prot · GZ0981 · 2012-03-13 00:00:00 — Vi jobbar hårt med att försöka identifiera det som leder till felaktiga eller oriktiga beslut, höja medvetandegraden hos personalen och se eventuella beteenden och fel som görs för att kunna korrigera detta. Vi vill ju att, vilket är grunden för lagstiftningen, alla oavsett om man bor i eller i , oavsett om man är man eller kvinna och oavsett vilken bakgrund man har ska ha en lika god sjukvård. 8 (V): Jag tackar socialministern för svar på frågorna och mina meddebattörer för deras inlägg. Jag skulle vilja börja med frågan om etableringar av privata hälsocentraler. Socialministern nämnde i sitt anförande att de har etablerats bland annat i glesbygd i . Det är vad man kallar en diplomatisk formulering därför att det bara finns en privat hälsocentral i hela som har etablerats i glesbygd. Frågan är var de andra ligger om man använder begreppet bland annat. Detta visar hur privatiseringarna drar resurser från glesbygd till de städer där tillgången till sjukvård redan är god. Här finns det en vit fläck i den borgerliga argumentationen. I handlar det om som går till de nya privata vårdcentralerna i . Det är betydligt mer än man spar på neddragningarna i inlandet. Jag menar att det här finns en avsaknad av helhetsansvar, också om man väger in att det undandras vården miljarder i privata vinster till riskkapitalbolag därför att man plockar russinen ur sjukvårdskakan. Jag ska därefter ta upp frågan om statsbidragen. Sparbetinget i landsting är . Det är ganska exakt lika mycket som värdeminskningen på statsbidragen . Det finns alltså ett direkt samband mellan regeringens brist på statsstöd och den urholkning som sker i och med det och de nedskärningar som sker inte bara i utan i borgerligt styrda , i som tvingas höja skatten eller i för den delen. Detta slår stenhårt mot sjukvården i glesbygden, och det är den borgerliga politiken som är ansvarig för detta och har detta strypkoppel på ekonomin i . beter sig som en sann populist när han försvarar att man skär ned resurserna till sjukvård som han hävdar att han försvarar sjukvården i sig. Det är helt enkelt inte förenligt. Men det är lätt att vara borgerlig sjukvårdspolitiker i därför att sannolikheten för att de borgerliga partierna vinner valet där är ungefär lika stor som sannolikheten för snö på , och då kan man hävda lite vad som helst i debatten. När det gäller statsbidragen är det riktigt att de urholkades redan under tid och att det var fel redan då. Men de har urholkats ännu mer , om man läser statistiken från ekonomiavdelningen i som är mycket tydlig på detta område. Socialministern nämnde projektet för akutsjukvård i glesbygd, och Finn uttryckte en särskild glädje över detta projekt. Jag ska bara påminna om att det handlar om i tre län. Det löser inte en riktig sjukvårdskris i Norrlandslänen, om man trodde det. Jag skulle även vilja ta upp en annan fråga som i sin förlängning också handlar om tillgång till sjukvård, och det gäller apoteken. Många vet att de privata intressenter som köpte upp grupper av apotek inte längre måste driva vidare apoteken i glesbygd 2013. Har regeringen en lösning på apoteksfrågan? Är det apoteken som nästa gång läggs ned runt om i ? Då utarmas tillgången till service ännu mer. Jag säger inte att allt ansvar ligger på regeringen. Ett tungt ansvar vilar på ledningen för i . Vi lämnade detta samarbete just därför att vi inte kan försvara dessa neddragningar av akutsjukvården. Vi tog konsekvensen av detta. Trots att vi var tvungna att administrera en krympande ekonomi som har krympts av den borgerliga politiken gick vår gräns där. Men det går inte att blunda för att landstingen verkar under de ekonomiska villkor som ges av statsmakterna. Här skryter så att säga regeringen med att man minskar skatterna framför allt för de välavlönade. försämrar man servicen och tvingar faktiskt upp skattenivån i många landsting och kommuner därför att man vältrar över kostnaderna på dem. Så ser regeringens politik tyvärr ut på detta område. Priset för det betalas inte minst av de inlandsbor som får en försämrad akutsjukvård. 9 (KD): Vi kan i och för sig alltid bråka om vem som är populist, men de neddragningar som har varit med och genomfört och som genomförs i och speciellt i dess inland för att vi kan se fram emot ett majoritetsskifte i nästa val. Det hoppas jag kan ske på det sättet. Låt oss när det gäller ekonomin ha klart för oss, , att det går mer resurser till landstingen än när du satt och styrde 2006. Så är det bara. Det får du konstatera. Sedan får vi lämna denna diskussion. Om du inte tycker det hade du som suttit med i kunnat höja skatten där. i har bland de lägsta landstingsskatterna i . Du hade kunnat ta detta initiativ under alla år som du har suttit med och styrt i . Men låt oss lämna denna diskussion. När det gäller vårdvalet och att göra ett eget val hör jag att inte är för att man kan välja vilken läkare och vilken vårdcentral man ska gå till. Du anser att det är du som ska bestämma till vilken vårdcentral och vilken läkare som jag ska gå. Du vill inte att jag ska få bestämma det. Men det är samma resurser som går till de olika vårdcentralerna. Om jag väljer att gå till en privat vårdcentral innebär det att det blir mindre pengar till den offentliga vårdcentralen. Det jämnar ut sig. Det blir inte mer kostnader. Det är samma kostnader, . Försök inte lura folk som sitter och lyssnar på debatten på åhörarläktaren eller på tv. Du lurar människor på det viset. Alliansen har i i jobbat hårt med olika åtgärder för att komma till rätta med detta, bland annat vårdskador. Om man skulle minska dem med i skulle det ge . Ställ det mot vad ambulanstransporterna och akutvårdplatserna i och kostar, nämligen runt 1 miljon vardera . Men den politiska ledningen är lite för svag för att hantera och jobba med de starka professioner som finns på sjukhusen i och . Där har man en svag politisk ledning, och det är nog där knuten sitter, . 10 FINN (M): Denna debatt blir som tydligast när är övertydligt med att man inte vill, som sade, ge någon valfrihet och stärka patientmakten. Det är i detta perspektiv som lagen om valfrihet har tagits fram, och den bygger fortfarande på att i fråga om den kommunala självstyrelsen bestämmer inom ramen för hälso- och sjukvårdslagen landstingen själva vilken vård de vill erbjuda och vad den får kosta. Sedan får de som har kvalitet för att bedriva den erbjuda detta. Sedan väljer patienterna. Det är ganska enkelt, men det är en sådan frihetsreform som jag förstår att man från ett monopolkramande parti har svårt att förstå. Därför sprids denna desinformation. Jag vill återigen säga något om statsbidragen. Jag ser två viktiga ingångar. Jag nämnde i mitt förra inlägg de stora regionala skillnaderna i ohälsotal under de socialdemokratiska åren, uppbackade av . Jag vill ställa en fråga till om de regionala skillnader som har försvunnit och om de mycket lägre ohälsotal som vi nu har. Handlar det om att man förr var mer sjuk i Norrlandslänen och att denna situation plötsligt har ändrats och att man nu är lika sjuk runt om i ? I så fall har landstingen i någon mån lyckats. Men jag vill påstå att man medvetet använde sjukförsäkringen som ett arbetsmarknadspolitiskt instrument. På det sättet fick man sådana utgifter att man inte kunde ha reformutrymme för det som det egentligen handlar om, nämligen att ge en ännu bättre sjukvård från staten. Därtill ska man komma ihåg att det som skiljer oss från är att vi har en jobblinje. Vi ser till att folk kommer i arbete. Fler arbetar genom jobbskatteavdragen. Fler bidrar och betalar skatt. Alltså ökar statsinkomsterna pengar som sedan kan användas till att värna välfärdens kärna. Detta är en politik centralt skild från er. Vilket försvar har ? Kanske vill ni drakoniskt höja skatterna för att kunna lösa ut problematiken. ska ni ösa över detta på offentliga utförare och förbjuda varje alternativ i vården så att patienterna inte har någon möjlighet att välja. Detta är för att se sanningen i vitögat det som är underagenda för att bedriva hälso- och sjukvårdspolitik. 11 (V): Sanningen är, Finn , att den borgerliga regeringen rejält har försämrat sjukförsäkringen och a-kassan, liksom föräldraförsäkringen, och använt de pengarna till att sänka skatten. De största skattesänkningarna har gått till dem som tjänar mycket. Det är en politik som är väsensskild från det vi i står för. Vi däremot har en jobbpolitik. Vi vill satsa på att människor ska komma i jobb. Det är bland annat därför som vi vill satsa på en utbyggnad av välfärden sjukvården, äldreomsorgen och förskolan. Vi vill också satsa på infrastrukturen och på småföretagen. Vidare vill vi satsa på utbildning och forskning. Självklart finns den jobbpolitiken! Jag återkommer till detta med valfrihet. Vi tycker visst att människor ska få välja vilken vårdcentral de ska gå till. Men vi kan inte se varför privata vinstdrivna företag ska ges fri dragningsrätt att bestämma var de ska etablera sig, oavsett var behoven finns när det gäller de människor som behöver hälso- och sjukvård. Det är där skiljelinjen går. Vi kan se var de flesta vårdcentralerna finns och var de flesta sjukbesöken i primärvården görs. Jo, där den friskaste befolkningen finns i . När det gäller specialistsjukvården görs i 0,97 läkarbesök per invånare. I görs 1,6 läkarbesök och i riket 1,27 läkarbesök per invånare. Det här behöver vi fundera på. De människor i glesbygd som behöver hälso- och sjukvård och som vi här talar om behöver en bra hälso- och vårdcentral. De behöver också ambulanser och möjligheter att komma till specialistsjukvården när något händer. Jag vill gärna upprepa min fråga till . Det drivs ju hårt att det ska bli mer företagsanpassat och att det ska kunna bli lättare att etablera privata vårdcentraler också i glesbygd. Då vill man helt enkelt släppa kraven på en heltäckande bra hälso- och sjukvård för befolkningen. , är du beredd att stötta den linjen, eller är du beredd att slåss för en sjukvård utifrån befolkningens behov? 12 (M): Den som inte sköter ekonomin det spelar ingen roll om det är ett land eller ett landsting eller om det är eller kommer att ha problem med att leverera både välfärd och trygghet till de medborgare till vilka man har ett ansvar att leverera välfärd och trygghet. Så ser det ut! skarvar ganska friskt när han talar om vårdvalet. Jag tror att det är bra att vi stannar upp vid det. Socialministern har varit inne på det, men jag tror att det, som sagt, är bra att stanna upp vid detta. säger att de privata vårdcentralerna i nu tar 40 miljoner från det offentliga. Men det han glömmer att nämna är att offentligt drivna vårdcentraler i i motsvarande grad förlorar samma mängd pengar eftersom pengarna följer patienterna. Det är alltså inte så att det blir mindre pengar till patienter i inland för att det blir fler aktörer i . Den missuppfattningen försöker man medvetet sprida. Enda gången det skulle kunna vara sant att det faktiskt blir mindre pengar i glesbygden, till fördel för vårt lands tätorter, är ifall människor i glesbygd av olika anledningar väljer att skriva sig på vårdcentraler i tätorter. Då blir det mindre pengar i glesbygden. Jag tror att det är viktigt att komma ihåg att det är så det i verkligheten ser ut. Det må vara slagkraftig retorik från , men det sagda stämmer inte med hur det är i verkligheten. Jag ser att talartiden snabbt rinner i väg så jag avslutar med att säga att jag tycker att det är lite tråkigt att man lokalt försöker skylla på regeringen i stället för att ta det egna ansvaret. Ni har fått medborgarnas förtroende, men ni har haft problem med att axla ansvaret. I stället för att lokalt ta ansvar försöker ni skylla ifrån er och lägga ansvaret på regeringen. Det är tråkigt. Lokalt bör ni ta det ansvar som ni fått väljarnas förtroende att axla. Jag tror inte att väljarna kommer att ge er precis som du själv, , uttryckt det förtroende . Ifall ni fortsätter att missköta er så här kommer västerbottningarna, tror jag, att rösta bort er. 13 (S): Jag hade inte tänkt gå upp i denna interpellationsdebatt, men det viktiga som här tas upp behöver belysas på olika sätt. Men först, fru talman, måste jag säga att jag blir väldigt fundersam. Vem interpellerar vem? Det skulle man kunna fundera över när man lyssnar på den här debatten. Borgerliga företrädare verkar interpellera interpellanten, , i stället för ministern, . Det är en rätt förvirrande interpellationsdebatt jag just nu upplever. För att återgå till hälso- och sjukvårdsfrågorna: Jag utgår från perspektivet att jag bor i en av landets minsta kommuner mitt i , i . Där bor jag och många andra. Jag reser ganska mycket i hela inland och har gjort det . Jag möter väldigt många människor som är djupt oroliga , över vad som håller på att hända med hälso- och sjukvården. Egentligen behöver man inte vara nationalekonom för att förstå hur glesbygden drabbas av de nyetableringar som sker i de folktäta områdena. Om jag målar med stora penseldrag kan jag beträffande den summa pengar i form av de stagnerade statsbidrag vi nu sett när det gäller glesbygden säga att det inte blir mer, snarare tvärtom. Beroende på den utflyttning som ständigt sker från våra kommuner blir det minskade skatteintäkter. Låt oss slå fast att människor ute i inlandet, särskilt de äldre, kommer att bo kvar i inlandet. Under en framöver kommer de att finnas där. Men det kommer inte att bli någon nyetablering av vårdcentraler exempelvis i och . Befolkningen i har inget att välja på detta sagt apropå det fria vårdvalet. Närmaste vårdcentral ligger , i . Kommunikationerna dit är inte de bästa. Det finns inga järnvägsspår, och det finns ingen regelbunden busstrafik mellan och . blir detta oerhört problematiskt eftersom resurserna successivt dräneras. Vi får en kvalitetsminskning ute på vårdcentralerna i glesbygden, alltså där den största andelen av de människor finns som behöver tillgång till dem. Det är äldre, svårt sjuka människor som kommer att bo kvar. Vi är många som är mycket bekymrade när vi ser den utveckling som regeringen nu kör på med. Jag hör hur talar om kvalitetsutveckling. Det har jag hört i flera olika sammanhang. Jag har också läst om det, så jag är oerhört intresserad av att få veta vad du, , menar. Vad menar du egentligen med ditt tal om kvalitetsutveckling i glesbygden när det gäller äldre, svårt sjuka människor? Vad menar du med de pengar du talar om? Rent konkret och exakt: Hur ska det här se ut ? Det skulle jag vilja veta lite mer om. 14 Socialminister (KD): Jag börjar med den fråga som i sitt tidigare inlägg ställde om vad som ska vara utgångspunkten. Människors behov ställer hon mot företags möjligheter att etablera sig. Jag tror att jag talar för alla i denna kammare när jag säger att utgångspunkten för den svenska hälso- och sjukvården förstås är att leverera bästa möjliga hälso- och sjukvård till alla människor i vårt land hög kvalitet och god tillgänglighet. Vad vi nu har kommit att diskutera, även om det inte var det interpellationen primärt berörde, är vilken som är den bästa vägen dit. Vissa säger att det bästa är att allting sköts i monopolliknande former där landstingspolitiker tittar på kartan och pekar ut var det ska finnas vårdcentraler och var det inte ska finnas. Sedan finns det en sida som säger: Vi tror att det är bra med en möjlighet till etableringar där inte politiken behöver avgöra detta utan där man ser var det finns möjligheter att etablera sig. När vi faktiskt följer upp vad som händer när det gäller vårdvalet i och det är dem man tittar mest på vetenskapligt ser vi att antalet sjukvårdsbesök har ökat i . De har ökat mest bland dem som ligger sämst till socioekonomiskt, där det har funnits en underkonsumtion av vård. Är det bra eller dåligt? Jag tycker att det är bra att människor som inte kunde komma till vården har närmare och lättare att göra det. De har lättare att få tider, och de blir kanske bättre bemötta än de blivit tidigare. Det är bra. Återigen: När det gäller vården i är det ett huvudansvar för de västerbottniska landstingspolitikerna. Det är de som har sina resurser till förfogande. kom i ett inlägg in och talade om urholkning av statsbidraget, trots att han har fått sagt till sig att det faktiskt är så att resurserna har ökat också till i . Vi kan önska ännu mer, naturligtvis. Detta prövas i varje budgetsammanhang, men i har mer pengar nu än när styrde tillsammans med Socialdemokraterna. När det gäller frågan var nya vårdcentraler etablerar sig har det tillkommit sex nya vårdcentraler i senast jag tittade. Att jag minns absolut rätt vågar jag inte ta gift på, men om jag minns rätt är det så. En av dem hade tillkommit i och alla de övriga i mindre kommuner runt om. Det ökar valfriheten, gör vården mer tillgänglig för många och, tror jag också, tvingar vården att utveckla bemötandet, se till att leverera tider snabbare och så vidare. Det visar sig spela en väldigt stor roll när det gäller människors möjligheter inom vården. har jag en fråga till . Röstade ja eller nej till den budget som resulterade i den diskussion vi nu har när det gäller , och ? 15 (V): När förslaget om att skära ned akutsjukvården i inland lades fram röstade vi emot det, lade fram alternativa förslag och lämnade samarbetet i . Så gick det till. Det bakomliggande ansvaret för den försämrade ekonomin menar jag dock finns också hos statsmakterna. Det säger jag utan att säga att inte mycket ansvar finns även i . vet lika väl som jag att det när det gäller det reala värdet på statsbidraget inte är antalet kronor som är det viktiga. Det reala värdet urholkas nämligen systematiskt även om man ger lika många kronor. Det gör att man kommer att hamna i en debatt om höjd landstingsskatt, till exempel. Det är nog oundvikligt oavsett vilken majoritet man hade haft i . Så ser det ut. Det handlar om att regeringen vältrar över kostnaderna på länsnivåerna. När det gäller vårdvalet är vi, precis som påpekade, inte emot att man får välja vilken vårdcentral man går till. Vi är dock emot ett vårdval som innebär att Attendo och Carema kan välja att plocka russinen ur kakan och välja var de enklast gör sina miljardvinster som de sedan skattefuskar på. Det är den sortens vårdval denna regering faktiskt har etablerat. Vårdvalet blir en fullständig chimär för de inlandsbor som får en indragen ambulans eller sina akutplatser borttagna. Det är ju motsatsen till val; det är att man inte kan välja att få en rimlig vård över huvud taget. Det är baksidan av de minskade statsbidragen och att resurserna dras mot storstäderna. slår fast i sin utvärdering att det är en jag säger en vårdcentral av de 190 nya som har etablerats som har hamnat i en glesbygdskommun. handlar det om möjligheten att verka i inland om grundläggande samhällsservice undandras, så som faktiskt sker. Socialministern har fått många frågor i denna debatt. Jag har fått bra svar på de flesta av dem, tycker jag, och jag tackar för det. Jag skulle dock vilja återkomma till frågan om apoteken, för det kan vi se är nästa bekymmer som kommer upp. Den huvudlösa privatiseringen av apoteksverksamheten leder till att man nu kan lägga ned apoteken i glesbygd om de inte är lönsamma . Vad har regeringen för politik för att undvika detta? 16 (S): Ministern säger att politikerna inte ska sitta och peka ut var etableringar ska göras. Det kanske är så i befolkningstäta områden, men vem ska ta besluten i glesbygden, där marknaden inte gör det? Vem tar besluten där? är det på det sättet att det finns väldigt många äldre där ute i glesbygden som är allvarligt oroade och bekymrade över hur detta kommer att se ut. Som jag sade i ett tidigare inlägg: Folk kommer att bo kvar, och de är ganska många. De blir dessutom äldre och äldre med tiden, flera av dem. Hur ska detta se ut ? Ministern talar väldigt mycket om kvalitetsutveckling, och jag skulle fortfarande vilja ha ett besked. Hur ser den så kallade strategin ut som ni jobbar fram för de mest sjuka äldre? Hur ska man klara den biten långt ute i glesbygden där förmodligen enligt regeringens och ministerns syn marknaden själv ska klara av det? Hur ska det gå till? Den frågan har jag inte fått svar på. 17 Socialminister (KD): Det blir lite magstarkt att i slutet av en interpellationsdebatt som handlar om någonting helt annat komma med mastodontfrågor som inte går att besvara . Jag resonerar gärna om vården för de mest sjuka äldre, det arbete regeringen bedriver och de vi har anslagit för att utveckla omsorgen kring de personer som får väldigt god vård i vissa delar men där det finns brister när det gäller helhetsansvaret för personen. Jag diskuterar gärna detta i ett annat sammanhang. Detsamma gäller frågan om apoteken, som ligger vid sidan om detta och som jag förstår har beröringspunkter. Vi hade en interpellationsdebatt förrförra veckan då frågan var på tapeten. Regeringen återkommer med besked i den fråga väcker. : Detta är en fråga som naturligtvis spelar jättestor roll för människor inte bara i de kommuner, de små orter, vi resonerar om utan som spelar roll för oss alla. Vi vill känna att vården finns nära att det finns vård av hög kvalitet nära oss när hälsan sviktar eller krafterna tryter. Här måste det vara så att ansvaret ligger på den nivå som är närmare och har det ekonomiska ansvaret. I denna diskussion vet jag inte om någon har blivit särskilt mycket klokare, men ett kan sägas: var ett av de partier som röstade igenom den budget som får just dessa konsekvenser. Sedan stämmer det att hoppade av när konsekvenserna blev tydliga, men ramarna för det arbete har röstade partikamrater för. Det är det som resulterar i denna situation för personer som är bekymrade över framtiden i . (Applåder) Överläggningen var härmed avslutad. 7 § Svar på interpellation 2011/12:199 om avsaknaden av åklagare i och 18 (): har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att säkra rättssäkerheten i övre och för att åklagare ska finnas i hela landet. En grundläggande förutsättning för ett väl fungerande samhälle är att rättssäkerheten upprätthålls. Rättssäkerheten får aldrig bli en fråga som är avhängig var i landet man bor. Det är därför viktigt att vi har ett rättsväsen som kännetecknas av hög kvalitet i hela landet och att medborgarperspektivet är i fokus. Sedan regeringen tillträdde har vi gjort rekordstora satsningar på hela rättsväsendet. Det har gjort att myndigheterna har goda förutsättningar att bedriva en rättssäker och effektiv verksamhet. För del har anslaget höjts med , från till . Inom de ekonomiska ramar som riksdag och regering har bestämt ansvarar för sin verksamhet och organisation. Av instruktion framgår att ett beslut av myndigheten om inrättande, upphörande och lokalisering av en åklagarkammare ska fattas efter samråd med och . De skiftande geografiska förhållandena innebär att samma organisationsmodell inte kan användas i hela landet. Förhållandena i norra är speciella främst med hänsyn till de stora avstånden. Det gäller då för våra myndigheter att finna så bra lösningar som möjligt för att vi ska ha ett väl fungerande rättsväsen i hela landet. Jag vet att ser både fördelar och nackdelar med att ha åklagarna samlade i men att myndigheten bedömer att fördelarna för såväl verksamheten som de enskilda åklagarna ändå överväger de nackdelar som finns. 19 (S): Jag tackar justitieministern för svaret. Ministern är tydlig i sitt svar till mig om att rättssäkerheten i hela landet ska säkras och att man aldrig ska kunna ifrågasätta den oavsett var i landet man bor. Därför blir jag bedrövad när verkligheten är den att omorganisationen i innebär en stor risk för att rättssäkerheten inte kan tryggas. Ministern anger de geografiska förhållandena som ett skäl till denna omorganisation av åklagarämbetet i . Man säger att de långa avstånden är ett av skälen. Det är just detta som är vårt stora problem de stora avstånden mellan samhällena uppe i . Det är det som är problemet när man gör omorganisationen. Just därför är det så viktigt att vi får ha åklagare stationerade i och . Från är det till vardera ort.