prot · H0094 · 2012-09-20 00:00:00 — 1 § Debatt med anledning av budgetpropositionen Finansministern överlämnade regeringens proposition 2012/13:1 med förslag till statsbudget , finansplan, skattefrågor och tilläggsbudget m.m. 1 Finansminister (M): överlämnar vi budgetpropositionen . Det sker i en mycket besvärlig tid i världsekonomin. Krisen i har stabiliserats, men det finns betydande risker för nya orosvågor. Vi vet inte om kommer att genomföra de åtgärder som krävs. Det verkar som om hålen bara blir större och större. tyngs av både banker och regioner. har tappat konkurrenskraft . Det hänger ett kvarnhjul runt ekonomi i termer av att återhämtningen dämpas av illa skötta offentliga finanser och långsiktiga strukturproblem. Man kunde kanske tro att och skulle kunna lätta upp detta. Tyvärr är det inte så. Skulder och överinvesteringar gör att varken eller kan utgöra draglok för . Vi är i ett osäkert läge. Vi har fem eller av kris och möjligen ett sjunde år innan vi kan se en tydlig återhämtning i världsekonomin. har varit mer stryktåligt än de allra flesta länder. Vi har haft en tillväxt som har varit dubbelt så hög som i OECD-området. Vi har haft en tillväxt som har varit så hög som i EU. Vi har en sysselsättning som, om den hade utvecklats på samma sätt som inom EU-området, hade varit 150 000 personer lägre. Vi har en arbetslöshet som hade varit 75 000 personer högre, om vi hade utvecklats som andra europeiska länder. Det faktum att har varit motståndskraftigt och stryktåligt betyder inte att det inte finns stora utmaningar. Den första utmaningen för är att vår viktigaste ekonomiska partner, , kommer att stå och stampa inte bara utan under många framåt. De flesta bedömare tror att knappast kan växa med mer än någon procent utan att man för den skull går in i kapacitetsrestriktioner. Vi har en utmaning i att konkurrensen i världsekonomin hårdnar. och går på bred front ut och blir allt viktigare inom de områden, verkstadsindustri och högteknologi, där tidigare varit starkt. Vi måste skapa förutsättningar för fler jobb i växande företag i . Det är bara genom att företagen vill anställa och skapa nya jobb som vi kan nå full sysselsättning. De jobben måste komma ungdomar och invandrare till del om vi ska slå vakt om full sysselsättning. Både 2012 och 2013 kommer vi att ha bland de starkaste offentliga finanserna i . Vi kommer att ha bland de starkaste budgetsaldona, bland de lägsta skuldsättningarna och vara bland dem som har den allra högsta graden av långsiktig uthållighet. Inte minst från socialdemokratiska partier i , men också från internationella organisationer, talar man om att fler borde göra något för att säkra återhämtningen och göra något åt lågkonjunkturen. Om vi jämför oss med ser vi att vi har 35 procents skuld och 80. Om vi jämför oss med ser vi att de har höjt momsen , att de har höjt skatten för pensionärer och höjt energiskatter och att de har 50 procents skuld. Om vi jämför oss med , som är ett land som annars påminner mycket om , ser vi att de har en skuld som överstiger och att de genomför kraftiga åtstramningar och en momshöjning . har en unik styrka i att vi har starkast offentliga finanser, bland de lägsta skuldsättningarna och bland de bästa långsiktiga uthålligheterna. Uppgiften för oss är tydlig. kommer att stå och stampa och konkurrensen hårdnar. I det läget är det ansvarsfullt att prioritera det som är viktigast för att klara långsiktig tillväxt. I det läget är det ansvarsfullt att lägga fram en budget som skyddar från den oro och de bekymmer som kommer att plåga omvärlden. Detta ändrar naturligtvis inte på inställningen att vi ska agera med försiktighet. Vi ska inte drivas ned i stora underskott som många, till och med här i riksdag, har krävt under krisåren. Vi ska ha säkerhetsmarginaler så att vi kan möta en mer besvärlig utveckling. Vi ska ha en uthållighet som gör att vi inte behöver lägga om kursen utan kan fortsätta att ta ansvar för att föra ur krisen. kan inte lita på att det räcker med ett som inte har någon tillväxt . Vi måste själva stärka vår konkurrenskraft om vi ska klara utvecklingen. Vår utmaning är att år ha företag som producerar nya produkter, som skapar förutsättningar för att konkurrera på nya marknader, som förändrar sina organisationer och öppnar sig mot världen på nya områden. Det kan inte politik garantera, och det kan inte politik kommendera fram men det kan politik skapa förutsättningar för. Det skapar man förutsättningar för genom skatter som gör att det lönar sig att arbeta, som gör att det lönar sig att investera och som gör att det lönar sig att äga och driva företag. Det gör man genom att ha en budget där man prioriterar tillväxtutgifterna, infrastruktur och forskning. Det är så vi har prioriterat i den här budgeten. Det är en ansvarsfull budget eftersom vi investerar för framtiden. Vi gör det genom att lägga mer energi i svensk ekonomi när vi har ett bekymmersamt läge internationellt. Det handlar om infrastruktur, forskning och bättre bolagsskatter. Det är så man skapar förutsättningar för bättre tillväxt. I den här budgetpropositionen lägger vi fram förslag som motsvarar ca 23 miljarder och ca 27 miljarder . är praktiskt taget det enda land i som kan göra det. Vi presenterar åtgärder för att stärka långsiktig tillväxt och starkaste offentliga finanser. (Applåder) Hade andra länder vidtagit liknande åtgärder hade räntorna skjutit i taket, trovärdigheten brustit och osäkerheten kommit tillbaka. Vi har de starkaste offentliga finanserna. Därför kan vi också ha den starkaste politiken för att säkra och skydda . Vi lägger i storleksordningen 7 miljarder på att förbättra infrastrukturen . Under hela planeringsperioden ökar vi anslagen från i storleksordningen 40 till . Över perioden tillförs sammantaget 100 miljarder till infrastruktur. Det betyder att vi kan göra en drift- och underhållssatsning på ungefär 20 miljarder. Det betyder att vi klarar av att sätta i gång bygget av Ostlänken. , kanske , sätter vi nu i gång bygget av en ny stambana. För och handlar det om att vi reducerar restiderna med 20 och . Vi kan nu också sätta i gång byggnationen av en ny stambana mellan och . Sammantaget rör det sig om . Det är en styrka för svensk ekonomi att vi kan lägga till kraft i ett läge när andra ska backa hem. I budgetpropositionen presenterar vi en bred satsning på forskning och infrastruktur. går av bnp i offentliga satsningar på forskning och infrastruktur. Därmed kan vi klara av en bred satsning på livsvetenskaperna genom Science for . Det innebär att vi kan lägga fram en bred och offensiv innovationsstrategi. Det innebär att är i täten som kunskapsnation. Vi ligger redan långt framme när det gäller satsningarna på forskning. Vi kan förstärka den positionen när andra länder kommer att tvingas backa hem. Vi föreslår också tuffa åtgärder för att förbättra och säkra våra bolagsskatteintäkter. Vi föreslår begränsningar i fråga om möjligheterna att använda räntesnurror, och vi sänker bolagsskatten. Låt oss vara tydliga med vad det innebär. Vi genomför den största sänkningen av bolagsskatten sedan skattereformen. Det innebär att vi gör det kraftigt mer lönsamt att investera i . Det betyder att vi får en större kapitalstock, bättre produktivitet, bättre reallöner och bättre förutsättningar för jobb i . Detta betyder att vi sänker den skadligaste skatten för tillväxten. I det läge som vi nu är tror jag också att det betyder att företag som annars skulle bli stressade av sina ägare och säga upp människor kanske kan ha ett läge där lägre bolagsskatt gör att färre människor förlorar sitt arbete. Det centrala här är att vi tätar hinken från två håll. Det läcker ur den svenska bolagsskatten. Skatteundandragandet har ökat explosionsartat . Vi tätar det genom att begränsa möjligheterna till ränteavdrag. Men vi tätar det också genom att sänka skatten så att det blir mer attraktivt att vara i och driva företag i . Låt oss vara tydliga. Detta är breda satsningar. Det är breda satsningar på forskning, infrastruktur och bolagsskatt. Men det är också en försiktig strategi. Vi kommer när vi har lagt fram detta program att ha tillräckliga säkerhetsmarginaler för att kunna möta en svårare utveckling. Vi kommer att kunna klara att hantera detta om krisen i förvärras. Vi är försiktiga, vi är ansvarsfulla, och vi har säkerhetsmarginaler som gör att vi kan ta ansvar för att trygga och skydda i ett besvärligt läge. Det är viktigt att komma ihåg var vi står. Sedan jag blev finansminister har vi reducerat skuldsättningen i från av bnp till ned mot . Det betyder att vi har tagit ned skulden med i storleksordningen strax under dessa år. G7-länderna, de stora ekonomierna i världen, har ökat sina skulder . EU-länderna har ökat sina skulder . Det är tack vare denna försiktighet, och det är tack vare att vi inte vred om ratten och körde ned i skuldträsket när det krävdes, som vi nu kan skydda och ha en stabilitet kring offentliga finanser, ha en stabilitet kring , som gör att det är tryggt att bo, leva och investera i vårt land. (Applåder) Fru talman! Regeringen försöker skydda och ta ansvar för i besvärliga tider. Det gör vi genom att skydda offentliga finanser så att det inte finns osäkerhet om . Det gör vi genom att skydda jobb och tillväxt i genom att göra framtidsinvesteringar. Det gör vi genom att skydda vår långsiktiga konkurrenskraft, det som är allra viktigast för att det ska finnas jobb i vårt land också . Men vi försöker också skydda sammanhållningen. När man hanterar en ekonomisk kris är det viktigt att landet håller ihop. Där gör vi nu viktiga satsningar mot ungdomsarbetslösheten och för att förbättra integrationen. Tittar vi på regeringens åtgärder kanske det allra viktigaste är att vi nu får en förstärkning av lärlingssatsningarna och yrkesutbildningarna på plats. Vi kommer att få en mer tysk arbetsmarknad i där det blir öppnare vägar in i jobb för unga människor. En förstärkning av lärlingssystemet är ett första steg i denna riktning som är mycket välkommet. Vi förstärker de praktiska yrkesutbildningarna, vi förstärker arbetsmarknadsutbildningarna, vi förstärker nystartsjobben, och vi vidgar möjligheterna till etableringsersättning. Det är en lång rad åtgärder som gör att vi har lite bättre förutsättningar att möta ungdomsarbetslösheten. Det gör vi för att vi vill hålla ihop i tider av kris och oro. Men det är inte bara på detta område som vi gör det. Det är viktigt med åtgärder som hindrar krisen från att slita isär vårt land. Därför höjer vi bostadstillägget för pensionärer. Därför sänker vi skatten för pensionärer. Därför höjer vi barntillägget i studiemedlen. Därför höjer vi grundnivån i föräldraförsäkringen. Därför reformerar vi försörjningsstödet så att det lönar sig bättre att arbeta. Detta är breda åtgärder som riktar sig till dem i som har de lägsta inkomsterna. Det sägs att budgeten inte har några stora effekter på människors ekonomi. Det är sant om man inte råkar vara en äldre kvinna med låg eller begränsad inkomstpension. Men då är det en påtaglig förstärkning som vi gör, och det gör vi därför att vi prioriterar att hålla ihop i också i tider av kris. Budgetpropositionen lägger en stark grund för en ansvarsfull ekonomisk politik i . Vi skyddar i en hård tid mot en bekymmersam omvärld. Vi säkrar ett manöverutrymme, vi säkrar säkerhetsmarginaler, och vi säkrar att vi kan vidta åtgärder om krisen förvärras. Vi skyddar , och vi tar ansvar för genom att göra viktiga framtidsinvesteringar. Det är så vi kan säkra att det finns jobb, produktion, välfärd och skatteintäkter också . Men vi värnar också sammanhållning, vi värnar välfärd, och vi värnar ett samhälle som också i kristider orkar göra någonting för dem som har de lägsta inkomsterna. Och vi investerar starkare. Det är därför som vi har lagt fram en budgetproposition som investerar för framtiden. 2 (S) replik: Jag ska börja med det mest grundläggande. Socialdemokraterna lade fast det finanspolitiska ramverket efter krisen . valde att ansluta sig. Det är någonting som jag har berömt finansministern för vid ett flertal tillfällen. Den breda uppslutningen bakom ramverket har varit en styrka för . Det har varit en konkurrensfördel för vårt land att vi har haft en bred uppslutning i det politiska systemet. varnar regeringens egna expertmyndigheter för att regeringens politik inte möter en del av ramverket, nämligen överskottsmålet. konstaterade att det inte finns utrymme för regeringens reformer. pekar på att pengarna är slut i och med detta och att besparingar väntar framöver. tjänstemän skriver också i din egen finansplan, , att ni inte klarar målet. Överskottsmålet brukar utvärderas med tre olika indikatorer. Det är det konjunkturjusterade sparandet, det är sjuårsindikatorn, och det är det tillbakablickande tioårsgenomsnittet. Alla visar att du inte når ditt mål. Även det finanspolitiska rådets tioårsindikator visar samma sak, och det i ett läge när du har skruvat upp dina prognoser för åren framöver som ligger långt över vad andra seriösa bedömare anser. , med den information som finns tillgänglig, med reservation för att vi har haft din budget en ganska , förefaller det inte som att budgeten är förenlig med överskottsmålet. Ändå lånar du till en mycket stor sänkning av bolagsskatten. Kan du förklara det? 3 Finansminister (M) replik: talade , som representerar Socialdemokraterna. Han kommenterar en budget som har starkaste offentliga finanser, starkare än , starkare än , starkare än , starkare än och starkare än de offentliga finanserna i något annat europeiskt land som är jämförbart med . I detta läge, när vi tar ansvar för att skydda och göra framtidsinvesteringar och där vi väljer infrastruktur, forskning och bolagsskatt, säger att det är för mycket därför att man är mer pessimistisk och redan har föreslagit alltihop. En mer osammanhängande ekonomisk politik tror jag knappt att vi har sett i denna kammare. Hur kan det vara för mycket om man tror att bedömningen är för optimistisk? Hur kan det vara så att vi i med de starkaste offentliga finanserna i inte har råd att skydda jobben och att skydda vår konkurrenskraft och ta ansvar för att människor kommer i sysselsättning? Socialdemokraterna står för en osammanhängande ekonomisk politik. Det enda ord som faller mig på läppen är politisk opportunism. Politisk opportunism är när man intar en position som man själv inte tror på och som man vet är sakligt fel därför att man vill vinna mediepoänger. Det går inte att beskriva Socialdemokraternas position som något annat än opportunism. Vi har starkast offentliga finanser. Vi kan investera , säkra jobben och bygga under efterfrågan i . Socialdemokraterna, som prompt skulle köra ned bilen i skuldträsket när det var som mest osäkert, som siktade ned i den värsta leran av skuld och underskott, säger då att som har starkast offentliga finanser av alla inte ska ta ansvar för framtiden. Vem ska då ta det ansvaret, ? 4 (S) replik: Jag tror att alla hörde att inte svarade på min väldigt enkla fråga. I stället fick vi detta rasande utbrott. Du använder tre indikatorer, tre stycken. Du har dessutom hittat på några av dem själv. vill du inte mätas mot dem. Det är mycket förvånande. I vårpropositionen jag har ett utdrag här såg dessutom indikatorerna ungefär likadana ut som . Det skiljer lite grann, men i stort sett ingenting. Då konstaterade du att det utifrån indikatorerna inte är uppenbart att det finns något utrymme för ytterligare ofinansierade reformer. Du fortsatte: är det osäkert att inteckna utrymmet för permanenta reformer som bedöms uppstå först i slutet av kommande mandatperiod. Det är samma siffror men ett helt annat utfall i reformutrymme. Du framstår nu faktiskt mer som en moderat partistrateg än en seriös finansminister. Jag tycker att du ska svara på frågorna. Varför följer du inte dina indikatorer? 5 Finansminister (M) replik: Opportunism i politiska sammanhang är när man intar en position man själv inte tror på och som man vill vinna mediepoänger på. Det är vad Socialdemokraternas ekonomiska politik nu präglas av opportunism. Låt oss ta dessa frågor ordentligt. När man har lågkonjunktur när arbetslösheten är hög och vi har lediga resurser ska man stimulera. Då sänker räntan, och då ligger vi lite i överskott. Sedan får vi en högkonjunktur. Då börjar priserna stiga, höjer räntan och vi ska ha ett överskott på . Vi har alltså den mest besvärliga ekonomiska situation vi har haft sedan depressionen, och vi har de starkaste offentliga finanserna i . De är starkare än i , , och , trots att de får höja skatter och strama åt. Socialdemokraterna är i otakt . är det tydligen idén att man i en besvärlig tid ska strama åt ekonomin. Det kommer naturligtvis att leda till färre jobb, högre arbetslöshet och i slutändan också sämre offentliga finanser. Det är opportunism, . 6 PER (MP) replik: Det är en finansminister som närmast befinner sig i affekt vi ser i talarstolen . Rösten bär inte, och han ger över huvud taget ett intryck av att vara ganska pressad. Det kan man kanske förstå, för tittar man på de prognoser som regeringen och finansministern använder som underlag för sina väldigt stora reformer ser man att de skiljer sig väldigt mycket ifrån i princip alla andra bedömares. ligger ni högre i bnp-prognos än övriga bedömare 1 ½ procent högre än regeringens egen bank, Nordea. Tittar man däremot på arbetslösheten är situationen den rakt motsatta; där ligger regeringen under alla andra bedömare, även och de stora bankerna. Frågan är varför finansministern gör en helt annan bedömning av ekonomin framöver än de myndigheter han själv har tillsatt för att följa ekonomisk utveckling gör. Om regeringens budget baseras på glädjekalkyler kommer det att skapa ekonomisk instabilitet och osäkerhet i vårt land. Det tror vi är en väldigt olycklig utveckling när vi fortfarande ser att det finns en stor osäkerhet i vår omvärld. ser vi på hur finansministern , som budgeten läggs fram, tycks ta avstånd från sina egna prognoser och prata just om osäkerheten i sin omvärld. Frågan är om det inte är rekord i halveringstid för hur länge ekonomiska prognoser håller: som budgeten läggs fram. säger att det med regeringens reformutrymme inte finns något utrymme för nya reformer . Det borde mana finansministern och andra till oro. Frågan som uppstår för mig när jag läser budgeten är vilken kristallkula har tittat in i som ingen annan av de ekonomiska bedömarna i samhället tycks ha tillgång till. Vad är det för beräkningar och bakgrundsinformation som känner till men som inga andra av de tongivande ekonomerna i vår omvärld har tillgång till? 7 Finansminister (M) replik: Vi lägger alltså fram en budget som har ett starkare saldo än något annat jämförbart europeiskt land. Den har en lägre skuldnivå och en bättre långsiktig uthållighet. Det kan vi göra eftersom vi inte följde råden att köra ned ekonomin under de osäkra krisåren. gör vi en bedömning som naturligtvis baserar sig på en prognos men också på vilka risker vi ser i ekonomin. Då är vår oro att det finns bekymmer här. Det finns andra länder som tog dessa stora underskott, om det var , eller vad det nu rör för länder som kan komma. Vad gör man då? Enligt vår uppfattning är det med den styrka vi har ansvarsfullt att försöka skydda . Då ska man inte strama åt. Hade vi inte gjort investeringar i infrastruktur, drift och underhåll, järnväg och det andra som krävs i forskning och bolagsskatt hade vi strypt svensk ekonomi trots att vi har de starkaste offentliga finanserna. Det är en väldigt ologisk ekonomisk politik. När ekonomin är svag ska man ha ett sparande som ligger lite . När ekonomin är stark ska det ligga lite . I genomsnitt ska det landa på . har vi bakom oss av väldigt svag efterfrågan i världsekonomin, och vi har framför oss som präglas av en svaghet. Då kan vi tack vare försiktigheten ta långsiktigt ansvar. Vad är det vi gör? Jo, vi prioriterar forskning, infrastruktur och bolagsskatt. Det är knappast väljaropportunism. Väljaropportunism är det Per och representerar, där man har en osammanhängande ekonomisk politik där vi å ena sidan är för optimistiska i bedömningen och å andra sidan gör för mycket. Det går ju inte ihop. Om ni menar allvar med att det kan bli värre än vad vi är oroliga för ska ni naturligtvis föreslå åtgärder mot det, men det vill ni ju inte. Ni vill i stället strypa svensk ekonomi. Det går inte ihop. 8 PER (MP) replik: Apropå att gå ihop säger nu finansministern att vi ser en mer osäker ekonomisk utveckling, men tittar man på regeringens prognos ska ekonomin, tror regeringen, stiga , 2015. Det är betydligt mer än någon annan bedömare. Hur var det med den där osäkra ekonomiska utvecklingen? Det verkar inte vara regeringens siffror i alla fall. När vi pratar om logik är en viktig fråga tillbaka till finansministern vad logiken är i att driva statens finanser med underskott för att finansiera stora skattesänkningar. Framför allt är det bolagsskatten som man nu tänker sänka med 16 miljarder. Vi ser inte detta som en logisk ekonomisk utveckling speciellt inte om man därmed gör det omöjligt att göra viktiga och stora reformer om det visar sig att ekonomin vänder nedåt, vilket bedömare utanför varnar för. Dessutom talar regeringen i budgeten om att man ska börja luckra upp det finanspolitiska ramverket, vilket vi ser med väldigt stor oro på. Det kommer att skicka dåliga signaler om instabilitet till resten av marknaden. Frågan är om tittar mer på valcykeln än på konjunkturcykeln när han utformar sin ekonomiska politik. 9 Finansminister (M) replik: , , , , Europeiska kommissionen, alla dessa organisationer är överens om en sak i sina bedömningar. delar denna bedömning, och det är att har de starkaste offentliga finanserna av alla jämförbara länder. Det är starkast långsiktig uthållighet enligt IMF:s, kommissionens och bedömningar. Det är det starkaste budgetsaldot i alla dessa olika bedömningar. Vi har alltså en trygghet kring . Sedan vi presenterade dessa reformer har ränteskillnaden till minskat. Det är en styrka vi har tack vare regeringens ansvarstagande. Det är en styrka vi har tack vare de säkerhetsmarginaler vi har byggt upp. Det som Per här säger är komplett osammanhängande. Han säger att han är orolig för prognosen. Jag säger att jag har ägnat hela mitt yrkesliv åt prognoser, så jag är tacksam för Per lektioner här på området. Jag har lärt mig att prognoser är osäkra. Men om ni nu tror det, varför ska ni då strypa ekonomin? 10 (SD) replik: Förra gången finansministern och jag möttes i ett replikskifte här var med anledning av vårpropositionen, där riktlinjerna för dagens budget lades fast eller deklarerades från finansministerns sida. Finansministern anklagade å sin sida oss sverigedemokrater för att vilja ge mycket åt många hur nu det ska kunna vara något dåligt. Själv fick han mycket kritik, både från mig och från den övriga oppositionen och från den svenska ekonomiska expertisen, för att ha lagt fram ett förslag till riktlinjer som var ganska skralt på förslag. Men har det runnit lite vatten under broarna. Det vi ser är ett dokument som närmast kan betraktas som ett hopkok av idéer från oppositionen som regeringen har plockat . Men det är ett hopkok som inte så mycket präglas av mycket åt många utan snarare lite åt många. Jag tror inte direkt att pensionärer skålar i mer i plånboken. Det saknas kraftfulla åtgärder för att stimulera sysselsättningen och tillväxten. De flesta av satsningarna är endast att betraktas som symboliska summor, smulor från ett middagsbord där invandringen är hedersgäst, för det är så att regeringen siktar på och prognostiserar återigen nya invandringsrekord . Det här vill jag mena är politisk opportunism. Man står i och målar upp en saga om den lyckade invandringspolitiken, hur den hjälper och räddar våra äldre och räddar ekonomin , som vi ser i verkligheten hur ligger sämst till i när det till exempel gäller sysselsättningsgapet mellan utrikes- och inrikesfödda. Över 100 miljarder kommer regeringen att få betala under den kommande mandatperioden för den här politiken.