prot · H00947 · 2012-12-19 00:00:00 — Det kommer att ta tid innan vi får en vändning. Men det är på grund av att vi har levt med en gammal, socialdemokratisk skolpolitik som vi har tappat konkurrenskraften i elevernas resultat gentemot andra länder. Vi får inte glömma bort det. Per talar om kommunernas ekonomi och säger att vi från regeringshåll skulle upprepa samma misstag som 2009. Man kanske kan bli lite synsk ibland i , och jag tror att försöker att vara det. Men har ingen aning om vad som händer och 2014. Vi vet inte. Samma visa var det när vi var mitt inne i krisen. Vi visste inte hur djup den var och vad som skulle hända. Man måste ta tag i det och försöka balansera vad det är som sker innan man drar på med alltför stora åtgärder. visar det sig i efterhand, tycker jag, att vi klarade av det oerhört bra i vårt land. Nästan inget land hanterade krisen så bra som gjorde. I som kom talar man väl om ekonomi igen. Det börjar bli en vana att organisationer och länder tittar på och försöker se vad de kan göra för att hantera situationen lika bra som gjorde. Här är det samma sak. Per vill förstärka kommunsektorn med . Det innebär ungefär 14 miljoner för kommun. Det är inte lite pengar, men man bör jämföra beloppet med kommunens överskott på 165 miljoner. Det finns oerhört mycket att göra lokalt, men här vill Per och gå in med pekpinnarna och säga ännu mer vad kommunerna ska göra på lokalplanet i stället för att ge ett vidare utrymme. Vi riksdagsledamöter är tyvärr alltför duktiga på detta, och vi måste nog grunna en hel del mer på det. vill jag säga till att när det gäller välfärdsvinster ska vi fokusera på kvalitet. Vi har varit dåliga, tycker jag, på att ha samma kvalitetsuppföljning i de mjuka sektorerna som i de hårda sektorerna. Här ska vi bli mycket duktigare. Det har satts in en del åtgärder från regeringssidan för att komma till rätta med detta. Av den totala offentliga upphandlingen på står den hårda sektorn för och den mjuka sektorn för . Men jag hör inte ett ord från Vänsterns sida om hur vi ska hantera vinsterna i den hårda sektorn. Hur ska vi hantera dem? Skattemedel går till vinster till företag. Man gör vinster av samma skattepengar oavsett om de kommer från den hårda eller den mjuka sektorn, som faktiskt är samma sektor och som man kan kalla välfärdssektorn. Hur tänker och resonerar man kring detta? Hur ska vi skapa vinstförbud för alla företag som levererar tjänster till kommunsektorn? Det är ju den principiella linje som du måste hålla om du ska kunna hantera den här frågan. Vi kristdemokrater står för någonting annat. Vi står för alternativ. Vi står för möjligheter att kunna välja. Vi står för en bättre kvalitetskontroll. Det ska vi jobba hårdare med, och det ska vi bli mycket bättre på. Avslutningsvis vill jag önska alla en god jul. 30 (V) replik: Det blir allt tydligare att argumenten tryter för privatiseringsivrarna när man jämför vägbyggen och konstruktion av sjukhussängar med skolutbildning och vård av mormor. Det är vitt skilda saker. Det borde även en kristdemokrat kunna inse. Jag tänkte tala om anförande, där den övergripande principen var att ska fundera över om man ska låta bli att styra och ställa med kommunerna. Jag skulle vilja påstå att den nuvarande regeringen styrt och ställt mycket med kommunerna genom att överföra stora kostnader på dem. Socialbidragskostnaderna har ökat sedan ni kom till makten , , på grund av att ni raserat både sjukförsäkringen och arbetslöshetsförsäkringen. av landets invånare uppbär socialbidrag eller varaktigt för att kunna försörja sig. Det är ert , , det kristdemokratiska . Jag väntar bara på ett förslag från er som ska innebära någon form av skatteavdrag för en person som stöder en socialbidragstagare. Det är ert sätt att rädda välfärden kan jag tänka mig. Hälften av dem som uppbär socialbidrag gör det på grund av att de inte omfattas av arbetslöshetsförsäkringen till följd av er politik. En tredjedel av dem som uppbär socialbidrag gör det på grund av att ni förstört sjukförsäkringen, det vill säga att ni vältrat över kostnaderna på kommunerna. Det är pengar som kommunerna i stället kunnat använda till att förbättra kvaliteten i äldreomsorgen, anställt fler lärare i skolan eller vad det nu är för insats som behöver göras i just den kommunen. Varför, , ska arbetslösa och sjuka tvingas till socialkontoren i stället för att omfattas av våra gemensamma försäkringssystem? 31 (KD) replik: Jag tittade på lite siffror under replikväxling med . Vi har till nästan kunnat halvera antalet som är beroende av ekonomiskt bistånd nästan, inte riktigt. Det är alltså ett betydligt lägre antal som är beroende av försörjningsstöd och ekonomiskt bistånd än . 2012 har utanförskapet enligt SCB minskat med 226 000 personer. Det tycker jag är bra siffror, och det ska man ha i åtanke när man funderar på dessa frågor. Det andra är att arbetslöshet och försörjningsstöd följer varandra; de har en tydlig koppling till konjunkturen i övrigt. Det hänger ihop. Får vi konjunktursvängningar ökar arbetslösheten och vi får en ökning även av försörjningsstöd och ekonomiskt bistånd. Dessa delar är viktiga att hålla isär. Sedan har vi sjukförsäkringslösningen och arbetslöshetskassan. En parlamentarisk utredning, där även ni, , har en representant med, arbetar med dessa frågor för att se hur vi kan hantera systemen bättre, se på olika delar vad gäller inträdeskrav etcetera. Det vore tacknämligt om vi gemensamt kunde komma fram till någonting som är mycket bättre. Det finns dock en del personer som av olika skäl inte kvalificerar sig för systemen. Då måste det finnas ett försörjningsstöd i botten som kan dämpa fallet för dem. Här har vi mycket att fundera på och en hel del att ta tag i. Jag tror inte att man kan göra det så enkelt för sig att man argumenterar som du gör i de här frågorna. Det gäller att se hur vi skapar incitamenten och möjligheterna för att inte fastna i stöden. Att man blir tillfälligt beroende kan inträffa, men man får inte fastna i det. Därför kommer det förslag om hur man ska kunna jobba utan att förlora försörjningsstödet. 32 (V) replik: Sedan ni tillträdde, , har långtidsarbetslösheten ökat . Enligt är en kvarts miljon människor långtidsarbetslösa, står långt från arbetsmarknaden. De kallas utsatta, det vill säga de har svårt att få ett jobb eller riskerar att slås ut permanent. När ni tillträdde hade åtta av tio inskrivna vid Arbetsförmedlingen rätt att få ersättning från arbetslöshetsförsäkringen. är det två av tio. Det är resultatet av er politik. Socialbidragskostnaderna har ökat . av befolkningen tvingas uppbära socialbidrag eller . Det är ett ökat bidragsberoende i det kristdemokratiska . Jag är mycket orolig för utvecklingen. En del beror självklart på att ni slagit sönder arbetslöshetsförsäkringen, det är mycket svårare att kvalificera sig; ni har höjt avgifter och så vidare. Ni har också försämrat sjukförsäkringen. Dessutom har ni dragit ned kraftigt på de arbetsmarknadspolitiska insatserna, vilket gör det svårare för människor att omskola sig, utbilda sig, komma närmare arbetsmarknaden och få ett jobb. Ni vältrar helt enkelt över kostnaderna på kommunerna, och den enskilda individen drabbas såklart hårt. Det är en form av värdighet som också skiljer mellan dessa insatser. Det är en sak att, om oturen är framme, få ersättningen från en gemensam försäkring som jag varit med och betalat till och någonting helt annat att tvingas gå till kommunens socialkontor. Det är helt enkelt en oroväckande utveckling. har socialbidragskostnaderna ökat med, , som resultat av er politik. Ni vältrar över kostnaderna på kommunerna. Det drabbar den enskilda individen, och vi får en sämre samhällsekonomisk utveckling. Du ger mig inte ett enda svar. Varför har ni drivit en sådan politik? Varför ska man tvingas till när man är arbetslös? Jag vill önska talmannen och övriga medarbetare en god jul. Jag vill även önska finansutskottet och finansutskottets kansli en god jul. 33 (KD) replik: Sjukförsäkringen visar sig trots allt fungera väldigt bra, även om det kanske finns falluckor som vi måste fortsätta att ha koll på och i så fall täppa till. när styrde var det 27 000 personer som passerade tvåochetthalvtårsgränsen. är det 7 000 som gör det. Vi har alltså lyckats rehabilitera människor innan de passerat tvåochetthalvtårsgränsen. Det tycker jag är bra. 20 000 fler som inte passerar tvåochetthalvtårsgränsen eller hamnar i utanförskap när de blivit inlåsta i förtidspension är bra. 200 000 fler människor finns i arbete. Det genererar skatteintäkter till kommuner och landsting. Det ser vi. Det är en bra utveckling. Sedan vi tog över har det varit en ganska bra och stabil skatteintäktsutveckling i kommunsektorn. Det är så det måste fungera. Sedan har vi en grupp människor som kanske flyttat från förtidspensionssidan och finns bland de långtidsarbetslösa, men de är betydligt färre . Här måste vi vara ödmjuka och hitta lösningar så att vi kommer framåt. Betydligt fler av dem som tidigare, styrde tillsammans med Socialdemokraterna, var i permanent utanförskap finns i den arbetsföra gruppen. En del av dem har fått jobb. Vi har också en del problem som vi måste fortsätta att jobba med, så är det, men om vi ser till gruppen totalt har politiken varit framgångsrik. Det kan du inte neka till, . Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under 11 §.) 6 § Statsskuldsräntor m.m. Föredrogs finansutskottets betänkande 2012/13:FiU4 Utgiftsområde 26 Statsskuldsräntor m.m. (prop. 2012/13:1 delvis). 34 (M): Jag börjar med att yrka bifall till förslaget i finansutskottets betänkande FiU4. Regeringen har som finansiell strategi att successivt minska statens skuldbörda och amortera på statsskulden. Detta har varit mycket lyckosamt genom stram finansiell planering. Och lyssna nu! Räntan på statsskulden beräknas bli 7 miljarder 7 miljarder lägre 2012 än 2011, vilket främst förklaras av det lägre ränteläget och lägre statsskuld. Dessa 7 miljarder, kära riksdagsledamöter, kan man satsa på en förstärkt välfärd. Regeringen föreslår att anvisar 22 miljarder till ramanslaget Ränta på statsskulden. Statsskuldsräntans andel av bnp beräknas minska under hela prognosperioden från 2016 ett utmärkt resultat beroende på att statsskulden minskar . står sig finansiellt mycket starkt i en värld med stor turbulens och många ekonomiska problem, som alla känner till. Alliansregeringen har gjort ett fantastiskt arbete med den ekonomiska politiken och skapat ett finansiellt mycket starkt , vilket också , som kom , visar. Vi ska som medborgare i detta land vara mycket tacksamma för att står finansiellt starkt i denna turbulens, som fortsätter . Jag önskar med detta alla en riktigt god jul och ett gott nytt år! Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under 11 §.) 7 § Avgiften till Europeiska unionen Föredrogs finansutskottets betänkande 2012/13:FiU5 Utgiftsområde 27 Avgiften till Europeiska unionen (prop. 2012/13:1 delvis). 35 (M): Jag yrkar bifall till förslaget i finansutskottets betänkande Utgiftsområde 27 Avgiften till Europeiska unionen. 33,494 miljarder är väldigt mycket pengar. När vi talar om och avgiften till den gemensamma unionen talar vi mest om pengar och hur mycket betalar. Det är ett tecken på att det går väldigt bra för . Men ibland måste man reflektera lite historiskt. fascinerar fortfarande människor. De två författare som fick är , som skrev om , och , som skrev om sin familj, och den vandringen. Vi har lätt att glömma bort detta när vi diskuterar . Det är muren föll. Jag befann mig själv i då och tittade på CNN. Jag hade ingen susning om att det var på gång. Den som är 23, 25 eller tänker inte på att det fanns en mur som klöv . Det är , när valde in tio nya länder, bland annat en hel del länder som funnits bakom järnridån. För den som upplevt detta känns det väldigt nära. Det kan ibland vara nyttigt att tänka tillbaka på detta när vi diskuterar att vi betalar mycket pengar. Vi måste också se till att vi får tillbaka mycket pengar av det vi betalar. Där har vi varit genomgående dåliga. Vi kommer att förbättra det, antar jag. 36 PER ÅSLING (C): För är EU-samarbetet avgörande för hanteringen av gränsöverskridande frågor. Våra bärande idéer om demokratisk delaktighet, öppenhet, tolerans och mänskliga fri- och rättigheter är byggstenar i det europeiska samarbetet. anser att det behövs ett smalare men vassare EU, att unionen ska prioritera och kraftsamla för att kunna möta stora gränsöverskridande frågor och de utmaningar vi står inför när det gäller miljö, utrikespolitik, handel och brottsbekämpning, för att ta några exempel. vill vi inte att EU lägger sig i frågor som enskilda människor och beslutsfattare på lokal, regional och nationell nivå avgör bättre själva. Några exempel, herr talman, är snus, jakt och naturresurser. Att rätt beslut ska fattas på rätt plats är en naturlig följd av vår syn att samhället byggs underifrån. EU ska bidra till tillväxt, fler jobb och bättre miljö. Vi betalar omkring 30 miljarder i avgift till EU. förhandlas om den långsiktiga EU-budgeten för perioden 20142020. Det är angeläget att arbetet präglas av budgetrestriktivitet och att kostnaderna för EU-budgeten som helhet därmed hålls nere. Det är viktigt att får ett bra återflöde, att vi får tillbaka en rimlig andel av de pengar som vi skickar till EU och och att vi därmed håller nere nettoavgiften. Det är angeläget att ses som en aktiv och bra förhandlingspart i det här arbetet. vill skapa och stärka funktionella regioner med stort självstyre i frågor som rör tillväxtpolitiken. Sammanhållningspolitiken har bidragit till att stora investeringar möjliggjorts runt om i landet, särskilt på landsbygden, och har därmed medverkat till hållbar och långsiktig utveckling. Hela ska leva! Det är viktigt att gleshetskriterierna får tyngd i fördelningen av medel i kommande EU-budget. Dessa står för av återflödet när det gäller programmen för regional konkurrenskraft och sysselsättning. Ett annat viktigt område är landsbygdsprogrammen, som vi i månar om, eftersom det tillförs så mycket pengar även här i investeringar på landsbygden men också till gröna näringar. Med dessa utgångspunkter är det bra att landsbygdsminister varit tydlig. Låt mig citera vad han sade i förra veckans ATL: Jag är villig att gå mycket, mycket, mycket långt för att behålla det svenska landsbygdsstödet. Det är jätteviktigt för stora delar av lantbruket, och speciellt för dem som har djur. I de fortsatta förhandlingarna måste fokus ligga på ökad miljönytta, men också på att skapa likvärdiga villkor mellan olika medlemsstater. Jag vill även kommentera jordbrukspolitiken, som jag tycker får för lite utrymme i den politiska debatten här i . En stor del av EU:s budget går till jordbrukspolitiken, som ofta får oförtjänt kritik för det. Man måste komma ihåg att detta i EU-sammanhang och på EU-nivå är det största gemensamma politikområdet, som ersätter de nationella budgetarna på detta område. Sammantaget för EU och medlemsstaternas budgetar står enligt uppgift jordbruket för av avgifterna. Låt mig vara tydlig. Från sida vill vi för det första att får ett fortsatt bra återflöde och att skattebetalarnas pengar hanteras på ett ansvarsfullt sätt. För det andra vill vi att jordbrukspolitiken utvecklas med fokus på lika konkurrensvillkor inom unionen. För det tredje anser vi att jordbrukspolitiken måste stärka svenska bönders företag och bidra till långsiktig utveckling på landsbygden. För det fjärde vill vi att jordbrukspolitikens betydelse sätts in i sitt sammanhang. Lantbruksföretagen är ofta den ekonomiska motorn på landsbygden. För det femte vill vi att böndernas och landsbygdens behov ska ligga till grund för förhandlingarna när regeringscheferna sätter ramarna för jordbrukspolitiken och CAP:en. Jag yrkar bifall till förslaget i utskottets betänkande. 37 BO (S): Det kan väl finnas skäl även för oss socialdemokrater att ge till känna vissa principiella uppfattningar om EU-budgeten. Till att börja med kan jag hålla med och om det allra mesta, till exempel motiven för Europasamarbetet och återblicken på . Vi ska erinra oss att det är ett fredsprojekt. Jag kan också instämma i att unionen inte ska lägga sig i sådant som vi sköter bättre själva. När det gäller budgetprocessen framöver har Socialdemokraterna, vill jag påstå, deltagit på ett konstruktivt sätt för att lägga fast de svenska positionerna. De kan sammanfattas så här: Vi vill se en frysning av budgeten i reala termer. Vi vill inte se att det införs nya egna medel, vilket har aviserats. Det är av det skälet att vi ser det som ett första steg mot att man flyttar över beskattningskompetens till Europanivån. Vi vill framför allt se en modernisering av budgeten där mindre resurser läggs på jordbrukspolitiken och där mer resurser läggs på sådant som har ett europeiskt mervärde och på sådant som skapar jobb och tillväxt och kan hjälpa till att föra ut ur krisen. Den moderniseringen är helt nödvändig. Vi vill se en kraftig reduktion av kostnaderna för jordbrukspolitiken. vill vi att sammanhållningspolitiken ska vara öppen och tillgänglig för alla regioner. Där hade vi inledningsvis lite andra synpunkter än regeringen. Vi har hamnar i en sådan position att vi är överens om att alla regioner ska kunna få del av sammanhållningspolitikens olika fonder. Det är viktigt. Det är också viktigt av pedagogiska skäl att det finns ett återflöde även till för att motivera att vi är med i samarbetet. Det har pågått förhandlingar om långtidsbudgeten, och de ska snart återupptas . Vi vill slå vakt om den svenska rabatten. Avslutningsvis vill jag än en gång säga att vi från Socialdemokraternas sida har deltagit på ett aktivt och konstruktivt sätt för att lägga fast förhandlingspositionerna. Men vi är inte regeringen, och vi förhandlar inte. Så här inför julen önskar vi regeringen lycka till. Vi ska göra vad vi kan på distans för att backa upp processen. Som det ser ut nu är det varje fall så här långt inte en särskilt framgångsrik förhandling. Men det allra mesta återstår fortfarande. Vi säger en gång till: Lycka till! Vi backar upp positionerna. (Applåder) Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under 11 §.) 8 § Subsidiaritetsprövning av direktivförslag om en jämnare könsfördelning bland icke verkställande styrelseledamöter i börsnoterade företag Föredrogs civilutskottets utlåtande /13:CU14 Subsidiaritetsprövning av direktivförslag om en jämnare könsfördelning bland icke verkställande styrelseledamöter i börsnoterade företag (KOM(2012) 614). 38 (S): Jag inser att många väntar på att få ta en välförtjänt julledighet, så jag ska försöka hålla mig kort. Till att börja med vill jag yrka bifall till reservation 1 som vi socialdemokrater har gemensamt med . utlåtande CU14 handlar om kommissionens direktivförslag om jämnare könsfördelning i de börsnoterade företagens styrelser. kammaren har att ta ställning till är om kommissionens förslag till mer jämställda bolagsstyrelser i de börsnoterade bolagen är förenligt med subsidiaritetsprincipen. När man tittar på förslaget tror jag att de flesta inser att det inte är särskilt långtgående utan snarare kan ses som en knuff i rätt riktning. Kommissionens förslag är tydligt i att kvotering ska ske med bibehållna krav på kompetens och meriter. Förslaget är också väldigt generöst i fråga om vilka sanktioner som ska införas. Det säger utan större detaljreglering att medlemsstaten ska kunna visa upp att de sanktioner som införs är lämpliga och tillräckligt avskräckande för de företag som inte följer direktivet. Direktivet också tidsbegränsat till att gälla enbart . Vår bedömning av förslaget är att det inte strider mot närhetsprincipen, eller subsidiaritetsprincipen. Det finns ett flertal uppenbara skäl till att det är en fördel att på EU-nivå fatta ett sådant här beslut. Jag tänker nämna några få av dem. För det första är det tydligt att glastaksproblematiken inte är specifik för kvinnor i . Tittar vi på de största börsbolagen här hemma ser vi att andelen kvinnor i deras styrelser ligger på medan snittet för EU-27 ligger på . Kvinnor över hela unionen har alltså ett likartat problem med att ta sig in i affärslivets finrum. Det borde rimligen också göra det till ett problem som vi inom EU-kretsen försöker lösa gemensamt. För det andra är det lika tydligt att den inre marknaden gör att vissa kan tveka inför att införa nationella regler utifrån en missriktad tanke om att detta skulle kunna ge det egna landets företag nackdelar i konkurrensen med företag från andra medlemsstater. För det tredje: Om vi tillåter oss att göra en lämplighetsbedömning av förslaget kan vi se att det är väl avvägt. Detta säger jag med tanke på hur direktivet är utformat samt att det har en relativt kort livslängd. Det minimerar risken för att vi på EU-nivå skapar en regelbörda som är svår att hantera , som medlemsstaterna ges väldigt stort utrymme att formulera sina egna regler för att nå målet om mer jämställda börsbolagsstyrelser. Innan jag avslutar måste jag ändå nämna något som jag inte riktigt förstår. Det är med vilka medel Alliansen och ska uppnå det de i majoritetstexten skriver om att tycker att det är viktigt att könsfördelningen blir avsevärt jämnare när det gäller deltagandet i ekonomiskt beslutsfattande. Den frågan står utan svar. Med det korta och förhoppningsvis kärnfulla anförandet vill jag önska er, herr talman, en riktigt fin jul och ett gott nytt år! 39 (MP): har genomfört en subsidiaritetsprövning av kommissionens förslag till direktiv för att nå en jämnare könsfördelning bland ledamöter i börsnoterade företags styrelser. Prövningen handlar om att avgöra om det uppsatta målet, av det underrepresenterade könet, kan nås genom åtgärder på nationell nivå eller inte. Bedömer man att beslut på EU-nivå inte behövs innebär det att förslaget anses strida mot den här principen. har i grunden uppfattningen att vi motsätter oss utökad överstatlighet utom på två områden, dels på miljöområdet, dels när det gäller mänskliga rättigheter. Motivet när det gäller det förstnämnda området är att miljöföroreningar i princip är gränsöverskridande, och därför menar vi att de också måste hanteras gränsöverskridande. Mänskliga rättigheter har i takt med den ökande globaliseringen och människors allt större möjligheter att röra sig över gränser blivit en mer gränsöverskridande fråga. Inte minst den växande människohandeln visar på detta. Eftersom vi i betraktar frågan om en jämnare könsfördelning på arbetsmarknaden som en fråga om mänskliga rättigheter ser vi på subsidiaritetsprövningen med de glasögonen på. Det råder en väldigt bred enighet i den svenska om att det underrepresenterade könet bör representeras med i bolagens styrelser. Åtminstone säger de flesta partier sig tycka så. Men vi miljöpartister, som år i hur vet jag egentligen inte har motionerat om att ska besluta om verktyg för att nå dit, känner tydligt att det är en uppfattning som i många andra partier ännu inte gått från tanke till handling. I kommunerna driver vi kravet när det gäller kommunalt ägda bolag. Vi har föreslagit att ska ge regeringen i uppdrag att byta ut personer i statligt ägda bolags styrelser för att där nå målet. Vi har föreslagit en lag om kvotering i likhet med den i exempelvis för att få fart på förändringarna i de privata bolagen här i . Men motståndet ser i verkligheten ut att vara kompakt när det kommer till frågan om handling. Vi kan alltså konstatera utifrån praktiska erfarenheter att vi har väldigt svårt att klara detta på nationell nivå. Teoretiskt borde det vara fullt möjligt, menar jag, men praktiken säger alltså något helt annat. Syftet med kommissionens förslag är att nå målet i börsnoterade bolag och i offentliga bolag. Tanken är att målet ska nås i hela EU och inte bara i de länder som går först. Enligt beräkningarna kommer man enbart att nå halvvägs på den här samlade EU-nivån, och då är det faktiskt många länder som knappt rör sig i den här frågan.