prot · H00943 · 2012-12-13 00:00:00 — 15: 95 S, 1 MP Avstod: 18 V Frånvarande: 17 S, 10 M, 2 MP, 4 FP, 4 C, 1 SD, 1 V, 2 KD Punkt 22 (Inkomstpension m.m.) 1. utskottet 2. res. 21 (S) 3. res. 22 (V) Förberedande votering: 96 för res. 21 18 för res. 22 194 avstod 41 frånvarande Kammaren biträdde res. Huvudvotering: 195 för utskottet 95 för res. 21 18 avstod 41 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 97 M, 23 MP, 20 FP, 19 C, 19 SD, 17 KD För res. 21: 95 S Avstod: 18 V Frånvarande: 17 S, 10 M, 2 MP, 4 FP, 4 C, 1 SD, 1 V, 2 KD Punkt 23 (Premiepension) 1. utskottet 2. res. 23 (V) Votering: 288 för utskottet 18 för res. 23 2 avstod 41 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 93 S, 97 M, 23 MP, 20 FP, 19 C, 19 SD, 17 KD För res. 23: 18 V Avstod: 2 S Frånvarande: 17 S, 10 M, 2 MP, 4 FP, 4 C, 1 SD, 1 V, 2 KD Punkt 24 (Mål för familjepolitiken) 1. utskottet 2. res. 25 (MP) Votering: 172 för utskottet 24 för res. 25 112 avstod 41 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 2 S, 95 M, 20 FP, 19 C, 19 SD, 17 KD För res. 25: 1 S, 23 MP Avstod: 92 S, 2 M, 18 V Frånvarande: 17 S, 10 M, 2 MP, 4 FP, 4 C, 1 SD, 1 V, 2 KD och (båda S) anmälde att de avsett att avstå från att rösta men markerats ha röstat ja. (M) anmälde att hon avsett att rösta ja men markerats ha avstått från att rösta. Punkt 25 (Ekonomisk utsatthet bland barnhushållen) 1. utskottet 2. res. 26 (S, MP, V) Votering: 172 för utskottet 136 för res. 26 41 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 97 M, 20 FP, 19 C, 19 SD, 17 KD För res. 26: 95 S, 23 MP, 18 V Frånvarande: 17 S, 10 M, 2 MP, 4 FP, 4 C, 1 SD, 1 V, 2 KD Punkt 29 (Fördelning av föräldrapenning) 1. utskottet 2. res. 29 (S, MP) 3. res. 30 (V) Förberedande votering: 118 för res. 29 19 för res. 30 170 avstod 42 frånvarande Kammaren biträdde res. Huvudvotering: 172 för utskottet 117 för res. 29 18 avstod 42 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 97 M, 20 FP, 19 C, 19 SD, 17 KD För res. 29: 95 S, 22 MP Avstod: 18 V Frånvarande: 17 S, 10 M, 3 MP, 4 FP, 4 C, 1 SD, 1 V, 2 KD Punkt 37 (Vårdnadsbidrag) 1. utskottet 2. res. 39 (S, MP, V) Votering: 172 för utskottet 135 för res. 39 42 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 97 M, 20 FP, 19 C, 19 SD, 17 KD För res. 39: 94 S, 23 MP, 18 V Frånvarande: 18 S, 10 M, 2 MP, 4 FP, 4 C, 1 SD, 1 V, 2 KD Övriga punkter Kammaren biföll utskottets förslag. SoU1 Utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg Punkt 2 (Avgiftsfri hälso- och sjukvård för barn) 1. utskottet 2. res. 1 (SD) Votering: 287 för utskottet 21 för res. 1 41 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 93 S, 97 M, 23 MP, 20 FP, 19 C, 18 V, 17 KD För res. 1: 2 S, 19 SD Frånvarande: 17 S, 10 M, 2 MP, 4 FP, 4 C, 1 SD, 1 V, 2 KD och (båda S) anmälde att de avsett att rösta ja men markerats ha röstat nej. Punkt 4 (Speciallivsmedel) 1. utskottet 2. res. 3 (SD) Votering: 288 för utskottet 19 för res. 3 42 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 95 S, 97 M, 22 MP, 20 FP, 19 C, 18 V, 17 KD För res. 3: 19 SD Frånvarande: 17 S, 10 M, 3 MP, 4 FP, 4 C, 1 SD, 1 V, 2 KD Punkt 5 (Subventionering av insulinpumpar) 1. utskottet 2. res. 4 (MP, SD, V) Votering: 250 för utskottet 58 för res. 4 41 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 95 S, 97 M, 1 MP, 20 FP, 19 C, 1 V, 17 KD För res. 4: 22 MP, 19 SD, 17 V Frånvarande: 17 S, 10 M, 2 MP, 4 FP, 4 C, 1 SD, 1 V, 2 KD Punkt 6 (Jämlik hälsa) 1. utskottet 2. res. 5 (S, MP, V) Votering: 172 för utskottet 136 för res. 5 41 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 97 M, 20 FP, 19 C, 19 SD, 17 KD För res. 5: 95 S, 23 MP, 18 V Frånvarande: 17 S, 10 M, 2 MP, 4 FP, 4 C, 1 SD, 1 V, 2 KD Punkt 9 (Vård för personer som vistas i utan tillstånd) 1. utskottet 2. res. 7 (SD) 3. res. 8 (V) Förberedande votering: 20 för res. 7 21 för res. 8 267 avstod 41 frånvarande Kammaren biträdde res. Huvudvotering: 174 för utskottet 18 för res. 8 116 avstod 41 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 97 M, 22 MP, 19 FP, 19 C, 17 KD För res. 8: 18 V Avstod: 95 S, 1 MP, 1 FP, 19 SD Frånvarande: 17 S, 10 M, 2 MP, 4 FP, 4 C, 1 SD, 1 V, 2 KD Punkt 10 (Krigs- och tortyrskadade) 1. utskottet 2. res. 9 (MP) Votering: 266 för utskottet 23 för res. 9 18 avstod 42 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 94 S, 97 M, 20 FP, 19 C, 19 SD, 17 KD För res. 9: 23 MP Avstod: 18 V Frånvarande: 18 S, 10 M, 2 MP, 4 FP, 4 C, 1 SD, 1 V, 2 KD Punkt 17 (Insatser mot hemlöshet) 1. utskottet 2. res. 16 (SD) Votering: 175 för utskottet 19 för res. 16 114 avstod 41 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 96 M, 23 MP, 20 FP, 19 C, 17 KD För res. 16: 19 SD Avstod: 95 S, 1 M, 18 V Frånvarande: 17 S, 10 M, 2 MP, 4 FP, 4 C, 1 SD, 1 V, 2 KD Punkt 25 (Kvinnojourer) 1. utskottet 2. res. 24 (S, MP, V) Votering: 172 för utskottet 136 för res. 24 41 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 97 M, 20 FP, 19 C, 19 SD, 17 KD För res. 24: 95 S, 23 MP, 18 V Frånvarande: 17 S, 10 M, 2 MP, 4 FP, 4 C, 1 SD, 1 V, 2 KD Punkt 27 (Brottsofferjourer med hbtq-kompetens) 1. utskottet 2. res. 26 (MP, V) Votering: 266 för utskottet 42 för res. 26 41 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 94 S, 97 M, 20 FP, 19 C, 19 SD, 17 KD För res. 26: 1 S, 23 MP, 18 V Frånvarande: 17 S, 10 M, 2 MP, 4 FP, 4 C, 1 SD, 1 V, 2 KD Punkt 30 (Förslag om ökad säkerhet vid beslut om och utbetalning av assistansersättning) 1. utskottet 2. res. 29 (S, MP, V) Votering: 172 för utskottet 136 för res. 29 41 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 97 M, 20 FP, 19 C, 19 SD, 17 KD För res. 29: 95 S, 23 MP, 18 V Frånvarande: 17 S, 10 M, 2 MP, 4 FP, 4 C, 1 SD, 1 V, 2 KD Punkt 32 (Gårdsförsäljning) 1. utskottet 2. res. 33 (SD) Votering: 154 för utskottet 19 för res. 33 135 avstod 41 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 97 M, 1 MP, 20 FP, 19 C, 17 KD För res. 33: 19 SD Avstod: 95 S, 22 MP, 18 V Frånvarande: 17 S, 10 M, 2 MP, 4 FP, 4 C, 1 SD, 1 V, 2 KD Övriga punkter Kammaren biföll utskottets förslag. SoU5 Inspektionen för vård och omsorg en ny tillsynsmyndighet för hälso- och sjukvård och socialtjänst 1. utskottet 2. res. (S) Votering: 213 för utskottet 95 för res. 41 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 97 M, 23 MP, 20 FP, 19 C, 19 SD, 18 V, 17 KD För res. : 95 S Frånvarande: 17 S, 10 M, 2 MP, 4 FP, 4 C, 1 SD, 1 V, 2 KD SoU8 Subsidiaritetsprövning av kommissionens förslag om fonden för europeiskt bistånd till dem som har det sämst ställt Kammaren biföll utskottets förslag. 10 § Beslut om ärende som slutdebatterats vid dagens sammanträde TU1 Utgiftsområde 22 Kommunikationer Punkt 6 (Transportstyrelsens verksamhet) 1. utskottet 2. res. 1 (S, MP, V) Votering: 170 för utskottet 136 för res. 1 43 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 97 M, 20 FP, 18 C, 18 SD, 17 KD För res. 1: 95 S, 23 MP, 18 V Frånvarande: 17 S, 10 M, 2 MP, 4 FP, 5 C, 2 SD, 1 V, 2 KD Punkt 7 (telekommunikationsverksamhet (ICT)) 1. utskottet 2. res. 2 (S, MP, V) Votering: 172 för utskottet 136 för res. 2 41 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 97 M, 20 FP, 19 C, 19 SD, 17 KD För res. 2: 95 S, 23 MP, 18 V Frånvarande: 17 S, 10 M, 2 MP, 4 FP, 4 C, 1 SD, 1 V, 2 KD Punkt 8 (färjeverksamhet) 1. utskottet 2. res. 3 (MP, V) Votering: 266 för utskottet 42 för res. 3 41 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 94 S, 97 M, 20 FP, 19 C, 19 SD, 17 KD För res. 3: 1 S, 23 MP, 18 V Frånvarande: 17 S, 10 M, 2 MP, 4 FP, 4 C, 1 SD, 1 V, 2 KD Övriga punkter Kammaren biföll utskottets förslag. 11 § (forts. från 8 §) Transportsystemets inriktning (forts. TU2) 170 Statsrådet (M): Jag har haft förmånen att sitta och lyssna på debatten ända från början. Det finns ett antal besked som man skulle vilja ha. Ett av dem är hur eniga de olika oppositionspartierna egentligen är. Det är bra att vi fått ett tydligt besked. från Socialdemokraterna sade i sitt inledningsanförande: Å ena sidan en regering, å andra sidan Socialdemokraterna. Det är bra att få det beskedet. Varför har vi den här debatten? Varför har regeringen lagt fram ett förslag, en proposition, om investeringar för ett starkt och hållbart transportsystem? Vi vet vad skälet är i grunden. är ett avlångt land långt uppe i norra . Vi har ungefär 1 järnväg, väg om vi inte tar hänsyn till de enskilda vägarna som vi hört om . Vi har 50-talet hamnar och 40-talet flygplatser. Vi har människor som bor spridda över hela landet. Det finns en djup insikt om att bra transporter som är punktliga är förutsättningen för att människor ska kunna ha ett fungerande vardagsliv och arbetsliv. Det är också förutsättningen för att företag ska kunna verka och växa. började med att säga att det handlar om framtid, jobb och miljö, och det ligger väldigt mycket i det. Vi vet att som en starkt exportberoende nation måste ha fungerande transporter inte bara inom landet utan också till och från landet. Dessutom vet vi att är ett oerhört attraktivt land oavsett årstid. Årstiderna kanske till och med är charmen med . Det gör att mängder av människor inte önskar något hellre än att komma hit och besöka hela landet. Då behövs bra infrastruktur. När jag träffar mina kolleger i övriga visar det sig att de har det rätt tufft just . Därför skulle jag vilja ta upp den person som nämndes i tidigare replikskiften, . Han har tillsammans med den övriga alliansregeringen sett till att vi i motsats till andra länder kan höja ambitionerna för infrastruktur med . Den föreliggande propositionen anger inriktningen och ramarna. En viktig förutsättning för att det ska fungera är att vi tänker gränslöst, gränslöst över kommungränser, länsgränser och landgränser. Lika viktigt är att tänka sig infrastrukturen som en del i ett samhällsbygge. När man planerar för bostäder och för näringsliv måste infrastrukturen finnas med. Oerhört viktigt är att vi tänker gränslöst när det gäller samtliga trafikslag sjöfarten, flyget, landtransporterna på väg och järnväg. Vi har särskilt velat fokusera på att hålla ihop dessa så att vi ska kunna nå de transportpolitiska målen som ju ska säkerställa en hållbar transportförsörjning i hela landet och bidra till tillväxt, livskvalitet och välfärd. Det handlar om att tänka hela vägen då det gäller godsstråken, godsstråken som hänger ihop från början till slut. Vi måste även ha med arbetspendlingen. Vi vet att av alla resor vi gör är kortare än . Det är vårt vardagsresande. Vidare måste vi vara medvetna om att tillståndet i vår omvärld kan förändras, vilket påverkar oss direkt, både om det händer någonting i vår närhet och längre bort. Därför nämns gruvnäringen specifikt. Det är inte bara som expanderar utan de får också nya kolleger i och de börjar få ut sin malm . Dessutom öppnas gruvor i Bergslagen, något som ju inte tagits hänsyn till i den nuvarande planen. När jag tillträdde som infrastrukturminister fanns en ganska nyantagen nationell plan för åren 20102021. Även om, för ovanlighetens skull, allt i en plan förverkligades skulle vi se att vi fortfarande kommer att ha kapacitetsproblem och flaskhalsar i transportsystemet. Därför gav jag i uppdrag att undersöka hur våra vägar och järnvägar mår så att de ska kunna återfå den standard som de var byggda för. håller de inte måttet. Den andra delen i uppdraget handlar om hur vi kan öka kapaciteten i hela transportsystemet. Vi föreslår nu en ram på . Drift och underhåll av järnväg får 86 miljarder; det är mer . Vägar får 155 miljarder, vilket är betydligt mer . Dessutom lägger vi 281 miljarder för att utveckla hela transportsystemet. Är det tillräckligt? Lyssnar jag på oppositionen säger de att det behövs mer. Låt mig då betona att jämfört med får järnvägen dubbelt så mycket pengar för drift och underhåll. Med det förslag som vi nu resonerar om kommer det att bli mer. Det finns en utmaning i att se till att de pengar som vi avsätter används för rätt saker, att åtgärderna som sätts in får avsedd effekt. Det är en skyldighet att följa upp och se till att det blir bra. Vi har en skyldighet gentemot de resenärer som planerar sitt liv utifrån att vardagen ska fungera med pålitliga resor. Det gör det inte fullt ut . Även om jag säger att det blivit mycket bättre, också , är det inte samma sak som att det är bra. Snarare visar det på hur dåligt det varit tidigare. När jag lyssnar på oppositionspartierna är det helt rätt, herr talman, att blev lite upprörd innan vi avbröt för votering. Det är helt rätt; oppositionspartierna föreslår mer pengar till drift och underhåll och till nya investeringar. Det ifrågasätter jag inte. Det jag däremot ifrågasätter är hur man väljer att finansiera denna extra satsning. När jag tittar på de olika förslagen ser jag att Socialdemokraterna lägger ungefär 46 miljarder mer på hela planperioden, allt i stort sett finansierat med införandet av en kilometerskatt, förlåt, en vägslitageavgift, som de valt att kalla den. Jag lyssnade också på , , och . säger att nej, vi behöver 56 miljarder mer. Detta finansieras, enkelt uttryckt, genom att man inför en det kanske var en lastbilsskatt, eller var det en kilometerskatt, ungefär samma skatt i alla fall. Dessutom vill man riva upp beslutet om Förbifart för att finansiera sina egna förslag. Jag lägger ingen värdering i det mer än att jag konstaterar detta. gör på samma sätt. En skillnad är dock att man flyttar över pengar från väg till järnväg. Då kommer man upp i 73 miljarder. säger nej till Förbifart och till Österleden. Min fråga till blir naturligtvis: Står Socialdemokraterna fast vid det som jag har trott , att förbifarten i ska byggas? Om svaret är ja, blir min fråga till och : Hur ska ni då fylla upp er finansiering som redan där tappar i storleksordningen 30 miljarder? Jag lyssnade på som i sin ambition att vilja väldigt mycket mer radade upp ett antal i och för sig väldigt viktiga objekt som bör komma till stånd. När jag slutade räkna var jag uppe i nästan 100 miljarder och började titta på hur mycket Socialdemokraterna föreslår i investeringsanslag. Det var ungefär 36 miljarder, och jag konstaterade: Oj då, det saknas visst 60 miljarder för att komma dit. Är det återigen en första-spadtaget-politik som vi ska räkna med? När börjar räkna upp sina objekt, herr talman, slutade jag faktiskt att räkna ungefär vid 250 miljarder och konstaterade när jag tittade på förslaget att det skulle vara 71 miljarder. Jag avstår från att tala om hur mycket som saknas i det sammanhanget. Låt mig ändå få komma in på en sak om medfinansiering, eftersom det finns ett tillkännagivande där. Det är helt riktigt att riktade kritik mot de medfinansieringsavtal som har legat till grund för nuvarande plan. Det var också därför som regeringen tillsatte en utredning, en medfinansieringskommitté, och också i den här propositionen har tagit hänsyn till vad sade. Min fråga är snarare: Vad mer är det som oppositionspartierna anser skulle förtydligas när det gäller medfinansiering, eftersom vi snart ska återkomma med en åtgärdsplanering? Sedan har det varit en hel del diskussion om banavgifterna. I brukar vi prata om, vilket man gör i övriga också, att de olika transportslagen ska stå för sina egna kostnader. Den uppfattningen tror jag att vi delar allihop. När jag hör att det ska vara rättvisa konkurrensvillkor och att transportslaget också konkurrensmässigt ska hanteras likvärdigt kan jag bara konstatera det som Trafikanalys och VTI säger, att gods som ska transporteras på lastbil har en tio gånger högre kostnad än vad det är på järnväg. Är det rättvist eller inte? Jag lägger ingen aspekt på det. Det som jag tänker är, att om man ska införa en vägslitageavgift eller en lastbilsskatt eller låt oss kalla det en kilometerskatt och man tänker sig att det ska dra in ungefär 4 miljarder sade att trafiken kan öka, man får in mer pengar, låt vara att de är på det sättet, för det är också det som man räknar med. Men har man då tagit hänsyn till att det också finns en administrationskostnad på nästan 1 miljard, att man heller inte får räkna med de vägavgifter som vi kallar eurovinjetter som är nästan ? Det innebär att man inte kommer upp i de 4 miljarderna. Jag kan förstå om man säger: Nej, vi ska inte höja banavgifterna förrän vi har höjt kilometerskatten. Men här måste vi nog fundera. Banavgifterna, som tillhör lägsta, är den enda avgift på det enda transportslag där vi enligt lag får ta ut marginaliseringskostnaderna. Det gör inte ens . Om man skulle frysa banavgifterna får vi ett tapp på intäkter, intäkter som vi säger skulle gå direkt till drift och underhåll av järnväg. För att verkligen veta jag tycker att det är viktigt att veta innan man bara slår till och höftar till med en kilometerskatt eller om man ska fundera på banavgifter eller inte har regeringen fattat beslut om att ge VTI, alltså , i uppdrag att faktiskt ta fram ett kunskapsunderlag om trafikens samhällsekonomiska kostnader. Detta är särskilt viktigt, inte minst för att få en bild av näringslivets totala kostnader och deras konkurrenssituation avseende trafikens samhällsekonomiska kostnader. Det är ju av dem vi i sådana fall skulle kunna ta ut en betalning för att just få det som oppositionspartierna säger är så viktigt, en rättvisa och rättvisa konkurrensvillkor. Jag skulle ändå, herr talman, vilja ställa en fråga till oppositionspartierna, som så gärna vill införa denna rattskatt. På vilket sätt, om vi nu ska prata jobb, skapar i ökade kostnader fler jobb till exempel i svensk skogsnäring? Vi kommer snart efter det att detta är beslutat att få en åtgärdsplanering. Då kommer de olika objekt som knyter ihop hela landet att pekas ut. Det är objekt som stärker storstäderna som växer, som hjälper godstransporterna i näringslivet och som gör att långsiktigt kan klara tillväxt, livskvalitet och välfärd. I detta anförande instämde , , , , , och (alla M), (FP), och (båda C) och (KD). 171 (S) replik: Jag lyssnade intresserat på anförandet. Jag kan konstatera att jag och statsrådet är eniga om mycket. Det finns några saker som skiljer oss. Låt oss resonera om dem. När järnvägens brister är så uppenbara och tågen står stilla, varför lägger ni er 400500 miljoner under förslag? Vore det inte en poäng att vara på den nivån från början? När vi ska bygga järnväg för framtiden Ostlänken ska vara klar någonstans runt 20202025 är det inte smart att då bygga den med framtidens teknik, med modern europeisk standard snarare än gårdagens teknik? Ni vill femdubbla banavgifterna. Det finns en poäng med att de är låga i ett europeiskt snitt. Det finns också en poäng med att om man genomför höjningen riskerar det att slå hårt mot det vi kallar kombitrafiken, det vill säga att man kan kombinera en lastbilstransport med järnvägstransport genom att köra delvis på järnväg, delvis på väg. Vi vill införa en vägslitageavgift för att delvis flytta över gods från väg till järnväg. Då är frågan: Hur kan det här leda till nya jobb? Naturligtvis genom det vi gör med pengarna, när vi investerar dem i framtidens vägar och järnvägar. Det beror ju på vad du använder pengarna till. Jag tror att både du och jag är ganska överens om att vägar och järnvägar kan skapa nya jobb. Du påstår att det saknas pengar i vår budget. Det vänder jag mig kraftigt emot. Jag tror att det beror på att du inte räknar med de projekt du själv har åkt runt och lovat ut. Jag har ju läst pressklippen, presentation efter presentation med projekt. Det är klart att om du bara räknar dem på min budget och inte på din budget kan du komma fram till den slutsatsen. Annars blir det svårt. Om vi ska vara seriösa borde vi kunna sätta oss ned och titta över de här sakerna. Det borde finnas gemensamma beröringspunkter. Det borde inte vara så att det är hur det åttonde partiet råkar rösta i som avgör transportpolitiken . 172 Statsrådet (M) replik: har , faktiskt , tagit fram ett gediget och bra underlag för vad som behövs för att vi ska få ordning på hela transportsystemet, inte minst järnvägen. I ett tidigare skede sade man att vi behövde ha 23 miljarder till drift och underhåll. De fick 3,6 miljarder för åren 20122013. får de ytterligare 20 miljarder. Det är ganska precis. Det är ett sätt att räkna på det hela. Det andra är att vi har anslagit i nivå för hela perioden. Då är det 86 miljarder för drift och underhåll. Detta är vad vi gör i anslag. Därtill kommer det som egentligen inte delar uppfattning om, dels egna påtagna effektiviseringar, dels de banavgifter som i sin myndighetsroll borde kunna höja och som går direkt till drift och underhåll. Då är vi i paritet med det som säger. När det gäller Ostlänken tycker jag att alla här inne borde säga: Äntligen! Äntligen har vi en regering som har gått från ord till handling. Äntligen har det faktiskt kommit så långt att vi säger att vi också ska fatta beslut om en sträcka på vår stambana där vi har överbelastning ett antal gånger , vilket också skulle gynna hela , inte minst den fjärde storstadsregionen. När det gäller banavgifterna och situationen för till exempel kombitransporter delar och jag uppfattningen att både lastbilar och tåg behövs. Kan de göra en kombination är det bättre. Den viktigaste förutsättningen för detta är att få punktlighet i järnvägen. Det är det bästa sättet att skapa konkurrenskraft för järnvägen. Det hoppas jag att inte är emot. 173 (S) replik: Det märkliga är att vi har denna klimatutmaning. Utsläppen från lastbilstrafiken har ökat , men regeringens mål är att utsläppen ska minska . Att i den sekunden säga att vi inte ska lägga ett enda öre mer på lastbilstrafiken, men att vi ska femdubbla avgifterna på järnvägstrafiken, är lite märkligt. Är verkligen detta den smartaste av all politik? Om vi vill klara klimatet och jobben borde vi inte göra något på lastbilssidan och något på järnvägssidan? Det är där vi skiljer oss åt. Vi socialdemokrater vill lite mer på klimatsidan, och kanske vill vi lite mer när det gäller underhåll och investeringar. Statsrådet vill att jag ska säga äntligen över Ostlänken. Okej då: Äntligen! Men vilken ostlänk blir det? Är det den planering som statsrådet tar upp som gäller, eller ska man riva upp planeringen och bygga något helt annat än Ostlänken, något slags 200250-kilometersbana som ska blandas med gods? Det avgör lite hur starkt det där äntligen blir. Det hoppas jag att statsrådet har respekt för. Jag hoppas att det ska gå att hitta gemensamma punkter framåt. Jag tror att om den här nationen ska klara framtidsfrågorna, jobben, klimatet och att gå in kan vi inte käbbla om sådant vi faktiskt är överens om. Då ska vi ta debatten i de frågor där vi är oense. Det tror jag att väljarna har rätt att begära av oss. 174 Statsrådet (M) replik: Jag noterar den attitydförändring som uppvisar. Det handlar bland annat om att de ramar om 522 miljarder som ska fatta beslut om ska gälla. Jag konstaterar att tycker att det är bra att vi nu satsar mer på järnväg och hela transportsystemet, att det kommer att komma mer pengar till drift och underhåll. Jag kan också konstatera att tycker att det är bra att Ostlänken beslutas. Men låt oss också respektera den åtgärdsplanering som börjar och det detaljarbete som ska göra.