utan då möjligtvis ett kulturarv. Jag tycker, herr talman, att vi fick en tydlig redogörelse av ministern för vad samhället gjort och gör för att både utveckla och stötta näringslivet, däribland Glasriket i . Och det är bra, för i grunden, herr talman, handlar ju detta om själva företagandet. Alla insatser med och de regionala utvecklingsmedlen till och län syftar till att ge bästa möjliga förutsättningar för företagsamhet och ett beslutsfattande på det regionala och det lokala planet, där ofta den förmåga och vilja till samordning som efterlyser finns. Kärnan i Glasriket ska vara fungerande, lönsamma och uthålliga företag, och då i synnerhet glasbruksföretag med sina väldigt speciella förutsättningar med krav på lång yrkeserfarenhet och så vidare men även företag i kringnäringarna, så att man kan skapa en service och ett välkomnande till dem som besöker attraktionen Glasriket. Om kärnan är företagandet, uthålligheten och lönsamheten och samhället på väldigt många sätt historiskt genom kommuner, regioner och stat stöttar eller störtar företeelsen vill jag ställa frågan till : Vad anser interpellanten också bör vara företagens ansvar? Här måste det ju vara ett samspel mellan näring och samhälle för att uthålligt klara ett fortsatt glasrike i . Jag vet att det finns företagare på många av orterna som kämpar oerhört hårt och uthålligt och ofta också är framgångsrika i att klara sitt ansvar. Men vad är Socialdemokraternas och syn på detta med företagarens ansvar specifikt i Glasriket? 47 Näringsminister (C): Precis som de föregående talarna känner jag väldigt starkt för den här näringen, inte minst eftersom jag är från och känner väl till både verksamheten och industrin som finns där. Jag delar också det engagemang som visar i detta. Vi vill inte heller att den här verksamheten flaggas ut, utan det är viktigt att se att det är ett genuint hantverk av professionella hantverkare som glasblåsare. Det är såväl ett kulturarv som ett näringsliv som är väldigt viktiga. Det finns både utbildning och kompetensutveckling i området. Linnéuniversitetet bedriver designutbildning både i , genom designprogrammet, och i Pukeberg, som har en designprofil och som fungerar lite som en mötesplats. Det bidrar givetvis till en långsiktig kompetensförsörjning. Och kan vi stärka upp med den reformering av skolan som har gjorts, med möjlighet till lärlingsutbildning så att man kan få lärlingar inom området, finns det en möjlighet att få duktiga och kompetenta hantverkare inom området även framöver. Men det är som sagt ett oerhört allvarligt läge för Glasriket såsom det ser ut nu och har sett ut . Det handlar ju om lönsamheten. Jag tror att det viktigaste är att vi verkligen har samtal. Vi har i fått en uppvaktning från arbetstagare i Glasriket. Det är viktigt, tycker jag, att vi har en dialog med företagsledarna i det här området för att förstå vad som ligger bakom besluten, givetvis, och vilka möjligheter det finns från vår sida att gå in med samordningsinsatser eller kompetensutveckling för att komplettera den verksamhet som redan finns i och Pukeberg. Förutom själva näringslivsutvecklingen och det fina kulturarv som många av de riktigt gamla industrilokalerna är och processen som sådan är det här också en fråga just utifrån ett turistperspektiv. Besöksnäringen är ju på frammarsch i branschmässigt när det gäller både jobbskapande och att fler företag skapas inom det här området. Här gör vi nu en satsning på 60 miljoner för att utveckla hållbara turistdestinationer. Där arbetar, som jag sade tidigare, med bland annat Visit för att utveckla destinationer så att vi kan attrahera inte bara svenskar som turistar i utan också utländska turister på besök i , vilket givetvis också skapar en efterfrågan och ett intresse för som har Möbelriket, Glasriket, skogen och för den delen också älgarna som är intressanta för många utländska besökare i regionen. 48 (S): Jag blir lite osäker på vad ministern avser, så jag hoppas att ministern återkommer med ett tydliggörande i nästa inlägg. Ministern talar om, om jag uppfattar det rätt, vilka samordningsinsatser som går att göra. Ska jag tolka det som att ministern är beredd att överväga att tillsätta någon form av samordnare för att titta på möjligheterna utifrån att det, precis som ministern redogjorde för, handlar om så många olika ben vad gäller Glasriket och den glasblåsningen? Som var inne på är det största hotet just nu det mot den stora ledande glasindustrin, där de stora varslen nu är lagda. När inte de stora ledande finns påverkar det även de små bruken som kanske går betydligt bättre än vad de stora gör just . Men det handlar ändå om en helhet, och det handlar om hur hela regionen och inte minst andra småföretag som kanske jobbar med helt andra saker påverkas av vad som händer i Glasriket. Ska jag tolka det som att ministern överväger möjligheten att tillsätta en samordnare som förutsättningslöst kan sätta sig ned och diskutera hur man på bästa sätt kan använda de medel som finns från statens sida men också diskutera marknadsföring ut i världen, som är en brist just , framför allt för att hitta nya marknader? Till vill jag säga, som svar på frågan vad jag anser om företagarnas ansvar, att det är klart att företagaren själv har ett eget ansvar. Det som jag så tydligt pekade på i min fråga till näringsministern var behovet av att näringslivet och staten sätter sig ned och diskuterar förutsättningslöst. Självklart ska vi inte från statens sida gå in med konkreta pengar i något bolag. Det är inte alls det jag avser, om det var så uppfattade det. Jag trodde att var minst lika angelägen som jag om att Glasriket och glasindustrin ska överleva och finnas med tanke på det stora behov som finns nere i vår region, inte minst kopplat till besöksnäringen. Ministern sade här tidigare i en annan debatt att det är viktigt att vi reser runt i landet och får insyn i de olika branscherna och industrierna. Jag delar den uppfattningen fullt ut. Jag vet att ministern har fått en inbjudan från Orreforsgruppen, och jag vet att de går och väntar på svar. De sitter faktiskt nere i och är lite besvikna, för de har inte hört någonting. Det enda som de har hört är att ministern skulle ha besökt , men att det tydligen har blivit ändrat på grund av en USA-resa. Då känner de naturligtvis: När det händer så mycket negativt och man ska släcka ugnen , varför kommer inte ministern? 49 (C): Det är väl underbart att näringsminister är välkommen överallt och efterfrågad. Det tycker jag är bra. Det är bra, , att du delar min syn att företagens ledning och samhället har ett gemensamt ansvar. Jag tror nog att vi har lika stort engagemang i frågan, och jag. Och jag tror att det är väldigt viktigt att man inte lämnar någon sten ovänd i jakten på lösningar, oavsett om det handlar om Glasriket eller någon annan del av vårt näringsliv. Anledningen till att jag ställde frågan och till att jag tyckte att det var viktigt att få det tydliggjort var att interpellationen ensidigt var inriktad på vad samhället kan göra för Glasrikets fortlevnad. Men det är bra att vi har samsyn i detta. Det gläder mig. 50 Näringsminister (C): under lågkonjunkturen och den kraftiga nedtrappningen i ekonomin införde vi samordnare. De arbetade inte branschspecifikt utan brett ute i länen. Det var en framgångsrik och bra metod för att snabbt kunna samordna och kraftsamla och ett bra sätt för regeringen att få in vad det fanns för behov ute i regionerna. Innan vi tar ställning till sådana insatser i denna region vill jag ha en dialog med näringslivet, med länen och framför allt med de företag som berörs. Vi arbetar med att få till samtal med de företagsledare som berörs så att regeringen får en bild innan vi tar ställning till vilka insatser som kan vara lämpliga eller som behövs. Jag har tagit del av inbjudan som skickat till . Jag skulle ha besökt , så det hade varit ett utmärkt tillfälle. Men som minister blir man ibland skickad på olika saker, och jag ska då oturligt nog på blixtvisit till och inviga Innovative på för att öppna dörrar för svenska företag på den amerikanska marknaden. Jag hoppas få möjlighet att komma hem till . Jag delar oro. Vi följer detta noga precis som vi följer de varsel som finns inom övrig industri i . På och även inom regeringen i övrigt följer vi detta. Vi försöker i så stor utsträckning som möjligt vara på plats för att lyssna in. Vi är dock noga med att inte göra det som företagen ska göra, det vill säga skapa lönsamhet och arbetstillfällen. Vi måste lyssna in vilket ansvar företagen själva har, och därför söker jag nu dialog med dessa företag innan vi ser vad vi kan återkomma med och göra. 51 (S): Näringsministern säger att hon först vill ha en dialog med näringslivet och länen. Jag utgår från att ministern när hon lämnar kammaren om tar kontakt med näringslivet och de företag som är berörda i Glasriket i de fyra kommunerna i de två länen samt de två regionförbunden och länsstyrelserna för att så fort som möjligt klara ut dialogdelen i det hela för att därefter ganska skyndsamt komma framåt i själva frågan vad var och en kan göra. Jag tycker att det är onödigt att ministern betonar företagens ansvar. Jag är övertygad om att de som äger och driver glasbruk i Glasriket är helt införstådda med sitt ansvar och vad de ska göra. Det handlar i stället om vad vi kan göra tillsammans i samverkan. Jag lyfte därför fram samordnare som ett exempel, någon som tillsammans med näringslivet kan titta på vad som konkret kan göras. Gör man inget snabbt är det nämligen stor risk att det svenska glaset som görs på industrinivå flaggas ut från . Det skulle vara tråkigt för hela nationen. Även om mycket av produktionen finns i angår det hela . Glaset används inte minst vid representation. Vi har det här i riksdag, och vi kunde ha mer av det. hade vi handblåsta glas i kammaren, men tyvärr har vi inte det längre. 52 Näringsminister (C): Jag delar som sagt engagemang och intresse i frågan och även förhoppningarna om en ljusare framtid inom denna sektor. Det är viktigt att ha en dialog. Vi har haft och kommer att ha det med branschföreträdare i Glasriket, Möbelriket, fordonsindustrin och life science. Det pågår kontinuerligt en dialog, men innan vi presenterar eventuella insatser är det viktigt att ha bilden klar för sig. Vad är det vi behöver åstadkomma? Vad är det vi behöver mota? Vad är det för konkreta insatser som kan ha verkningsfull effekt i vardagen för de glasblåsare som finns på de olika orterna i och län? Vi kommer givetvis att fortsätta ha en dialog med våra regionala företrädare där. Överläggningen var härmed avslutad. Anmäldes och bordlades Propositioner 2011/12:69 Genomförande av vägarbetstidsdirektivet för egenföretagare 2011/12:74 Genomförande av ändringsdirektiv /84/EU avseende säkerhetsövervakning av läkemedel Skrivelse 2011/12:71 om stabilitetsfonden Redogörelse /12:RR1 redogörelse om årsredovisning EU-dokument KOM(2012)55 för tillräckliga, trygga och långsiktigt bärkraftiga pensioner 15 § Anmälan om interpellationer Anmäldes att följande interpellationer framställts 2011/12:253 Avstannande fiberutbyggnad av (S) till statsrådet (C) 2011/12:254 Direktverkande el av (S) till statsrådet (C) 2011/12:255 Möjligheterna att ringa och nå SOS Alarm i hela landet av (S) till statsrådet (C) 2011/12:256 Den nationella betydelsen av det rullande kulturarvet av (S) till kultur- och idrottsminister (M) 2011/12:257 Unga vuxnas framtidstro av (S) till statsrådet (FP) 2011/12:258 Svåra samhällsproblem till följd av dieselstölder av (S) till justitieminister (M) 2011/12:259 Nytt kommunalt utjämningssystem av (MP) till statsrådet (M) Interpellationerna redovisas i bilaga som fogats till snabbprotokoll . 16 § Anmälan om frågor för skriftliga svar Anmäldes att följande frågor för skriftliga svar framställts