prot · H00929 · 2012-11-22 00:00:00 — 1 § Justering av protokoll Justerades protokollet för . 2 § Anmälan om kompletteringsval till socialförsäkringsutskottet vice talmannen meddelade att Moderata samlingspartiets riksdagsgrupp på grund av uppkommen vakans anmält som suppleant i socialförsäkringsutskottet. vice talmannen förklarade vald till suppleant i socialförsäkringsutskottet (M) 3 § Anmälan om fördröjt svar på interpellation Till hade inkommit följande skrivelse: Interpellation 2012/13:116 Till Interpellation 2012/13:116 Ekologisk begravning av (MP) Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är redan inbokade engagemang. (KD) Enligt uppdrag 4 § Anmälan om inkommen granskningsrapport från vice talmannen anmälde att följande granskningsrapport inkommit från : RiR 2012:17 Godkänd? Skolinspektionens prövningar av ansökningar från enskilda som vill bli skolhuvudmän 5 § Anmälan om inkomna protokollsutdrag från utskott vice talmannen anmälde att utdrag ur följande protokoll i ärenden om subsidiaritetsprövning av EU-förslag inkommit: prot. 2012/13:9 för från miljö- och jordbruksutskottet prot. 2012/13:10 för från socialutskottet 6 § Hänvisning av ärende till utskott Föredrogs och hänvisades Skrivelse 2012/13:44 till socialutskottet 7 § Stärkt stöd och skydd för barn och unga Föredrogs socialutskottets betänkande 2012/13:SoU4 Stärkt stöd och skydd för barn och unga (prop. 2012/13:10). 1 (MP): Det är väldigt viktiga frågor vi ska besluta om här . Varje barn som far illa är ett för mycket. Samhället formas i grund och botten utifrån hur barnen har det. Framtidstro är något av det viktigaste vi kan ge våra barn. Likaså förmågan att känna tillit. Goda uppväxtvillkor är avgörande för hur ett positivt självförtroende ska kunna utvecklas. Ansvaret för detta åvilar naturligtvis föräldrarna i första hand, men samhället måste ständigt utveckla sina redskap och insatser för att bli ännu bättre på att hjälpa de barn som inte upplever trygghet i vårt samhälle . Det är oerhört viktigt både för den enskilde individen och samhällsekonomiskt. På är det alltid en vinst att satsa förebyggande . I grunden är det viktiga steg som regeringen nu lagt fram till , men det ligger i sakens natur att vi från oppositionen vill ta några steg till. Exempelvis föreslår lokala och regionala barnombud och ökad förebyggande samverkan mellan social-, skol-, kultur- och fritidsförvaltningarna i varje kommun. Kopplingen till ideella organisationer är också viktig för att bättre kunna upptäcka barn som befinner sig i riskzonen för att fara illa. Skillnaderna mellan olika kommuners ambitionsnivå är tyvärr stora när det gäller förebyggande samverkan. Enligt når till exempel kommunernas stödgruppsverksamhet endast ungefär 1 ½ procent av barn till föräldrar med alkohol- och narkotikaberoende. Det är alldeles för dåligt; det borde vi alla vara överens om. Ganska många kommuner erbjuder inga stödgrupper alls visade undersökningen. Det är nedslående statistik. Jag hoppas att vi alla är överens om att vi måste göra något åt det. Kanske kan ett förslag från ledamöter ibland inspirera till vidare handling från regeringen längre fram. Som enskilda ledamöter av det folkvalda parlamentet hoppas vi att vi ska kunna göra skillnad. Ett exempel på en sådan fråga är införlivandet av i svensk lagstiftning. Under flera mandatperioder har ledamöter från såväl regeringspartier som opposition lyft upp frågan. föreslog att en utredning skulle tillsättas för att undersöka hur ska kunna bli svensk lag. Vi miljöpartister är mycket glada att regeringen nu har lyssnat på denna myndighet. Vår förhoppning är att frågan inte drar ut , och att utredningen kommer fram före valet . Det hade varit intressant med ett klargörande i den delen. Våra barn har väntat redan. Faktum är att har kritiserat och rekommenderat att ska förstärka sina insatser för att konventionen formellt ska erkännas som svensk lag. Vad skulle då vara fördelen med att genomföra detta? Enligt bedömning är det i vissa avseenden fortfarande väsentliga skillnader mellan och svensk lagstiftning. Men de största utmaningarna handlar om hur lagstiftningen rent praktiskt får genomslag i beslut och åtgärder, alltså det som brukar benämnas praxis. tycker att det är dags för majoritet att sluta avvisa motioner med tillkännagivanden om att införliva i svensk lag. I dagens betänkande behandlas närmare 30 motioner i frågan. En fjärdedel av dessa är från ledamöter från vissa av allianspartierna. Vårt grannland har haft införlivad. Vi borde dra lärdom av deras erfarenheter inom beslutsfattande, lagstiftning och praxis. I ett rättsutlåtande publicerat 2011, som efterfrågades av , skriver , professor i offentlig rätt vid , bland annat följande: Skulle konventionen ges verkan i svensk rätt skulle den bli direkt tillämpbar i domstolarna och de statliga och kommunala myndigheterna. Vi kan inte med säkerhet säga att rättigheterna enligt konventionen skulle stärkas av detta. Däremot kan vi anta att de skulle åberopas oftare och att det skulle byggas upp en nationell praxis kring frågor om barnets rättigheter. Denna effekt ska inte underskattas. Eventuella luckor i lagstiftningen skulle kunna upptäckas och hanteras genom domstolspraxis och/eller genom efterföljande lagstiftning. Jag står självfallet bakom alla reservationer, men för tids vinnande yrkar jag bifall endast till reservation nr 4. 2 PER RAMHORN (SD): Vi ska nu debattera propositionen Stärkt stöd och skydd för barn och unga och en del motioner inom detta område. För oss sverigedemokrater är det viktigt att barns och ungdomars villkor kommer i första rummet. Det är en självklarhet att barn och ungdomar ska växa upp under trygga förhållanden så att de kan få möjlighet att förverkliga sina drömmar och utvecklas till självständiga individer. Men tyvärr ser verkligheten inte alltid ut på det viset. Många barn växer upp i en hemmiljö som präglas av våld, droger och brist på trygghet. Här måste samhället gripa in och se till att barnen får den trygghet som de har rätt till. De ungdomar som placeras inom samhällsvården tillhör de allra mest utsatta och sårbara. Det finns många skäl till att barn placeras inom samhällets vård. En del kommer från trasiga hemförhållanden där föräldrarna av olika skäl inte har förmått att ta sitt föräldraansvar. placeras omkring 12 000 barn i familjehem runt om i vårt land. Familjehemmet syftar till att vårda och fostra på uppdrag av socialnämnden. Att vara fosterhemsförälder innebär ett stort ansvar och ett förtroende från samhället. I enlighet med lagen om registerkontroll av personal inom förskola, skola och barnomsorg har kommunen rätt att begära registerutdrag för familjehemsföräldrar. Det föreligger dock, till skillnad från när det gäller HVB-hem, inte någon skyldighet för kommunerna att göra det. Vi anser att alla barn i landets samhällsvård ska ha samma rätt att inte riskera att fara illa. Det är viktigt att samhället är tydligt på den här punkten. Den säkerhetsåtgärd man vidtog genom att införa obligatoriskt registerutdrag är precis lika viktig för barn som är placerade i HVB-hem som för barn i familjehem. Det är viktigt att man värnar barns bästa så att de inte riskerar att utsättas för vanvård oavsett vilken typ av vårdinstans de hamnar inom. De ska känna samma trygghet oavsett vem som har fått förtroendet att fostra och vårda dem. Den grundläggande trygghet som utdrag ur belastningsregistret faktiskt ger ska man inte underskatta. Jag ska ge några exempel på sådant som aldrig borde få hända. Jag ska nämna den uppmärksammade nätpedofilen som dömdes till fängelse för sexövergrepp på flickor. Han fick för ta hand om andras barn i en kommun, trots att han redan då var dömd för brott mot barn. Ett annat fall handlar om en fosterförälder som dömdes för misshandel utan att socialen fick reda på det. Först när han misstänktes för ännu en misshandel uppdagades detta. Sådant ska inte få hända. Här måste vi på alla sätt se till att det inte händer igen. Därför anser vi att lagen om obligatorisk registerkontroll måste ändras, så att även de som tar emot barn inom familjehem omfattas. Vi är skyldiga varje barn den bästa uppväxt som vi kan ge. Barn och ungdomar är vår framtid. Vi ska alla komma ihåg en sak: Barndomen går aldrig i repris. Jag yrkar bifall till reservationerna 7, 9, 13 och 17. 3 (V): Jag vill börja med att yrka bifall till reservationerna 4, 7 och 16. Denna debatt handlar om regeringens förslag till stärkt stöd och skydd för barn och unga men också om motioner som har väckts i dessa frågor och detta år. Regeringens förslag är efterlängtade. Den kom med färdiga förslag . Det har alltså tagit innan vi kan ta beslut här i om förslag som i stort sett alla var positiva till. Det tycker jag är något . Förslagen innebär att barnrättsperspektivet stärks, att barn lättare kan göra sin röst hörd och att skyddet av barn i utsatta livssituationer stärks. Det är bra förslag. För mig är det allra viktigaste förslaget att varje barn som finns i familjehem eller i HVB-boende ska få en särskild socialsekreterare som ska hålla kontakt med barnet regelbundet, besöka det och låta barnet eller den unge ensam få tala med socialsekreteraren. Barnet ska få förtroende för sin socialsekreterare som kommer regelbundet på besök och våga ta upp om det är något som inte fungerar eller i värsta fall är riktigt illa i det boende eller i det familjehem där man är placerad. Detta är viktigt eftersom vi fortfarande hör barn berätta att de faktiskt inte har fått denna chans. De flesta familjehem och HVB-hem gör ett mycket bra jobb, och det är ett oerhört viktigt jobb som de gör. Men vi vet genom kartläggning att det även nu förekommer vanvård och övergrepp när samhället har omhändertagit barn och ska se till att de kan växa upp på ett bra sätt och i trygghet. När gick ut och frågade hur det såg ut och 2009 fick man exempel på att misstänkte eller visste att 246 barn var utsatta eller hade blivit utsatta för allvarliga övergrepp och vanvård. av dem bodde i familjehem. Det är av dessa barn som det handlar om. Men vi vet också att mörkertalet är stort. Det är säkert minst två till så många barn som det handlar om. Därför är det viktigt att socialnämnden nu ska se till att det finns rutiner för att förebygga, upptäcka och åtgärda risker för missförhållanden. Regeringen föreslår också att detta ska bli tydligare. Jag tycker inte att det räcker. hade förslag om att det skulle vara särskilda tillstånd för familjehem som tar emot fler barn än två som inte är syskon och att konsulentstödda verksamheter i helhet skulle omfattas av ett särskilt tillstånd även om det handlade om handledning. Vi motionerade om detta 2011, och vi gjorde det också. Flera viktiga förslag har lagts i en ny utredning som ska se över LVU, och utredningen ska vara färdig . Det är viktigt att det då inte blir samma långbänk med denna utredning och dess förslag som det blev med . Från sida vill vi gå längre än så. Att arbeta inom den sociala barn- och ungdomsvården är ett komplicerat och ansvarsfullt arbete. Det handlar om svåra bedömningar och beslut som är livsavgörande för barn men också för deras föräldrar. Då är det mycket viktigt att de socialsekreterare som arbetar med detta har tillräcklig kompetens och erfarenhet. Detta är självklart viktigt för både barnens och föräldrarnas rättssäkerhet och för kvaliteten i verksamheten. Man har på frivillig väg försökt fixa detta under en lång rad år, men på många ställen har det inte lyckats. lyckas det ett tag, men sedan ramlar det ihop. Just nu slår socialsekreterare runt om i landet larm om att arbetsbelastningen har blivit alldeles för hög och att de inte kan leva upp till socialtjänstlagens krav utan budgeten styr mer än till exempel barns och ungas behov. Värst är det i våra storstäder. Det som man också pekar på är att detta ger en stor personalomsättning. I stället för erfarna socialsekretare får i många fall ganska nyutbildade socialsekreterare arbeta med dessa frågor, ibland med så stor personalrörlighet att en riktig och bra introduktion inte har kunnat ges. Det ska vara självklart att man har en socionomutbildning som grund. Men vi stöder också det förslag som fanns i om att socialnämnden ska vara skyldig att erbjuda socialsekreterare som saknar tidigare erfarenhet att arbeta med utsatta barn och unga en introduktion i yrket och hjälp av erfarna kolleger och arbetsledare. De ska successivt få ta ansvar för arbetsuppgifterna på egen hand. Som jag sade tidigare ser verkligheten inte ut så . Det är därför vi anser att denna skärpning av lagstiftningen behövs. Vi har ytterligare ett förslag som vi har tagit med från utredningen. Socionomutbildningen är en bra och bred utbildning. Den täcker stora områden. Men det innebär att man inte alltid kan fördjupa sig tillräckligt mycket på varje område. Vi tycker att socialnämnderna bör ha tillgång till specialistkompetens när de ska bedöma, utreda och ta beslut om barn som far illa. Därför behövs det en specialistutbildning på avancerad nivå om . vill vi se en lagstadgad skyldighet för socialnämnden att ha tillgång till specialistkompetens när det gäller den sociala barn- och ungdomsvården. Detta är något som vi har lagt fram som förslag i en reservation och som jag yrkar bifall till. Vi har också förslag om att det behövs ett nationellt , ett barnfridscentrum, som kan hämta in och sprida kunskaper för att utjämna skillnaderna runt om i landet mellan olika regioner. Vilket stöd och hur bra kompetens som finns ska inte bero på var de barn som utsätts för våld och övergrepp bor. Genom kunskapsspridning ska man bland annat kunna se till att barn inte behandlas alltför olika. I har man mycket goda erfarenheter av ett liknande centrum. Vi tror att ett sådant skulle kunna betyda att vi lyfter fram kvaliteten och kompetensen i dessa frågor i . Vi föreslår därför att det inrättas ett barnfridscentrum 2013 och har avsatt pengar i vår budget till det. som svensk lag är något som vi har debatterat här i . Att det skulle stärka barns ställning, rättigheter och möjligheter att göra sin röst hörd är nästan alla överens om. Alla barnrättsorganisationer , , , , har lyft fram dessa krav mycket tydligt. skulle då automatiskt bli direkt tillämplig i svenska domstolar och myndigheter. En lagstiftning skulle tydligt visa att barns rättigheter ska tas på allvar. skulle nog till exempel på ett mycket tydligare sätt ha tvingats ta upp gömda barns rätt till vård och utbildning. handlar inte bara om barns rätt, utan den handlar mycket om att barn ska kunna göra sig hörda och att deras synpunkter ska kunna komma fram. Vi vet att i vårdnadstvister, utredningar gjorda av och asylprocessen får barn inte alltid tala om vad de tycker, och man bryr sig inte alltid om vad barn säger. Självklart handlar det inte bara om lagstiftning. Om vi gör till lag måste det finnas en utbildning. Erfarenheterna från säger att de som inte brydde sig så mycket har lärt sig lagen och blivit medvetna om att de måste tillämpa lagen. Det är ratificerade . Det finns, som sades från MP:s sida, en majoritet i riksdag för en lag i frågan. Vi tycker att det är hög tid. kan rösta igenom att ska inkorporeras i svensk lag. Vi vet att förutom Socialdemokraterna, och mitt eget parti har tydligt tagit ställning. Jag är lite mer osäker på om fullt ut har satt ned foten. Det kan vi få höra längre fram. Vad jag vet har inte gjort det och inte heller . Jag ser fram emot att få höra från om de är beredda att inkorporera i svensk lag. Det är många som vill höra. Jag deltog i manifestation för drygt sedan. Det var ett stort tryck i manifestationen. Barnen fick att skriva på ett kontrakt om att skulle tas upp till omröstning i . Man skulle då kunna se om några röstade emot. De skulle få skämmas så uttryckte sig barnen. skrev faktiskt på kontraktet. skulle det vara roligt att få majoritet för att göra om till lag. 4 (M): i denna kammare debatterade vi den ersättning som kan utgå till de barn som hade vanvårdats. Vi kan lyckligtvis konstatera att en hel del trots allt har hänt sedan början av . Inte minst gäller det synen på barn och ungdomar som självständiga individer, inte alltid vuxna men framtida vuxna personer. Propositionen, som bär namnet Stärkt stöd och skydd för barn och unga, innehåller ett lagförslag som alliansregeringen lägger fram utifrån den utredning som lämnades över av 2009. har utredningen och förslagen remitterats till ett stort antal remissinstanser runt om i , och man har tagit hänsyn till kloka åsikter. Det har lett till att lagförslaget ser ut som det gör . var lite irriterad över att det har tagit så . Men olikt henne anser jag att det är otroligt viktigt att stiftande av lag måste få ta sin tid, inte minst när det gäller våra barn och unga. Att hafsa i så viktiga frågor kan inte vara rätt. Jag återkommer till det . Med dagens lagförslag stärker alliansregeringen ytterligare skyddet för barn och unga som far illa på flera områden. Lagförändringar sker i första hand i socialtjänstlagen. Det finns många förbättringar, och jag ska nämna några. Principen om barnets bästa och barnets rätt att komma till tals vad gäller vård och behandling skrivs in, understryks och säkerställs. Vi är säkert många i denna kammare som har fått höra både från barnen och från och dess duktiga socialsekreterare att så inte är fallet alla gånger när beslut fattas som rör unga. Större hänsyn tas till vårdnadshavare än till den unga själv. Barnet och den unga ska i och med dagens beslut få den relevanta information som de själva kan ta ställning till. Enligt utredningen framgår det tydligt att många avstår från att anmäla. Det gäller även myndigheter som har skyldighet att anmäla. En bidragande faktor till detta är att man uppfattar det som att det inte händer något. Det leder inte till någonting. Man får ingen återkoppling. Vad hände med den anmälan jag gjorde? ska socialnämnden dels erbjuda anmälaren ett möte med berörda, naturligtvis inte om det är till men för barnet, dels göra en återkoppling till anmälaren om vad som hände med anmälan, om den ledde till en utredning eller inte. Det tycker vi är bra. Vi föreslår också att beslut om att inleda en utredning ska ske , om det inte föreligger specifika skäl för något annat. Alltför många beslut om att inleda en utredning läggs av olika anledningar på hög . Det kan inte vara rimligt i så viktiga beslut som dessa, och det kan kännas som en eon för den unga när det drar ut . En annan orsak till att anmälan inte sker är enligt utredningen att anmälaren känner osäkerhet. När ska jag göra min anmälan? Det händer inte minst inom förskoleverksamheten. Var ligger gränsen? När ska jag anmäla? Dessutom träffar personalen barnets föräldrar . Det kan bli jobbigt, och man känner sig orolig. Trots att oron för barnet finns där vet man inte. förstärker vi lagen på den punkten och gör det lättare. ska en anmälan ske redan vid misstanke om att barnet far illa. Vi inför också en möjlighet att göra en uppföljning, även om en utredning inte har lett till beslut om insatser. Många av de socialsekreterare jag har mött vittnar om den oro som uppstår när de innerst inne vet att barnet behöver deras stöd. Föräldrarna säger nej till frivilliga insatser, men underlaget räcker inte riktigt till för ett eventuellt tvångsomhändertagande. Uppföljningstiden är nu satt . En del har velat förlänga den, men vi har satt den . Det är där kan få fram fler uppgifter, prata med barnet och försöka motivera vårdnadshavare att ta emot den vård och det stöd som barnet är i behov av. För sedan besökte jag ett LVU-hem strax utanför . Där träffade jag en tjej som har varit omhändertagen , trots hennes ringa ålder. Vi hade tillsammans, och vi ventilerade olika områden och förbättringsmöjligheter för henne och hennes kamrater. När det var dags att åka därifrån ställde jag den klassiska frågan som ofta sker från oss politiker: det något särskilt du vill skicka med mig till riksdag och regering? Hon tänkte så att det knakade. Sedan sade hon: Förbjud alla bra socialsekreterare att bli med barn. Det säger en hel del. Förutom att en socialsekreterare oftast är i fertil ålder, kvinna, sade flickan att den hon har fått förtroende för, fått stöd och hjälp av, har försvunnit och någon annan har tagit vid i bästa fall. Just denna dag visste hon inte namnet på sin nya kontakt, än mindre hur hon skulle få tag på den nya socialsekreteraren. Just därför, herr talman, är lagförslaget om att varje omhändertaget barn och varje omhändertagen ungdom ska ha sin egen socialsekreterare oerhört centralt. En socialsekreterare har framför allt att handla i barnets och den ungas intresse. Så långt som möjligt ska socialsekreteraren ha en självständig ställning i förhållande till familjehemmet eller HVB-hemmet. En socialsekreterare ska göra besök efter behov, kunna nås på mobil eller mejl och ska ständigt identifiera vad som är viktigt för den unga just nu och stödja den ungas väg in i vuxenvärlden. Inte minst gäller det vilka insatser som är viktiga för att det placerade barnet ska få den skolgång barnet har rätt till och den sjukvård som faktiskt behövs. Vi kan tyvärr inte förbjuda bra socialsekreterare att bli med barn, men vi kan se till att den unga alltid vet vem som finns där för honom eller henne och hur den personen kan nås. Det ska finnas en kontinuitet i kontakten. Jag inledde mitt anförande med att tala om vikten av ett gediget rättssäkert lagstiftningsarbete. Därför blir jag en aning förvånad när jag läser dagens reservationer, inte minst den gemensamma reservationen från Socialdemokraterna, beträffande kraven på att regeringen ska återkomma med ett förslag på hur kan göras till lag. Det är väl ingen hemlighet i denna kammare att vi inom Alliansen har olika åsikter och ingångslägen beträffande en inkorporering av i svensk lag. Men jag har kloka alliansbröder och -systrar som inser, likt mig, att det finns både för- och nackdelar i frågan, att frågan måste utredas noggrant och framför allt vilka konsekvenser det skulle få för barnen. Inte minst blir jag förvånad över Socialdemokraterna som vid makten med , om jag inte minns fel, som ansvarig minister sade nej till en inkorporering med bland annat argumentet att konventionen var alldeles för vag för att kunna inkorporeras i den svenska lagstiftningen. Mig veterligen är den inte mer specifik än vad den var 1997. Dessutom gjordes en översyn av av huruvida lever upp till . Man kom fram till att svensk lagstiftning överensstämmer väl med och i många fall överstiger konventionens krav, en konvention som har skrivits under av länder som inte kan anses vara demokratier, tillåter barnaga och säger ja till stridsföring för barn för att nämna några. Vidare har vi i blivit kritiserade av den för att vi säger nej till alternativmedicinsk behandling av barn , att vi placerar alldeles för många barn i familjehem eller HVB-hem då man anser att barnen färdas bättre i sin egen familj, familjer som jag tror vi alla är väl medvetna om kanske inte är det bästa hemmet för ett barn att växa upp i. Alliansregeringen har kommit överens om att tillsätta en utredning som ska belysa flera aspekter av för- och nackdelar med en inkorporering. Färdas barn bättre i länder där man har inkorporerat ? Är vägval, en så kallad transformering av vår lagstiftning enligt , sämre eller bättre när det gäller att stärka barnens rätt till skydd och stöd? Behöver vi komplettera och förtydliga vår lagstiftning ytterligare? Det är några av de direktiv och frågor som utredningen ska ge svar på och belysa. Kan en lagstiftning med så vaga formuleringar och ett så stort tolkningsutrymme verkligen inkorporeras i svensk lagstiftning? Min fråga till er som vill hafsa igenom ett beslut om lagstiftning är: Är inte dessa frågor viktiga att ha med sig? Är signaleffekter viktigare än en tydlig och rättssäker lagstiftning när det gäller våra barns rättigheter? Ska makten om barnets bästa förflyttas från till domstolar? För min egen del är det ganska klart: Våra barn som är i behov av stöd förtjänar mer än signaleffekter.