prot · H00932 · 2012-11-28 00:00:00 — Om det är att rösta ja eller nej i måste man ta ställning till så nära målet som möjligt. Jag har fullt förtroende för att regeringen gör det. Jag förstår att inte har det, men så är det. Jag kan tyvärr inte ta på mig regeringsansvaret. Varken du eller jag utser regeringen. Jag tycker att det är bra att regeringen har uppdraget, för annars blandar vi ihop rollerna. 116 (MP): För snart , , inledde regim i Anfal, som var en folkmordskampanj mot landets kurdiska befolkning. som dessa systematiska massakrer i industriell skala pågick jämnades ett par tusen kurdiska byar med marken och minst hundratusen människor mördades. Staden utsattes för kemiska stridsmedel, och tusentals människor dog under ohyggliga plågor. Världens ledare var inte omedvetna om vad som pågick utan kunde tvärtom följa skeendet via satellitbilder och iaktta hur den ena kurdiska byn efter den andra släcktes ned och bokstavligt talat försvann från kartan. Men för var det den gången viktigare att stödja i dennes krig mot än att stå upp för folkrätten, och också den andra dåtida supermakten, , odlade vänskapliga förbindelser med diktatorn i . Och för mänskliga rättigheter röstade nej till att fördöma . Det här ger ett mått på hur lång resan varit fram till dagens läge. De ytterst ansvariga folkmord i irakiska är nu dömda, och tvärs över alla partigränser slår utrikesutskottet i riksdag nu fast i det betänkande vi avhandlar att Anfal utgjorde ett folkmord. Vi visar med detta solidaritet med de överlevande liksom med offrens anhöriga och med hela det kurdiska folket, och vi bidrar till att skapa en världsordning där folkrätten väger tyngre än nävrätten och där massmördare aldrig någonsin kommer att kunna känna sig trygga. Mänskligheten har emellertid alltjämt en lång väg att vandra innan vi når fram till en global rättsstatlighet. Gång på gång ser vi hur också demokratier trampar på grundläggande mänskliga rättigheter. Enligt såväl Amnesty som den israeliska människorättsorganisationen ägnar sig åt så kallade administrativa frihetsberövanden. I översättning betyder detta orwellska nyspråk att människor, också barn, fängslas utan föregående rättegång och utan att få reda på varför de frihetsberövas. De utsätts inte sällan, enligt Amnesty, för elchocker och annan tortyr. bör driva på för att ska utreda dessa anklagelser och bringa klarhet i om bryter mot den tortyrkonvention som de själva har ratificerat. De illegala bosättningarna på ockuperad palestinsk mark fortsätter att expandera, och det gigantiska murbygget, nu bara överträffat av , fortsätter att slå sönder palestinska familjers vardag. måste kraftfullt i internationella forum påminna om att Haagdomstolen 2004 slog fast att murbygge strider mot folkrätten. Den måste vidare arbeta aktivt inom EU för att förhindra den planerade uppgraderingen av handelsförbindelserna mellan och så länge inte uppfyller sina förpliktelser enligt vare sig associeringsavtalet eller internationell lag. bör förbjuda all vapenimport från och kalla hem vår militärattaché i samt avbryta allt militärt samarbete. Samarbete med en ockupationsmakts väpnade styrkor är behäftat med djupa moraliska implikationer. stöder en stärkt ställning för i FN, och vi anser att bör erkänna som stat. Vi anser att detta vore ett naturligt steg mot den tvåstatslösning som skulle kunna skänka de palestinska och israeliska folken den varaktiga fred som båda folken längtar efter. Alla former av militärt våld mot civilbefolkning måste fördömas. Är man mycket stark måste man vara mycket snäll, för att låna ett uttryck från , och som den i särklass starkaste parten har självfallet huvudansvaret för att bryta dagens våldsspiraler. Det är av avgörande betydelse att blockaden av hävs så att en ekonomisk utveckling kan komma till stånd och börja dra upp människor ur vanmaktsträsket. Den spirande arabiska demokrativåren har enligt somliga bedömare övergått i dyster höst. Jag tror det här är en något kort analys där man utgår från att framgångar för islamiskt orienterade partier automatiskt leder till att den späda demokratin vissnar. Det är tillfredsställande att vi i det här betänkandet konstaterar att partier med islamisk grund inte utgör någon homogen riktning, lika lite som till exempel kristdemokratiska partier i kan dras över en kam. Det är också viktigt att komma ihåg att internationellt samarbete aldrig kan reduceras till enbart relationer mellan stater, utan att det i hög och växande grad också handlar om att civilsamhällen, liksom kommuner och andra understatliga nivåer, utvecklar kontakter med varandra. Det är bra att regeringen, jämfört med , tredubblat det svenska biståndet till regionen och att detta i huvudsak inriktas på demokratiska processer och samhällsbyggnad. Arbetet med jämställdhet och kvinnors rättigheter bör ges fortsatt hög prioritet. Det är även av stor vikt att nya arbetstillfällen skapas och att den skyhöga ungdomsarbetslösheten börjar sjunka. Risken är annars uppenbar att demokratiseringen för stora grupper blir liktydig med kaos och fallande välstånd. I såväl som finns enorma tillgångar av förnybar energi i form av både solenergi och vindkraft, och här finns goda förutsättningar för europeisk-arabiskt samarbete. Men det är avgörande att detta designas som winwin och inte helt styrs av ett litet antal västerländska multinationella koncerner. Såväl arbetstillfällen som ekonomiska överskott måste spridas brett över hela . I biter sig Assadregimen envetet kvar och tvekar inte att föra krig mot den egna befolkningen, vilket lett till en militarisering av motståndet och tilltagande våldsspiraler. Flyktingströmmarna sväller, såväl inom landet som till grannländerna, och det är viktigt att fortsätter att bidra generöst med humanitär hjälp till flyktinglägren och påverkar andra EU-länder att göra detsamma. Som ett litet alliansfritt land med lång tradition av fredsmedling har ett bjudande ansvar att i nära samarbete med FN:s sändebud stå i aktiv dialog med olika relevanta aktörer. Det är av stor vikt att avsätter resurser för detta. anser, i likhet med utskottsmajoriteten, att bör erkänna Sahariska arabiska demokratiska republiken, i dagligt tal , som en fri och självständig stat. bör även verka för detta inom EU. Jag vill avslutningsvis yrka bifall till reservationerna 4, 7, 10, 12 och 22. 117 (FP): Jag vill börja med att yrka bifall till förslaget i betänkandet. Det handlar om ett antal motioner som har skrivits under de senaste riksmötena rörande utvecklingen i och . Jag vill beröra en del av de länder, konflikter och händelser som tas upp i betänkandet. Det är ganska brett och lite halvspretigt, och det är många motioner, en hel rad reservationer och en rad olika konflikter, så det är svårt att täcka in precis allting, men jag ska försöka gå igenom en del saker som jag tycker är viktiga. Jag vill börja med en händelse som ägde rum långt före den arabiska våren, nämligen när iscensatte sin egen arabiska vår gentemot . Det var en helt annan arabisk vår än den vi har sett nu med frihetstörstande människor som protesterar på och på andra håll. Två av offren för arabiska vår träffade jag 2005 när jag besökte Halabja i södra . Det var och hennes son Woria. får 15 sprutor utskrivna med mycket starka doser medicin som hon måste ta för att över huvud taget kunna andas. Diktatorns biokemiska brygd har frätt sönder inte bara utsidan av hennes kropp utan också insidan. Hon har utfört fem ögonoperationer och otaliga operationer på resten av kroppen. Hennes son Woria som var när Halabjamassakern ägde rum levde , , under ständig ångest. Han hade koncentrationssvårigheter, och han hade ingen framtidstro. Det är inte bara för och Worias upprättelse utan för alla andra offer för rasistiska, fascistiska, militaristiska och arabnationalistiska krigföring gentemot det kurdiska folket som de ställningstaganden är viktiga som vi gör i detta betänkande i utrikesutskottet om att det var ett folkmord som iscensattes. Tack och lov är det inte många som förnekar folkmord gentemot den kurdiska befolkningen, men ställningstagandet i detta betänkande är viktigt. Det är inte viktigt bara för offrens upprättelse. Det är viktigt också för att är på väg mot en utveckling som mycket väl kan resultera i förnyat våld mot från Bagdadregimens sida. Det är för att kunna skapa internationellt stöd för och det kurdiska självstyret i norra som det är mycket, mycket viktigt. Jag ville inledningsvis säga detta, herr talman. Därifrån går jag till den konflikt som givetvis just nu är den allra mest centrala konflikten att förhålla sig till och försöka hitta en lösning på, nämligen det dödande som pågår i . Det medför flyktingströmmar, enorma humanitära katastrofer och är en konflikt som regionaliseras dels gentemot , där spänningarna nu ökar, dels gentemot , där konflikten redan är regional. Omvärlden måste agera mer kraftfullt. Det tydligaste budskapet måste vara att det inte går att bygga en framtid i om sitter vid makten. Det måste vara det allra mest centrala budskapet att sända. Det finns ingen framtid för med kvar vid makten. Det innebär att omvärlden måste pressa och i FN. Det innebär också att vi måste vara tydliga med att de rebeller inom den fria syriska armén och inom andra grupperingar som bekämpar inte nödvändigtvis heller är bästa barn. Därför måste man sätta press på , och andra stater att inte understödja sunnitiskt, extremistiskt, jihadistiskt våld i . Man måste kunna hålla dessa två tankar i huvudet . Den viktigaste allierade för regimen i är , vilket för oss vidare till en annan fråga i regionen, nämligen frågan om den islamiska republiken och dess nuvarande regim. Det är en regim som hänger sina invånare i lyftkranar, torterar journalister, tvingar kvinnor att leva som andra klassens invånare, sponsrar global och regional terrorism, förnekar Förintelsen och hotar att utrota staten . Detta gör, nota bene, den iranska regimen utan att förfoga över kärnvapen. Vi kan ju fundera över vad en sådan regim är i stånd att göra om den dessutom förfogar över världens farligaste vapen. Att förhindra att utvecklas till kärnvapenmakt är mycket viktigt och den kanske mest centrala frågan för stabilitet i regionen de kommande tio, femton, tjugo åren. Den är minst lika viktig som fred mellan och . Därför är det nödvändigt med hårda sanktioner mot , vilket utskottet också välkomnar. Det är viktigt att pressa till att sätta sig vid förhandlingsbordet vad gäller landets kärntekniska program. agerar destruktivt i , inte minst genom det politiska stödet till den nuvarande regeringen i , men också genom stödet till och olika väpnade grupperingar. Vilka är då de andra väpnade grupperingarna, herr talman? Det är till exempel olika terroristgrupper som opererar på , inte nödvändigtvis främst Hamas utan Islamiska och olika typer av salafistiska, extremistiska, terroristiska palestinska grupper. De får finansiellt stöd från . De får politiskt stöd från . De får militärt stöd från . Det är den upptrappade missil- och raketbeskjutningen som har lett fram till det senaste kriget på . Det är inte några vanliga petflaskor som skjuts i väg från . låter det i debatten som att det palestinska motståndet mot staten på består av någon sorts hemsnickrade raketer som åker lite kors och tvärs varav de flesta landar i öknen. Det beskrivs ungefär som att det inte är något större problem. De som avfyrades från under det senaste kriget väger ett ton. Bara stridsspetsarna väger och är iranskproducerade. De är och förs in genom en mycket omfattande logistik från , via , genom , genom tunnlarna och in på . De har sju och en halv mils räckvidd. Dessa iranskproducerade missiler som palestinska terrorister i förfogar över kan nå mest tätbefolkade område, Tel . Det är viktigt att förstå detta när man diskuterar . Det kommer meterlånga kravlistor på från oppositionen, men på den palestinska sidan kan man inte ställa det enkla kravet att inte avfyra missiler som väger ett ton styck mot . Man hade kunnat förvänta sig från oppositionen, från , att de skulle vara tydliga med att inte acceptera den typen av attacker mot civilbefolkade områden. Men är inte bara . är också , och där är verkligheten en annan. Det är mycket viktigt, herr talman, att tillstå och vara tydlig med det. Det enda sättet att långsiktigt lösa konflikten mellan och palestinierna är att det bildas en palestinsk stat. Det måste till en tvåstatslösning, och vår uppfattning i Alliansen är biträder givetvis den uppfattningen att en palestinsk stat ska bildas på basis av de resolutioner som finns i FN, 242 och andra. gränser, , , östra som huvudstad vi har ingen annan uppfattning. Visst kan vi trycka på knappar här, eller man kan göra det i , men det betyder inte att saker och ting kommer att förändras eller förbättras på plats på förrän det finns ett fredsavtal. Förutsättningen för att en palestinsk stat ska kunna överleva också till dagen därpå är att det finns ett fredsavtal mellan den palestinska myndigheten och . Vi i är, vilket vi deklarerade , mycket villiga att diskutera frågan om en uppgradering av status i FN. Vi ser inte problem med en uppgradering. Vi tycker att en uppgradering vore ett sätt att stödja arbete på . Det skulle ge honom och den palestinska myndigheten en starkare legitimitet, vilket de behöver gentemot Hamas samt för att signalera till att vi är besvikna över att det görs för lite från israelisk sida för att underlätta palestiniernas liv på . Det är viktigt att stödja de pragmatiska krafterna inom det palestinska samhället. Det vill vi i bidra till. Därmed uppstår frågan hur ska rösta om denna fråga går till omröstning i . Ja, det vet vi inte ännu eftersom man förhandlar ända in i det sista. Det beror lite grann på vad som kommer att stå i texten. Vi har ännu inte sett något slutgiltigt resolutionsförslag. När det gäller sakfrågan har vi i deklarerat att vi kan tänka oss en uppgradering av status i FN. När det handlar om att erkänna som stat förutsätter det att det i grunden finns ett fredsavtal. I detta sammanhang blir jag, herr talman, lite förvånad. På s. 46 i betänkandet finns en reservation från . Det är reservation nr 4. De två första meningarna i reservationen lyder: Alltsedan 1948 är ockuperat av . Således är konflikten mellan och nu inne på sitt 8:e decennium. Jag har funderat på vad egentligen menar. Alltsedan 1948 är ockuperat av . Innebörden av det brukar från dem som framför denna uppfattning vara att staten inte har rätt att existera. Det är möjligt att det är det som menar, men jag tror inte det. Jag har fullt förtroende för att anser att har rätt att existera. Det är dock mycket förvånande att ett parti som har en lång kravlista rörande uppenbarligen inte har koll på de mest fundamentala årtalen när man talar om 1967 års gränser. Det tycks som om vill gå tillbaka till delningsplanen 1947. Det är lite oklart, men det finns möjlighet för att gå upp i talarstolen och klargöra vad man menar med de skrivningarna. Det finns ytterligare några frågor i detta betänkande, herr talman. Ett område som ingen talare har diskuterat gäller utvecklingen i . Utvecklingen i har sysselsatt utrikesutskott ganska mycket. Vi tvingas att ständigt sysselsätta oss med turkiska massarresteringar och andra typer av övergrepp som sker i . Därför är det viktigt att i detta sammanhang påpeka att det inte kommer att gå att demokratisera så länge den turkiska statsmakten ägnar sig åt att massarrestera kurdiska politiker och på olika sätt omöjliggör för kurderna att bygga upp ett fungerande civilt samhälle. Det kommer inte heller gå att på allvar demokratisera om inte den turkiska statsmakten på allvar börjar att på ett mer förutsättningslöst sätt diskutera vad som hände under och det armeniska folkmordet. Det krävs en förändring i , i mentalitet och i attityd från den turkiska regeringens sida, de ledande turkiska partiernas sida och även från det turkiska civila samhällets sida, för att på allvar diskutera dessa centrala frågor. Europeiska unionen förhandlar med om ett medlemskap. De förhandlingarna har gått trögt. Egentligen är det bara ett kapitel av 35 som har slutförts i förhandlingsprocessen med . Ett antal kapitel får inte öppnas och ett antal kapitel får inte stängas efter beslut i för . Men faktum kvarstår att givetvis ska kunna bli fullvärdig medlem i Europeiska unionen när har uppfyllt de kriterier som ställs. Det är viktigt att vara tydlig i den frågan också. Vi vill inte stänga dörren för ett turkiskt EU-medlemskap, men vi förväntar oss betydligt mer från turkisk sida när det handlar om reformer för mänskliga rättigheter, för civila friheter och för att kurderna också ska få leva och omfattas av sina rättigheter, precis som andra människor i världen får göra. I detta anförande instämde (FP). 118 (S) replik: Jag skulle vilja ägna åt det som talade om, nämligen fruktansvärda kemvapenattack mot den kurdiska befolkningen i . Vi är många socialdemokrater som har varit där, besökt museet och träffat människor som har drabbats av dessa fruktansvärda attacker. Vi socialdemokrater, har välkomnat det erkännande av folkmordet som har skett, det vill säga att domstol i har dömt personer för att ha utfört folkmordet, Kemiske bland annat. Vi har också läst hur Human Rights Watch, Amnesty och andra organisationer tydligt och klart deklarerat att detta var ett folkmord. Därför har vi också väckt motioner om att vi välkomnar erkännandet. Vi har varit glada över att utskottet enigt har skrivit att man konstaterar att det var ett folkmord. Vad som förvånar mig är att försöker framstå som att det är han som har varit drivande i att få fram den texten. Ingenting kan vara mer felaktigt. Det är Socialdemokraterna, som i motioner har drivit frågorna. Jag tycker inte att ska uppträda i lånta fjädrar bara för att vi har en viss publik i kammaren just . Det var ett fruktansvärt folkmord. riksdag har enhälligt sagt att det var ett folkmord. Vad gäller är vi naturligtvis kritiska till att Hamas har skickat i väg missiler som har kommit från . Jag tog också upp det i mitt inledningsanförande. Det lustiga är att missilerna har skapat ett slags terrorbalans där israelerna ingår avtal med som i sin tur ingår avtal med Hamas. försöker den palestinska myndigheten och gå den diplomatiska och fredliga vägen. Varför kan inte vara tydlig med vilka han vill stödja? Är det de palestinier som är för en fredlig förhandling i stället för de som använder missilerna? Varför kan vi inte få ett svar? Ja eller nej i ? 119 (FP) replik: måste ha lyssnat dåligt. Han tar upp en massa saker som jag över huvud taget inte på något sätt berörde i mitt anförande. Jag är mycket glad över att denna enighet finns om folkmordsfrågan i . Att inte tar upp frågan i sitt eget anförande han nämnde inte ens i sitt anförande, vilket är förvånande kan ändå inte vara skäl för att på något sätt inte vilja tydliggöra denna enighet som finns i kammaren . Det är oerhört viktigt att den kurdiska frågan inte på något sätt partipolitiseras, vilket jag upplever att försöker göra. Det argumenterar för i fråga om är precis det jag nämnde i mitt anförande. Det är precis uppfattning. Vi står för en tvåstatslösning efter ett fredsavtal. Vi menar att de ansträngningar som har gjorts på av den palestinska myndigheten, PLO och under ledning och som ekonomiskt ansvarig har varit omfattande. Vi anser att det är viktigt att premiera de framsteg som har gjorts också för att stärka den palestinska myndigheten gentemot Hamas. Dessutom tror jag att signalen till det israeliska politiska landskapet är viktigt. Det finns krafter i som blir stärkta av detta, möjligen kommer israeliska mer radikala partier som inte söker fred att kortsiktigt försöka exploatera detta i valrörelsen. Men på är jag övertygad om att detta är viktigt för den mer fredsinriktade opinion som finns i . 120 (S) replik: talar vitt och brett om att han är beredd att stödja de moderata krafter i som vill ha fredsförhandlingar. Han vill hellre ta avstånd från dem som skickar missiler. Vad tycker den när ska fatta beslut om resolutionen att ge en uppgraderad status? var ute i medierna och sade att man hade ändrat sig och var beredd att stödja detta. Säg då att man driver kravet att den ska säga ja, i stället för att säga att man tittar på frågan och att man arbetar med texten ända fram i det sista. Hur kommer det sig att länder som , , , , , , och har meddelat att de är beredda att rösta ja till liggande resolutionsutkast medan har sagt att de kommer att rösta nej? Det är inte underligt att vi i oppositionen undrar vad tycker. Ni ledamöter som företräder de borgerliga partierna verkar veta minst vad er egen regering tänker rösta för i generalförsamlingen. Har ni någon kontakt med regeringen och vår FN-delegation? Vad har svensk politik för syfte? Är det att rösta ja, nej eller avstå i fråga om den resolution som ska avgöras i ? Vi måste väl kunna få ett svar från politiker som företräder den borgerliga regeringen. I stället står ni här och säger att ni är för fred och säkerhet och att ni vill stödja de moderata krafterna. Ja, det finns ett enkelt sätt att göra det, nämligen att tydligt och klart deklarera att avser att rösta ja till den resolution som finns i precis som mängder av andra EU-länder har gjort. Vad är det som gör att ni är så försiktiga? 121 (FP) replik: Det blir inte bättre, , för att man höjer rösten. Jag tror att vi på ett sansat sätt kan diskutera detta. Du har varit med i politiken längre än jag. Jag har varit med , och du har säkert varit med . Då vet du att när det förhandlas och diskuteras, när texter stöts och blöts, olika skrivningar jämförs med varandra, kommer man ibland inte i mål dagen före utan man kommer i mål . Det är politikens verklighet. En sådan resolutionstext kan inte godkännas in utan man vill veta exakt hur skrivningarna ser ut. Man vill veta vad det refereras till, vilka avtal det refereras till. Det kan vara så att det i en resolutionstext förs in krav på bilaterala erkännanden. Det är något som vi i inte stöder. Vi har varit tydliga med att vi vill se ett fredsavtal före erkännandet om en palestinsk stat. Det kan finnas andra referenser i sådana texter. Det är lätt att som opposition i vifta med plakat eller ställa sig utanför i och vifta med plakat och säga Erkänn !, men det är lite svårare i verkligheten när man i regeringsställning har att diskutera texterna, stöta och blöta olika argument och försöka sy ihop majoriteter med andra länder i EU-kretsen. Jag tror att kommer att få ett besked . Det besked vi kan ge dig är att vi kan rösta ja, nej eller avstå från att rösta. För övrigt tror jag att avstod från att rösta, inte att de röstade nej. 122 (MP) replik: Jag måste först passa på att svara på de frågor jag fick. Jag håller med om att det är en olycklig formulering: Alltsedan 1948 är ockuperat av . Men vet mycket väl att har stått för en tvåstatslösning. Vi har aldrig stått för något maximalistiskt, att inte ska få finnas och så vidare. Det är så tydligt om du sätter dig in i vad som sägs i våra officiella dokument genom alla år. Det är just genom att ställa krav på att de inte ska bryta mot internationell rätt detta att i tydligt säger att den muren är folkrättsvidrig och så vidare som vi gröna menar att man maximerar de långsiktiga överlevnadsmöjligheterna för . Jag säger ungefär samma sak som en av mina förebilder, den bortgångna svensk-judiska journalisten , sade. Jag delar den varning som hade i sitt anförande för att regeringen i börjar centralisera makten igen på ett ganska oroväckande sätt, trots den federativa status som i en folkomröstning i röstades igenom med stor majoritet. Det är därför som har lämnat en reservation, nr 12, om att det nu är viktigt att både direkt mot irakiska företrädare och i internationella forum står upp för detta. Det är viktigt att federativa status bevaras inte bara på papperet utan i verkligheten. Jag får nästan intrycket att du tänker rösta för vår reservation 12, men så väl är det väl inte. 123 (FP) replik: