prot · H00943 · 2012-12-13 00:00:00 — Att Ostlänken ska byggas råder det inget tvivel om. är det den här regeringen som har föreslagit detta. Miljön ingår i detta också. Om det är något där vi har en utmaning på transportsidan är det just att leva upp till våra miljö- och klimatkrav. Men det är här vi ser en hel del av lösningarna. Utsläppen är faktiskt lägre än 2006, trots att vi kör och transporterar mer enligt . Det måste vi fånga upp. Det är viktigt att den trenden inte bryts. Jag tycker fortfarande att om menar allvar med att vi ska komma överens om saker och ting, ska uppdraget som VTI har fått att se över de olika kostnaderna för de olika transportslagen hellre ligga till grund innan vi sätter upp ett finger i luften och funderar på hur mycket vi ska öka kostnaderna för till exempel åkerinäringen för att köra lastbil. Transportslagen ska stå för sina kostnader på ett rättvist och konkurrensneutralt sätt. 175 (MP) replik: Jag vet inte om jag ska ta upp min talartid med att presentera hur vi finansierar våra satsningar i vår infrastrukturmotion. Jag kan bara lugna infrastrukturministern med att vår ekonomisk-politiske talesperson Per är alldeles lugn med vårt förslag. Därmed nog sagt om det. när vi stod här talade vi också om banavgifter. Då hade kombiföretaget meddelat att de tänkte sluta att köra kombitrafiken. De stod för den större delen av kombitrafiken i . Det ledde till att mycket av den trafiken flyttade över på väg. Cargonet och många godsföretag säger att de höjda banavgifterna är en orsak av flera orsaker till att de går på knäna. Jag hörde att infrastrukturministern är bekymrad över förslaget om att införa en kilometerskatt, vägslitageavgift, lastbilsskatt kalla det vad hon vill. Men har inte den bransch som är oroad över en höjning av banavgifterna någon talan i frågan? Är inte branschen någon man måste lyssna på också? Jag är mer bekymrad över regeringens infrastrukturproposition och avsaknaden av klimatfokus. Jag har frågat ministern förut, och jag skulle vilja fråga igen: Varför har inte det så kallade klimatpaketet i blivit styrande för regeringens förslag? 176 Statsrådet (M) replik: Det är oerhört bra att känner en trygghet i hur man finansierar sina förslag eftersom det är fråga om en kraftig förstärkning av sådant ni säger att ni vill göra. Jag har full respekt för det. Har ni inte tänkt, , att riva upp beslutet om förbifarten? Står inte det i er motion? De pengar som egentligen skulle ha varit avsedda för förbifarten vill ni hellre använda till att göra andra investeringar, alltså finansiera ert förslag. Har jag fel i det, rätta mig gärna, annars kvarstår min kritik. Sedan var det frågan om banavgifterna. Det är alldeles riktigt att flera inom Näringslivets Transportråd hellre skulle se att det blir ordning på järnvägen först för att sedan betala höjda banavgifter. Jag har full respekt för det också. Men vi är gemensamt överens om att det eftersatta underhållet i dagens järnvägssystem, trots att vi har höjt ambitionerna och gör mer för järnvägen, inte är okej. Det gör att alla de som vill transportera på järnvägen halkar efter, känner minskat förtroende och blir mindre konkurrenskraftiga. Vi säger att de pengar som kommer in på banavgifterna oavkortat ska gå till att stärka kvaliteten i järnvägssystemet. Tycker inte att vi ens en gång ska leva upp till den järnvägslag som finns ? Det finns en lagstiftad rätt att ta ut avgifter för de kostnader som trafiken de facto medför. Är det fel att följa den lag som har stiftats här i kammaren ? 177 (MP) replik: Varför har inte klimatpaket fått vara styrande för hela åtgärdsplaneringen och regeringens infrastrukturproposition? Det var den fråga jag ställde till infrastrukturministern. Jag hörde inget svar på den frågan. Jag fick däremot en hel del andra frågor, men det var inte därför jag begärde replik på infrastrukturministerns anförande. hade tidigare antagit ett mål för hur trafikens utsläpp skulle minska. mål var att utsläppen skulle ha stabiliserats nivå. Det nådde vi inte upp till, och målet fanns inte heller kvar. Det tog alliansregeringen bort och införde i stället det luddiga målet om en fossiloberoende fordonsflotta . har i sitt klimatpaket gjort en tolkning av målet, och föreslår utifrån den tolkning som har gjort ett mål på 80 procents minskning av trafikens klimatutsläpp . Vad tycker infrastrukturministern om det målet? Är det möjligt att uppnå? Det är de frågorna jag gärna vill ha svar på. 178 Statsrådet (M) replik: Om man tittar noga i propositionen framgår det att det övergripande målet för transportpolitiken ligger fast . Målet har kompletterats med att det dessutom ska bidra till det övergripande generationsmålet för miljön. Det är ett sätt att lyfta in detta. Det är alldeles riktigt att regeringen har satt upp som ett mål att vi ska ha en fossiloberoende fordonsflotta . För detta finns det nu en särskild utredare på plats som ska ta fram underlag för hur vi ska göra detta. arbetar med för den längre planeringen när det gäller att komma fram till om vi är på rätt väg och vad vi annars behöver göra. Vi har en kontrollstation 2015. Jag tycker att det är viktigt och riktigt att ta fram bra underlag för att veta vilka åtgärder som behöver sättas in. Det som har varit den stora diskussionen här , eftersom oppositionspartierna och inte minst säger sig vilja satsa så oerhört mycket mer, är frågan om finansieringen. Jag kan bara konstatera att här i kammaren inte tänker tala om huruvida de ska riva upp beslutet om Förbifart , som det står i deras motion, och att de nästan 30 miljarderna de facto ska användas för att finansiera deras förslag. Jag är däremot glad att kunna konstatera att Socialdemokraterna uppenbarligen står kvar vid att Förbifarten ska byggas. Alltså faller 30 miljarder av finansiering. 179 (V) replik: Jag vill höra hur infrastrukturministern tänker göra med den järnvägsutredning som ett enigt utskott har kommit överens om. När kommer beredningen för den att sättas i gång? Utredningen ska ju göras med parlamentariskt inslag. Den ska inte bara ta upp det uppsplittrade järnvägsunderhållet utan också utvärdera konsekvenser av en del av avregleringen. Jag ska inte gå in ytterligare på det, men det är intressant att veta vad infrastrukturministern tycker i den frågan. Infrastrukturministern och alla hennes kolleger bland regeringspartierna i trafikutskottet gör en stor poäng av finansieringen av planeringsramarna. Jag kan då informera ytterligare en gång. När det gäller kilometerskatten har vi inte tagit upp den i finansieringen. Vi vill ha en utredning. När det gäller trängselavgifterna har vi inte heller tagit upp dem i våra planeringsramar. Vi tycker att trängselavgifterna ska gå till att finansiera kollektivtrafiken i . Det var ju trängseln som man skulle komma åt och inte något annat. 180 Statsrådet (M) replik: När det gäller den del som utskottet har kommit överens om beträffande utredningen om järnvägens organisation följer jag gärna den ordningen att jag låter er först fatta beslutet om vad som ska göras och så kan jag därefter återkomma med hur det ska göras. Det kommer jag självklart att göra. Däremot vet jag inte om jag blev klokare av diskussion om finansieringen. Är det inte så att parti också vill riva upp beslutet om Förbifarten och därigenom få en finansiering med ungefär 30 miljarder, som man anser att man kan lägga på någonting annat? Eller har jag missuppfattat det också? 181 (V) replik: Vi har ingen hemställanspunkt om att riva upp Förbifart . Men vi anser att det är en gigantiskt stor felsatsning. Vad vi har tagit upp i våra förslag med anledning av planeringsramarna 20142025 är att vi vill följa folkomröstningsresultatet när det gäller trängselavgifterna. Det framgick att de skulle finansiera kollektivtrafiken och vägar. Vi vill att man ska finansiera kollektivtrafiken, för att det är där trängselproblematiken är oerhört stor. Men vi har inte räknat med de pengarna i våra budgetförslag, inte kilometerskatten heller. Man får väl läsa våra förslag lite bättre till nästa gång. Jag är glad att jag på detta sätt kan informera om hur vi har lagt upp våra förslag. Då behöver det inte råda någon osäkerhet kring detta. När det gäller järnvägsutredningen hoppas jag att den inte röner samma öde som vårt tillkännagivande om att se över järnvägsunderhållsorganisationen. Jag hoppas att infrastrukturministern tar kritik på största möjliga allvar. Vi har också ett intresse av att järnvägssystemet ska fungera så bra som möjligt. Enligt mitt sätt att se har avregleringen nått vägs ände. Vi kan ju inte alltid säga att vintern kom som en överraskning, utan man måste ha en beredskap. 182 Statsrådet (M) replik: Med all respekt för vad beslutar var det förra tillkännagivandet att regeringen skulle återkomma med på vilket sätt järnvägens underhåll bör organiseras för att vara samordnat säkert och effektivt. På detta svarade vi i en skrivelse. Det som utskottet nu har formulerat är någonting annat. Det är att man vill ha en översyn av hela organisationen inom järnvägen. Det handlar inte om att man ska återreglera till exempel drift och underhåll, om jag har förstått utskottets ställningstagande rätt. Vi kommer såklart att återkomma med det som har begärt. Något annat vore mig främmande. Jag kan konstatera att många tycker att det är viktigt att vi får ordning på transportsystemet. Jag är den första att understryka detta. Det som alliansregeringen nu gör är att ge en förutsättning för att kunna göra investeringar för ett starkt och hållbart transportsystem. 522 miljarder för den kommande planeringsperioden är mer. Det har aldrig satsats så mycket på vare sig järnväg eller väg, eller på ett transportsystem som ska hänga ihop. Jag får väl, fru talman, tolka det som positivt att här i kammaren säger att inte har ett aktivt förslag om att riva upp beslutet om Förbifart . Jag tror att hela och ser det som väldigt positivt. Alliansregeringen anser att de klarar av att göra både den och mycket annat. 183 (S): Med anledning av den debatt som just avslutades kan jag konstatera att man som det har lagts fram en infrastrukturproposition har satsat mer. Det gjorde vi , och det gör även den här regeringen. Det är inget nytt med det man satsar alltid mer . Har ni sett en cyklande lucia ? Jag återkommer till den frågan i mitt anförande. När vi nu debatterar transportsystemets inriktning, planeringsramar, femdubblade banavgifter, miljö, tågsatsningar, tunnelbana och medfinansiering ska givetvis även cykeln ha en rättmätig plats i detta betänkande. Cykeln är bra för folkhälsan. Cykeln är bra för miljön till och med mycket bra för miljön. Cykeln kan även bidra till att minska trängseln i våra städer, och den kan komplettera både bil och kollektivtrafik. Vi tycker att det är av stor betydelse att vidta åtgärder för att främja cykling och underlätta framkomligheten för cyklister. Det är bra att cyklingen är på frammarsch. Många kommuner upprättar cykelplaner, bygger cykelvägar och ser till att det blir säkrare för cyklister att ta sig fram. Men vi kan också konstatera att det varierar stort över landet. Det är därför som vi i vår reservation 24, som jag nu yrkar bifall till, säger att det är hög tid för rikspolitiken att sätta upp mål, göra det enklare och säkrare att cykla i hela landet och se till att det är liknande regler i kommunerna, eftersom det också varierar. I den så kallade framgår att undersökningar visar att av alla korta arbets- och med bil skulle kunna ersättas med gång eller cykel. Därför tycker vi att det är lämpligt att vi sätter upp ett sådant mål att cykelns andel av korta arbets- och ska kunna vara . Vi vill jobba med att uppnå målsättningen om en ökad andel av cykeltrafik, och då är det viktigt att se till att det arbetet samordnas centralt från och från kommunerna. Vi är dessutom medvetna om att cyklister är en väldigt utsatt trafikantgrupp. Skaderisken beräknas vara nio gånger större än för biltrafikanter. Därför vill vi ha ett mål om att vi måste halvera antalet allvarligt skadade cyklister . Vikten av bra infrastruktur har lyfts fram ur många olika vinklar, och vi måste se till att vi får en säker cykling. Jag brukar cykla mycket, jag tränar mycket inför Vätternrundan. Då cyklar jag mest runt omkring i . Det finns cykelbanor, men det finns också väldigt osäkra ställen att cykla på, bland annat där vägtrafiken är intensiv, det är mycket tung trafik och där det kanske bara finns en halv meters vägren. Där är det väldigt obehagligt att cykla när den tunga trafiken drar förbi. Det har visat sig att när bygger två-plus-två-vägar eller två-plus-ett-vägar tar man den gamla vägrenen i anspråk, och plötsligt blir det färre cykelbanor i stället för fler, vilket det borde vara. Vi har i vår reservation skrivit om vikten av att man ska kunna cykla längs två-plus-två-vägar och två-plus-ett-vägar. E20 är en sådan väg som förhoppningsvis blir en två-plus-två-väg. E20 är farligaste väg, och jag har cyklat längs och kan konstatera att det är förenat med livsfara. Där sker både bilolyckor och andra olyckor i stort sett . Det är helt säkert att det behövs en bättre framkomlighet även för cyklister i samband med att framkomligheten och trafiksäkerheten på ökar. Vi har åtminstone skrivit om E20 i vår infrastrukturmotion. Så till frågan om den cyklande . Jag har inte heller sett någon cyklande . Det är ganska svårt att cykla , särskilt när vägarna inte plogas. kan vi knappt pulsa oss fram i snön. Vi klagar inte på att underhållet på väg och järnväg inte fungerar i de värsta snöovädren. Vi klagar när det inte fungerar efter, efter, efter, efter, när det tar att komma till rätta med det som har skett när det varit ett snöoväder. Jag vill främja cyklandet även , men jag förstår att alla inte vill cykla då, utan man kanske tar fram cykeln framåt vårkanten och cyklar , och . Avslutningsvis önskar jag alla mina kolleger och alla som tittar på den här infrastrukturdebatten en god jul. Ni kan gott önska er en ny cykel. Jag önskar mig bättre och framkomligare cykelvägar. I detta anförande instämde och (båda S), (MP) samt (V). 184 (M): Jag vill också uppehålla mig vid cykeltrafiken. När alliansregeringen tillträdde 2006 visade ett antal utredningar och rapporter att cykelns andel av persontransporter hade minskat trots politiska ambitioner om att andelen skulle öka. Och skälen till denna negativa cykelutveckling var alla samstämmiga cykeln var inte integrerad i planeringssystemen. Det saknades kunskaper om effektsamband samt nationella data om aktuell cykeltrafik och cykelinfrastruktur. Men har mycket hänt. Alliansregeringen tar fasta på cykeln som ett synnerligen viktigt transportmedel med många fördelar. Cykling främjar folkhälsan, precis som sade. Vi är samstämmiga där. Det är även bra för miljön och minskar trängseln. Detta betonas i propositionen avseende riktlinjer för medelsanvändning inom den föreslagna planeringsramen för åtgärder i trafikens infrastruktur. Där lyfts behovet av insatser för att främja ökad cykling fram. är cykelfrågor i fokus över hela landet. Kommuner och regioner tar fram strategier för att öka antalet cyklister och vidtar åtgärder för ökad och säkrare cykling. I en rapport från , Transportstyrelsen och SKL 2011 framgår att infrastrukturåtgärder som leder till ett sammanhängande säkert cykelnät anses som en av de viktigaste faktorerna för att cyklingen ska öka. Av framgår att cykelns andel av kortväga resor är och att det till 2050 antas ha ökat till . Den omfattande översynen, vars syfte är att öka cykeltrafiken och göra den säkrare, har överlämnats till regeringen för beredning. Utredningens titel är och säkrare cykling en översyn av regler ur ett cyklingsperspektiv. Låt mig citera några centrala rader ur utredningen: Med ökad cykling står mycket att vinna samhällsekonomiskt, ur bl.a. ett folkhälso- och miljöperspektiv. Cykling och kollektivtrafik samverkar och påverkar varandra positivt. Cykling är en viktig del i att stärka kollektivtrafikens konkurrenskraft. Utredaren konstaterar att det inte är främst regeländringar som krävs för ökad säkrare cykling utan i stället rätt incitament för att lagstiftningen och planeringsprocesserna ska tillämpas på ett sådant sätt att cyklingen beaktas. Men det konstateras att det behövs ytterligare politiska prioriteringar på cykling lokalt, regionalt och nationellt. För att skapa cykelnätverk krävs en samordning mellan kommuner och stat, men det är i kommuner och regioner kunskapen finns om de förutsättningar som invånarna har. Därför hoppas jag att de regionala trafikförsörjningsprogrammen omfattar en systemsyn där cykeln är en viktig del. Att kunna cykla till sitt närmaste resecentrum och parkera sin cykel i tryggt förvar är också en del av att öka cyklandet. Utredaren menar att det inte finns några hinder för kommunerna att inom ramen för det kommunala planmonopolet bygga trygga cykelparkeringar. När det gäller möjligheter att ta med cykeln på tåg konstaterar utredaren att dagens lagstiftning inte hindrar detta. Och tack vare avregleringen på järnväg ser jag stora möjligheter för regionerna att ställa krav på operatörerna på att man ska få ta med cykeln. Däremot finns ingen rättighet att ta med cykel på buss, och därför föreslår utredaren att detta ses över detta. I utredningen finns även ett antal förslag till författningsändringar avseende trafikregler, till exempel att förare ska få väjningsplikt till förmån för bland annat cyklande som färdas ut på en cykelöverfart och att en möjlighet att inrätta så kallade cykelgator ska införas. Däremot finns möjlighet för kommunerna att tillåta cykling i båda färdriktningarna på enkelriktade gator. De transportpolitiska målen godkändes av 2009. Låt mig stanna till vid ett av de två delmålen, funktionsmålet om tillgänglighet. I den samlade målbedömningen framgår att barns möjligheter att själva på ett säkert sätt använda transportsystemet och vistas i trafikmiljöer har ökat genom riktade åtgärder. Bland annat har skolvägar säkrats i samverkan med kommuner. Det har beräknats ha lett till att 1 400 skolbarn fått en säkrare skolväg som fotgängare eller cyklister. har byggt ytterligare nya gång- och cykelvägar och 14 planskilda korsningar för gång- och cykelvägar. I analysen av funktionsmålet konstateras att kunskapen om statusen och omfattningen av det totala cykelnätet är begränsad. Men som jag tidigare nämnt pågår en mängd åtgärder med fokus på cykling och kartläggning som en del i kunskapsuppbyggnaden. Trafikanalys har en nyckelroll i uppföljningen av de transportpolitiska målen och likaså när det gäller att se över cyklingen. I propositionen konstaterar alliansregeringen att cyklingen kommer att kunna bidra till att lösa framtida problem i transportsystemet. Det är viktigt att kommuner och regioner planerar för ett hela-resan-perspektiv, att ha en systemsyn, och trafikplanering är till stora delar en fråga. Men cyklingen behöver ses som ett eget transportslag med specifika behov i infrastrukturen. Ökad säkerhet är av avgörande betydelse för att fler ska börja cykla. Underhåll, väghållning och användning av hjälm är nödvändigt för att öka säkerheten vid cykling. Och hastigheten har, som vi alla vet, höjts avsevärt med nya snabbare cyklar, elcyklar etcetera. Många kommuner är proaktiva för att möta detta. Bland annat i och byggs cykelmotorvägar för dem som cyklar snabbt, och i finns en utrustning för varmsandning så att man kan cykla tryggt . Det blir väldigt intressant att följa, för det är många kommuner som kan behöva lära sig av det. Historiskt byggdes våra tätorter för bilisterna och inte för cyklisterna. Därför ser också utmaningarna olika ut i våra kommuner och regioner. I cykelutredningen konstateras att trafikantgruppen cyklister är mycket utsatt. avlider ca 30 cyklister i trafiken och ca 3 000 skadas allvarligt. De flesta skadas i singelolyckor. Orsakerna har enligt utredningen sin förklaring i vägytans skick och trafikantbeteendet. VTI konstaterar också att det ser väldigt olika ut ute i landet när det gäller hur mycket man använder cykelhjälm. I är man väldigt bra på att använda cykelhjälm. Där använder av cyklisterna cykelhjälm, medan av cyklisterna i använder cykelhjälm. Alliansen ser med all önskvärd tydlighet cykeln som en viktig del i transportsystemet. Därför ökar det statliga tillskottet till cykelfrämjande åtgärder. Därtill ska läggas de resurser som avsätts i landet i takt med att cykelstrategier och trafikförsörjningsprogram anger färdriktningen utifrån behov i kommuner och regioner. (Applåder) I detta anförande instämde , , , , och (alla M) samt (KD). 185 (MP) replik: Det var ändå roligt att cykelutredningen kom. Det var ju synd att den inte kom till infrastrukturpropositionen och i våra motioner. Det känns på något sätt också lite märkligt att stå och prata så mycket cykel här när snön faller utanför. Men hur som helst talar om att utredningen säger att det inte behövs några regeländringar. Det är lite av en sanning med modifikation. Det är ändå en del saker som föreslås i cykelutredningen. Jag tänker gå in på några saker som jag tycker är lite märkliga, vilket också gör mig lite orolig över hur fortsättningen ska bli i det här arbetet och vad vi kommer att få för proposition om cykling till utskottet. Det är viktigt för en del att cykla snabbt. På en del ställen byggs cykelmotorvägar, och det är bra. Men på många ställen finns det cykelbanor som är fulla med cyklister som inte cyklar så fort och ibland också med gående. Då kan man vilja cykla snabbt och i stället cykla på gatan eller på vägen. Det får man inte . Det tror jag inte att alla vet, men det är faktiskt förbjudet. I utredningen föreslås det att vissa cyklister ska få cykla på gatan, men då måste man ha mer än två hjul på cykeln. Det innebär att om du har bland annat en barnkärra påkopplad på cykeln kan du få cykla på gatan. Jag tror inte att det är då man framför allt vill ut och cykla i trafiken. Jag skulle vilja veta vad tycker om förslaget. 186 (M) replik: Först och främst är själva utredningen väldigt ambitiös. nämner att det är synd att den inte kom så att den kunde komma in i propositionen. Det blev också ett tilläggsdirektiv till den för att den skulle bli mer omfattande och omsluta det mesta inom cykling, vilket jag tycker är jättebra. Jag är glad över att den har kommit och att den är så omfattande. Utredningen ska nu beredas och gå ut på remiss. När det handlar om de förslag som finns i den är det viktigt att vara lyhörd för vad till exempel cykelbranschen och Cykelfrämjandet anser i de här frågorna. Jag tycker att man ska utgå från vad som är säkert för en cyklist, precis som den anger, och hur man ska kunna öka cyklingen. Sedan tycker jag att vi fokuserar för mycket på vad kan göra. Vi måste hålla kvar det kommunala självstyret och det perspektivet, för det är ändå kommunerna som vet bäst vad deras invånare behöver. Jag har väldigt svårt att generellt uttala mig om de förslag som utredningen kommer med men som inte finns med i propositionen, så låt oss vänta och se tills den är beredd och tills vi har sett remissvaren. 187 (MP) replik: Det är ett förslag som jag saknar i utredningen som är väldigt viktigt för att man ska känna sig säker när man cyklar. säger att det är mycket som ligger på kommunerna, och många kommuner har gjort någonting som är väldigt viktigt för att öka cyklingen i städer. Det är att de har sänkt hastigheten , och det gör att dödsolyckorna minskar. Går vi i tätorter händer det någonting. Om man i tätorten i stället har hastigheter händer det väldigt mycket. Det finns en del resonemang om det här i utredningen, men det finns inte något förslag om att vi i skulle besluta om ett förslag om en bashastighet i tätorter . Jag vet att det däremot ligger ett förslag på regeringens bord om att i stället införa en hastighetsgräns , vilket skulle leda till att kommunerna skulle få mycket svårare än att införa . Det skulle vara djupt olyckligt för både cyklister och gående och alla andra oskyddade trafikanter. Jag skulle vilja veta vad tycker om det problemet.