prot · H00938 · 2012-12-06 00:00:00 — Jag tror att vi skulle kunna komma en bit på väg mot en lägre ränta, som vill, om vi hjälpte att sänka räntan på det sätt som de själva indirekt och lite maskerat har vädjat om, nämligen att andra åtgärder ska vidtas mot hushållens upplåning med andra instrument än med räntepolitiken. Det är åtgärder som vi politiker borde fundera mer över. Avslutningsvis ska jag säga något om inflationsmålet. Man kan ju sätta målet högre än som några av de svenska ekonomer som refererar till säger om vi sätter det första inflationsmålet . Men det gör vi inte. Vi har haft inflationsmål . Vi börjar inte om. Kostnaden för att ändra målet från en formulering till en annan är så hög att den inte är värd själva förändringen. Det är det som är Calmfors och andras slutsats när det gäller diskussionen om inflationsmål. Man kan ha ett högre mål, men vinsten med det är inte så stor att kostnaden för att göra en förändring är värd att ta. 154 PER ÅSLING (C): En debatt om penningpolitiken och den finansiella stabiliteten är en debatt om privatekonomi, om jobb och företagens villkor. Penningpolitiken har en central roll i svensk ekonomisk politik. Det är därför viktigt att utvärderingar som görs bidrar till att genomlysa och utveckla penningpolitiken och även till att öka förståelsen för penningpolitiken och för hur den samverkar med finanspolitiken. Det gör den utvärdering som vi har på bordet , signerad av professorerna . Efter krisen fick den så kallade i uppdrag att komma med förslag om den ekonomiska politikens utformning. betänkande inleddes så här: Det kommer då varje nation stannar upp och reflekterar över sin framtid. Sådana ögonblick infaller oftast i perioder av nedgång och kris. Samhällets förmåga till omprövning och förnyelse sätts därmed på ett hårt prov. Det är den krassa verkligheten för många av . Det berör även oss med tanke på vårt starka beroende av den europeiska marknaden och därmed vår ekonomiska integration. Till skillnad mot kris har vi nu en möjlighet att stanna upp och reflektera över framtiden i alla fall med utgångspunkten att penningpolitiken fungerar bra, det finanspolitiska ramverket likaså. Detta skapar sammantaget starkaste statsfinanser. Det har gått ungefär överlämnade kommissionens betänkande. Flera förslag har genomförts i praktiken och därmed bidragit till den svenska ekonomins utveckling. Här finns mer att göra. Kommissionen lyfter upp arbetsmarknadens funktionssätt ett viktigt fundament i ett modernt samhälle. Arbetsmarknaden är fortfarande en av de mest reglerade marknaderna i . Trots goda syften medför regleringarna stora kostnader som påverkar hela samhällsekonomins sätt att fungera. Vi måste ha det politiska modet att diskutera viktiga förslag som har framlagts för att få ett bättre fungerande samhälle och en bättre fungerande svensk ekonomi. har mottagit en rapport från forskarna som också har analyserat den svenska arbetsmarknaden. Man skriver i rapporten att endast ungefär hälften av alla anställda i är korrekt matchade vad gäller utbildningslängd och inriktning på utbildningen. Det är viktigt att ta upp dessa frågor eftersom penning- och finanspolitikens funktionssätt och resultat är beroende av den övriga politiken. Allt hänger ihop. Professorerna kommer fram till att det kan finnas målkonflikter inom penningpolitiken. En utbyggd makrotillsyn kan bidra till att avlasta en del av dessa målkonflikter. Hot mot den finansiella stabiliteten kan i ökad utsträckning angripas av makrotillsyn. Räntan kan i större utsträckning än sättas utifrån en avvägning av räntans effekter på inflationen och produktionen. Jag tycker att detta är viktigt att påpeka. Med en inneboende risk för målkonflikter finns också en risk för att prioriteringar inte hamnar rätt. Den oberoende med ett inflationsmål har tjänat väl. Agerandet under den senaste finanskrisen tillsammans med andra myndigheter visar detta. För att behålla den positionen krävs en fortlöpande uppföljning av penningpolitiken. En viktig lärdom är att det svenska institutionella ramverket för bland annat fördelning av ansvar och befogenheter samt ansvarsutkrävande och krishantering måste förbättras och tydliggöras. bör bygga upp ett ramverk och en organisation för en effektiv svensk makrotillsyn av finansmarknaderna. På så sätt kan vi försäkra oss om en penningpolitik som ger goda förutsättningar för en sund ekonomisk utveckling. Dessa frågor behandlas också av , vilket gör att det kommer att finnas anledning att lyfta upp frågorna här i kammaren . Låt mig avslutningsvis konstatera att det i det fortsatta arbetet med att skapa robusthet är angeläget att hitta formerna för den löpande utvärderingen av makrotillsynen. En utbyggd makrotillsyn med tydliga ansvarsförhållanden och tydliga befogenheter och instrument bidrar till att avlasta en del av de målkonflikter som finns inom penningpolitikens område. Med detta yrkar jag bifall till utskottets förslag. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas .) 14 § Internationell samverkan Föredrogs utrikesutskottets betänkande 2012/13:UU1 Utgiftsområde 5 Internationell samverkan (prop. 2012/13:1 delvis). 155 (MP): talar vi om utgiftsområde 5, internationell samverkan. Här inryms ett antal olika budgetposter inga jättestora. Allt ryms inom , vilket får betecknas som en spottstyver i statsbudgeten. Tre fjärdedelar går till obligatoriska utgifter för medlemskap och deltagande i olika internationella organisationer. Bland annat ingår kostnaden för ordförandeskap i 20112013. antog första strategi för den arktiska regionen. Enligt budgetpropositionen är syftet att ur ett internationellt perspektiv presentera förhållande till , prioriteringar för politikens innehåll och genomförande. Strategin fastställer att särskilt ska verka för att hejda klimatförändringarna och förbättra förutsättningarna för en god miljö, ekonomisk utveckling och den mänskliga dimensionen i den arktiska regionen. huvudprioritering under ordförandeskapet är att minska utsläppen av kortlivade klimatpåverkande ämnen och få till stånd ett bindande avtal om samordning mellan stater vid oljeutsläpp oljeutsläpp kommer det förmodligen att bli och för arbetet med miljömässigt och socialt ansvarsfullt företagande i . ska en ministerdeklaration antas. Det är därför hög tid att spetsa den deklarationen med innehåll. Det som är allra mest angeläget är att skydda mot utvinning av fossila bränslen. Det är inte hållbart att å ena sidan hävda att man ska arbeta mot klimatförändringar och å andra sidan, utan att protestera, gå med på utvinning av mer fossila bränslen och dessutom se affärsmöjligheter för svenska företag med detta. Utvinningen av fossila bränslen blir möjlig just på grund av klimatpåverkan. De senaste årens forskningsresultat visar att isarna smälter i en allt snabbare takt och mycket mer än vad FN:s klimatpanel kom . Den panelen tog inte heller med ett antal andra parametrar, som till exempel effekterna av att tundran tinar och släpper ut den metangas som ligger bunden i den, eftersom forskarna då inte var eniga om hur det skulle påverka klimatet. Mycket har kommit fram sedan klimatpanelen kom med sin rapport, och jag ser fram emot då det är dags att presentera de nya rapporterna. I den svenska Arktisstrategin sägs följande: tillväxt och konkurrenskraft kan främjas genom ökad frihandel och proaktivt arbete mot tekniska handelshinder i den arktiska regionen. ska verka för att den förväntade utvinningen av olja, gas och andra naturtillgångar sker på ett hållbart sätt, såväl miljömässigt som ekonomiskt och socialt. Jag skulle vilja påstå att det inte finns någon miljömässigt hållbar utvinning av olja och gas i . Det står ingenting i strategin om att skapa ett legalt skydd för , eller ens ett moratorium för utvinning av fossila bränslen som efterfrågat . I stället står det under en rubrik i strategin hur kan dra nytta av den nya situationen för de svenska företagen i och med att vi har ett så stort kunnande inom gruv- och petroleumnäring och andra näringar. Men inledningen i Arktisstrategin låter bra: vill främja en ekonomiskt, socialt och miljömässigt hållbar utveckling i hela den arktiska regionen. ska verka för väsentligt minskade globala utsläpp av växthusgaser och kortlivade klimatpåverkande ämnen. ska i samarbete med andra arktiska länder bidra till att kunskapsunderlag och åtgärdsförslag tas fram för att långsiktigt stärka förvaltning och anpassning av arktiska samhällen och miljöer till ett förändrat klimat. Detta ökar motståndskraften mot klimatförändringarna och skapar förutsättningar för en långsiktigt hållbar utveckling i regionen. Utsläppen av organiska miljögifter med bioackumulerande verkan behöver minskas. ska bidra till att den biologiska mångfalden i bevaras och nyttjas på ett hållbart sätt. Miljökonsekvensbeskrivningar och miljöbedömningar bör användas i ökad utsträckning. Nätverk av skyddade områden för växt- och djurliv bör upprättas i bland annat . ska fortsatt vara en ledande forskningsnation inom områdena klimat och miljö och fokusera på klimatförändringarnas påverkan på människor. Det låter ju bra och snällt av oss, men det räcker inte att det låter snällt och ansvarstagande om vi inte lever upp till det. Som det ser ut ökar sina egna utsläpp i stället för att minska dem, i synnerhet om vi räknar in alla de utsläpp vi ger upphov till genom vår konsumtion av varor som importeras och som gett utsläpp i andra länder. Det räcker inte med att en eventuell oljeutvinning föregås av en miljökonsekvensbedömning. Det hör inte till vanligheterna att större projekt stoppas på grund av deras konsekvenser för miljön. Det brukar i princip handla om att de justeras för att göra mindre skada än enligt det ursprungliga förslaget. Det räcker inte heller med nätverk av skyddade miljöer i en så känslig miljö som . Vi vänder oss särskilt mot utvinning av fossila bränslen i den del av som inte består av landområden, det vill säga . Oljeutvinning är i sig en mycket miljöstörande verksamhet, oavsett hur många miljökonsekvensbedömningar som görs. Oljeutvinning till havs är ännu svårare att kontrollera vid eventuella utsläpp. Erfarenheterna från borde avskräcka. menar att bör få ett legalt skydd, som , mot exploatering. Det skulle vi vilja att regeringen arbetar för i och inför den ministerdeklaration som ska antas . Det är ett medskick till mina kolleger i Alliansen. Det är viktigt att bygger vidare på det goda anseende vi har i världen. gjordes en rankning av samstämmighetspolitiken i olika länder, det vill säga det vi brukar kalla för politik för global utveckling. Vi brukar ligga högt i rankningen men börjar halka ned på skalan. Allra sist hamnade vi på grund av vapenexporten, eftersom vi fortsätter att exportera vapen till bland annat diktaturer. Jag upprepar därför vad jag brukar säga, nämligen att det är dubbelmoral att försöka framstå som bäst på att främja mänskliga rättigheter, demokrati och nedrustning och som en aktiv part i många fredsinsatser som vi är det land i världen som säljer mest vapen per capita. Jag tänker inte ta upp Saudigateaffären igen, eftersom den debatterats redan här i kammaren. har vi gubevars tillsatt en utredning för att skärpa lagstiftningen, men den ska inte vara klar förrän . Till dess hinner vi sälja många vapen till många diktaturer runt om i världen. Det är skrämmande, och det är inte förenligt med den svenska politiken för global utveckling. återfinns inom dagens utgiftsområde, till skillnad mot som ligger under försvarsbudgeten, och som vill lägga ned eftersom vi menar att det är absurt att bilda en myndighet vars enda uppdrag är att sälja vapen. Den heter i och för sig , men försvar brukar man inte exportera. Namnet är därför missvisande. Vapen däremot exporteras, och det är det som det handlar om. Med en miljöpartibudget minskar vapenförsäljningen, och det blir därför mindre vapenexportkontroll och minskade utgifter även för . Vi reducerar därför ISP:s anslag i vårt budgetförslag. När regeringen tillträdde reducerade den snabbt Sipris anslag med 5 miljoner. De fick i stället i uppdrag att söka externa finansiärer. Problemet som vi ser är att det riskerar att leda till en alltför uppdragsstyrd forskning. Vi menar att fredsforskningen är alltför viktig för att tvingas ägna alltför mycket tid och kraft till att söka extern finansiering, vilket regeringen uppmanar dem till i budgetpropositionen . Vi har inget emot att hittar externa finansiärer, men vi vill säkra en stabil bas för institutets forskning genom att återföra de 5 miljoner som har tagits ifrån dem till deras verksamhet. Det talas mycket om konflikter och om säkerhet men sällan om fred. Det finns ett anslag som enskilda fredsorganisationer kan söka bidrag ur och som kallas för Fredsmiljonen. Förebyggande konfliktarbete och stabil fred är ett prioriterat område för . Vi vill därför öka Fredsmiljonen med 2 miljoner för att ge utrymme för fler organisationer att söka, alternativt att organisationer kan få ett ökat anslag, eller åtminstone allt de sökte. Vi flyttar medel från det anslagssparande som Östersjösamarbetet brukar ha . Östersjösamarbetet är också viktigt och något som vi vill värna. Men av budgeten att döma klarar man sig bra ekonomiskt även med ett något mindre anslag. 156 (SD): Jag vill börja med att yrka bifall till reservation 2. Med tanke kommer jag att hålla ett något kortare anförande än vad jag först hade planerat. Vi debatterar Utgiftsområde 5 Internationell samverkan, som sträcker sig över ett stort område. Det rör bland annat medlemskap i internationella organisationer som FN, och . Vi anser att det är viktiga organisationer för att kunna samarbeta för fred och säkerhet samt ökad demokrati och mänskliga rättigheter. Vi vill värna samarbete med omvärlden och att det ska vila på en grund av ömsesidigt förtroende och gemensamma intressen. Vi vill också värna att kan ha goda bilaterala förbindelser med andra länder och inte bara försvinna i mängden i multilaterala sammanhang såsom EU. Det är viktigt att också vågar ha en egen åsikt och inte bara anpassar sig efter EU och alltid låter EU:s röst vara den enda rösten. Ett särskilt ömsesidigt förtroende och gemensamma intressen anser vi existera tillsammans med våra grannländer i . Med dessa länder har vi en lång gemensam historia och kultur, och våra länder delar dessutom ett intresse av att möta framtida gemensamma utmaningar i vår närhet. Det är därför vår mening att samarbete med de nordiska länderna bör utvecklas, inte enbart vad gäller kulturellt utbyte och liknande utan också vad gäller framtida säkerhets- och försvarspolitiska utmaningar. välkomnar därför att samarbetet inom samhällsskydd och beredskap fördjupas, liksom det nordiska försvarspolitiska samarbetet inom Nordefco. Jag deltog i en konferens i rörande det nordiska försvarssamarbetet och mötte representanter för våra nordiska grannländer. Jag upplevde att det fanns en stor enighet och en stor uppslutning kring vikten av nordiskt försvarssamarbete, vilket jag tycker var mycket glädjande. som vi ställer oss positiva till samarbeten som värnar grundläggande demokratiska principer, fred och säkerhet och mänskliga rättigheter vill vi också, som sagt, understryka vikten av ömsesidigt förtroende och ansvarstagande. har tidigare inom ramen för biståndet gett bidrag till . görs inte det längre, utan i stället ges bidrag på olika områden inom ramen för utgiftsområde 5 till verksamhet i . Givetvis ser vi också en oroande utveckling i , särskilt vad gäller respekt för demokratiska principer. Vi anser dock att i relation till ett land som som ändå har en ekonomisk kapacitet bör huvudlinjen vara att i olika sammanhang kritisera utvecklingen och verka för eget ansvarstagade för sin befolkning och på miljöområdet i stället för att ge ekonomiska bidrag. Vi är positiva till samarbete med och de baltiska staterna om miljöområdet. Men jag ser inte samarbete som likställt med att ge ekonomiska bidrag. Ett samarbete måste också kunna handla om vars och ens eget ansvar gentemot varandra. Till exempel har betalat miljonbelopp för att bidra till uppbyggnaden av reningsverk längs med i . uppgick bidraget till 35 miljoner på miljöområdet. Det går främst till reningsverk men även till avfallshantering och fjärrvärme. ifrågasätter vi inte behovet av att verka för rent vatten i . Men jag måste ändå påpeka att det är svårt att se varför inte självt skulle kunna bära kostnaden för detta. Att bara säga att om inte vi betalar så kommer inte heller att göra det håller inte som argument. Vi borde i högre grad än kunna ställa krav på att ta sitt ansvar vad gäller miljöområdet och sitt ansvar för . Med anledning av denna förändring gör vi vissa besparingar i anslaget för Östersjösamarbetet. 157 (S): behandlar vi utrikesutskottets betänkande UU1 Utgiftsområde5 Internationell samverkan. Vi socialdemokrater har valt att inte gå fram med något eget yrkande. Vi menar att vår politik uttrycks väl i andra dokument. Men vi har anledning att utveckla vår argumentation här. Vi har tidigare hört ett anförande där talaren berörde den så kallade Fredsmiljonen som administreras av . Jag menar att det är ett väldigt viktigt arbete att fokusera på den betydelsefulla rollen att fördjupa kunskapen om fredsfrämjande arbete och konfliktfrågor. Alltför ofta står vi inför kunskapsluckor. Vad är effektivast? Hur kan man gå fram? Vilka metoder är bäst? Jag har också i möte med påtalat vikten av att det sker en balanserad fördelning av de medel man har. Inte minst bör man reflektera på det som utrikesutskottet och kammaren i sin helhet ger uttryck för när det gäller vikten av kvinnors deltagande. Jag vill särskilt uppmärksamma den forskning som görs om FN:s säkerhetsrådsresolutioner och 1820 om kvinnor, fred och säkerhet liksom samarbetet med internationella forskargrupper utanför vårt lands gränser så att vi kan koppla ihop dessa frågor. Vi vet inte tillräckligt mycket trots att vi från utskottets sida varit noga med att skriva in de delarna i våra olika betänkanden. Därför ser jag fram emot att vi snart kommer att se en rapport presenteras. , , presenterar Operation 1325 en rapport om 1325-arbetet. Det är som man presenterar en studie som granskar implementering av FN:s säkerhetsråds resolution . Det är en del av ett internationellt projekt där förutom hela 15 länder har deltagit, vilket jag tycker är viktigt. När vi åker ut i fredsbevarande insatser och på andra sätt delar vi ansvar och jobbar tillsammans med andra. Då är det också viktigt att man har samma kunskapsgrund, samma träning och samma medvetenhet i dessa frågor. Det är flera olika geografiska områden som berörs. Det är bra att vi råkar komplettera varandra och tar upp lite olika delar av den globala vida värld som vi har att förhålla oss till från utrikesutskottets sida. från tog upp . Det är alltför sällan som de områdena nämns i vårt arbete. Själv kommer jag in lite på den afrikanska kontinenten. Jag menar att det finns ett ointresse för FN-insatser som står i bjärt konstrast till vad vi ofta annars säger från talarstolen. Det gäller att stödja inte bara Nato- och EU-ledda insatser utan också FN-insatser. Vi socialdemokrater har länge krävt ökat svenskt deltagande i FN-ledda insatser. Jag välkomnar nu att detta stöds av åtminstone delar av regeringen. har sagt att bör bidra till militär personal till FN-ledda operationer. Vi har inte sett något konkret uttryck för detta, men man har ändå gått så långt att man har sagt det. Därmed finns det i varje fall något regeringsparti som ger uttryck för detta. FN är den centrala organisationen i det internationella samfundet. Men det kan aldrig vara starkare än vad medlemsstaterna medger. För att rusta FN inför morgondagens komplexa utmaningar måste ett kraftfullt reformarbete bedrivas. Vi socialdemokrater vill att utarbetar en strategi som vässar, utvecklar och förtydligar svensk FN-politik. måste öka sitt engagemang för FN:s freds- och konflikthanteringsinsatser. Det gäller också på andra områden. I högtidstal uppmärksammar Alliansen den starka svenska FN-traditionen. Men i praktiken är FN beklagligt lågprioriterat i den svenska utrikespolitiken. Det nöjer inte vi oss med. Den svenska kandidaturen till omnämndes i budgetpropositionen , men sedan har det varit tyst om det. Det vore ett utmärkt tillfälle att lyfta in det i sammanhanget och se det som en del att stärka en FN-strategi. Det handlar om att utveckla FN också för att vi ska stå starka i de missioner som vi socialdemokrater ser det som väldigt viktigt att vi deltar i. Detta har inte nämnts i regeringens utrikesdeklaration. Man får hoppas att kanske som har talat om att vi ska kunna delta i missioner följer efter och tar upp de delarna så att vi kan bli allt fler i denna kammare som står stadigt på en grund som ger ett stöd till FN-ledda insatser. Vi har sagt att borde meddela FN att vi avser att delta i en framtida FN-ledd insats och då gärna i . sub-Sahara nämns också i betänkandet som ett av de geografiska områden där kan tänka sig att bidra med experter. är det väldigt svårt i debatten att få klarhet i hur det är tänkt, när det är tänkt och om det verkligen är tänkt att implementeras. Vi har en konflikt i . Man kunde kanske förvänta sig ett initiativ om att fundera på, begära och initiera att FN:s mandat skulle förändras. Man borde kanske fundera på om EU:s snabbinsatsstyrka som inte har använts skulle kunna passa in i det sammanhanget. Det nämns i betänkandet. Men det måste konkretiseras i konkret politik. Vi har också andra delar. Jag har själv haft möjligheten att besöka ett hårt konfliktdrabbat område. Ett besök i huvudstaden möjliggörs av att Amisom, den , finns på plats. Det har funnits kritik. Men det har också funnits träningsmöjligheter med svenskt stöd. har man en styrka som ändå fungerar. ska naturligtvis det egna landet ta över den egna säkerheten. Det finns frågor som lyftes i . Det är frågor som: Kommer att fortsätta att ge sitt stöd? Kommer att verka för att EU ger sitt stöd? Kommer att verka genom Afrikanska unionen för att ge stöd så att insatsen ska kunna finnas så pass länge att man klarar av den egna säkerheten? Alla jag mötte från kvinnoorganisationer, näringslivsföreträdare, regering, parlamentsledamöter och president, alla, pekade på vikten av att Amisom fick vara kvar till. Jag har ställt dessa frågor till regeringen i : Hur ser man på detta? Är man beredd att bidra med experter? Är man beredd att ge möjligheter för denna sköra region, detta sköra land, att stabilisera sig så att politiken och demokratin kan få en chans? Jag saknar de svaren, och jag saknar dem i utskottstexten. Kanske vi kan få ett svar under debatten. Vi vill från socialdemokratisk sida se fler FN-ledda insatser. Vi ser att vi har ett stöd för det i texten. Men vi ser att det inte finns uttryckt på det sätt som vi skulle önska. Jag kan ge exempel på flera geografiska områden och länder där det skulle behövas en svensk insats. Jag skulle kunna ta upp andra exempel, men jag väljer att stanna här. Timmen är sen, och klockan är mycket. Jag vill ge utrymme för fler att kunna delta i debatten. 158 (M): Vi talar ofta om globalisering. Med globalisering menar vi oftast en rörlighet för människor, information, varor, pengar och idéer du kan egentligen säga vad du vill. Det rör sig globalt. Vi har en global kontext i alla sammanhang. Det innebär att vi kan ha en svensk ingenjör som jobbar för ett företag i it-branschen i och i och kanske kommer hem utan att det därför alltid är helt klart vilken identitet han eller hon har. Vi kan ha en lettisk byggnadsarbetare som arbetar i , eller för den delen en australiensare som begår en dumhet i och sedan shoppar runt i världen efter ett juridiskt system som han tycker passar bäst. Vi kan ha ett rederi som har sina fartyg flaggade på ett ställe och sina ägare på ett annat ställe och som orsaker en oljekatastrof i gemensamma vatten. Allt detta visar att vi måste fokusera på hur vi samordnar våra insatser i världen.