prot · GZ0983 · 2012-03-15 00:00:00 — Sedan är det mycket möjligt att det finns privata intressen som gärna skulle se att skattebetalarna satsade stora pengar på olika projekt. Men vår uppgift i den här kammaren måste vara att hushålla noga med skattebetalarnas pengar. Jag vill i det här sammanhanget passa på att göra upp med en myt som har förekommit i debatten. Det är att svensk försvarsindustri skulle befinna sig i vad som beskrivs som ett väldigt svårt läge. Låt oss vara klara på en sak! Det går bra för svensk försvarsindustri på många sätt. Det räcker med att titta i årsredovisningarna för flera av våra största företag för att se att det har skett en omsättningsökning . Hur kommer det sig att den är i gott skick? Jag tror att det är flera faktorer som ligger bakom. En sådan är att trots sin ringa storlek har ett stort kunnande, välutbildad arbetskraft, gott samarbete mellan fack och näringsliv liksom ett bra företagsklimat. Ytterligare en faktor är att vi i har en industri som inte har gömts bakom subsidier, tullmurar eller regleringar. I stället har det ställts krav på effektivitet, fokusering och konkurrenskraft. I det långa loppet är jag övertygad om att det här är en stor konkurrensfördel för svensk försvarsindustri. Här finns nämligen en stor möjlighet. går av försäljningen på export. Det är viktigt att vi har möjlighet att fortsätta exportera, självklart under ett strikt regelverk. Men när allt fler länder i nu gör neddragningar av sina inköp kommer det att tvinga fram samarbete mellan länder och ställa ökade krav på kostnadskontroll. Men i detta finns också en fara, som flera talare har varit inne på . Om omvärlden uppfattar att nu skulle börja dra sig inåt ökar naturligtvis risken för att andra länder ska göra detsamma. Det skulle vara synnerligen allvarligt för som är ett exportberoende land. Det ligger i vårt intresse att svenska företag har möjlighet att verka på en global marknad. har alltid varit ett land som har varit öppet mot omvärlden. Det är så vi har gjort det här landet rikt. Det har byggt upp mycket av vårt välstånd. Jag tror att ytterligare en fara skulle vara att låta politiken gå in och avgöra de strategiska besluten för hur svensk försvarsindustri ska utvecklas framöver. Jag betvivlar naturligtvis inte att det på många områden finns en stor kompetens bland kammarens ledamöter, men vi är folkvalda, inte företagsledare. De rollerna ska inte blandas ihop. För skattebetalarnas del riskerar olika former av stödprogram att också försätta oss i en situation där handlingsfriheten skulle begränsas vid framtida materielinköp. De industrier som staten har varit med och satsat pengar på tycker nog många att man också har ett ansvar för i fortsättningen. Avslutningsvis: diskuterade tidigare beväpningen till våra Visbykorvetter. Det är ett ganska gott exempel i det här sammanhanget. För Visbykorvetterna påbörjades utvecklingsarbetet i stort sett som revs, , och de utvecklades för dåtidens hotbild. Det första fartyget sjösattes och överlämnades till Försvarsmakten . hann vi uppleva kollaps, Natos och runt , , kriget mot terrorn och uppkomsten av hot från pirater på flera håll i världen. Jag är inte helt övertygad om att Visbykorvetterna hade sett ut som de gör om de hade anskaffats . Vi ska på goda grunder vara väldigt stolta över svensk skeppsbyggarkonst, men det här understryker återigen betydelsen av kortare ledtider vid materielanskaffning för att kunna möta en föränderlig hotbild i en föränderlig värld. Med det, fru talman, vill jag yrka bifall till förslaget i betänkandet. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under 13 §.) Föredrogs försvarsutskottets betänkande 2011/12:FöU4 Kustbevakningsdatalag (prop. 2011/12:45). 98 (SD): Till att börja med vill jag yrka bifall till SD:s reservation. Anställda vid , likaväl som polismän, har till sin nackdel vid tjänsteutövning mindre sin materiel och utbildning än möjligheterna till robust kommunikation. Den nya kustbevakningsdatalagen är bra och öppnar för en effektivisering av viktig kommunikation. Som enda invändning har jag yrkat på att en tröghet inte ska jobbas in. Jag anser att och de regionala polismyndigheterna bör få lagstadgad direktåtkomst till de personuppgifter som gjorts gemensamt tillgängliga av för egen del även inom de icke brottsbekämpande verksamheterna. Inom områden som sjöövervakning, räddningstjänst och sjöfartsskydd krävs enligt lagförslaget regeringens föreskrift för att en annan myndighet ska få direktåtkomst till personuppgifter som gjorts gemensamt tillgängliga för . kan och bör slå fast att samverkan mellan och polisen är så viktig att en lagstadgad rätt till direktåtkomst för polisen till dessa uppgifter bör slås fast. Det får inte finnas en tvekan om att även polisen kan äga fri tillgång när insatser vid sjöövervakning, räddningstjänst och sjöfartsskydd lämpar sig för gemensam tillgång inom . 99 (M): Alliansregeringen fortsätter sitt arbete med att uppdatera äldre lagstiftning till dagens nya förutsättningar. har en ny polisdatalag antagits. En ny tulldatalag ska förhoppningsvis tas fram framöver, och debatterar vi den nya kustbevakningsdatalagen. Syftet med denna lag är att ge möjlighet att behandla personuppgifter på ett ändamålsenligt sätt i sin operativa verksamhet och skydda människor mot att deras personliga integritet kränks vid en sådan behandling. Våra brottsbekämpande myndigheter, till exempel polisen, och , måste i sitt arbete ges möjlighet till behandling och utbyte av personuppgifter för att kunna bedriva en effektiv brottsbekämpning. Därom är vi alla överens. Å andra sidan har vi som lagstiftare också en skyldighet att säkerställa att invånarnas personliga integritet inte kränks utan anledning. Varje intrång i den personliga integriteten måste således vara befogat ur ett brottsbekämpningsperspektiv. Genom införandet av dagens kustbevakningsdatalag får en teknikneutral, tidsenlig och flexibel reglering där de yttre ramarna kring hur personuppgifter får behandlas inom operativa verksamheter slås fast. Personuppgifter får endast behandlas inom den brottsbekämpande verksamheten hos om det behövs för att 1.förebygga, förhindra eller upptäcka brottslig verksamhet 2.utreda eller beivra brott 3.fullgöra de förpliktelser som följer av internationella åtaganden och överenskommelser. Kring de internationella åtagandena kan nämnas , det vill säga det polisiära samarbetet, Europol, som är åklagarnas samarbete, samt utländsk kustbevakning eller tullmyndighet inom ESS-samarbetet. Tillgången till personuppgifter begränsas enligt denna lag till vad varje tjänsteman inom behöver för att kunna fullgöra sina uppgifter. Personuppgifter som inhämtat avseende sin egen brottsbekämpning får även genom direktåtkomst delges andra brottsbekämpande myndigheter, som , polismyndigheterna, , , och . Liksom inom begränsas dock tillgången till personuppgifter till vad varje tjänsteman inom dessa myndigheter behöver för att fullfölja sina arbetsuppgifter. Några så kallade slentriansökningar bland personuppgifter är således inte accepterade. Det är upp till respektive myndighet att kontrollera och säkerställa att deras tjänstemän följer denna begränsning, och det görs . bedriver även verksamheter som inte direkt kan kategoriseras som brottsbekämpning. Dessa verksamheter kan vara till exempel sjöövervakning, ärenden om vattenföroreningsavgift, sjöinformation, räddningstjänst eller sjöfartsskydd. I nämnda verksamheter behandlas inte uppgifter av känslig karaktär, som till exempel enskildas personliga förhållanden, i samma utsträckning som i den brottsbekämpande verksamheten. I dessa fall anses det därför inte vara nödvändigt att det i denna lag uttryckligen fastslås vilka myndigheter som kan komma att få direktåtkomst till eventuella personuppgifter. Det är i stället upp till regeringen eller den myndighet regeringen bestämmer att meddela vilka myndigheter som bör ha direktåtkomst till uppgifter inom icke brottsbekämpande verksamhet. från har reserverat sig mot lagförslaget och anser att och polismyndigheterna bör få direktåtkomst till personuppgifter som gjorts gemensamt tillgängliga av inom dess icke brottsbekämpande verksamhet, utöver det samarbete som redan enligt den här lagen ska förekomma inom brottsbekämpningen. Jag har svårt att se vinsten med att och polismyndigheterna får direkt åtkomst till uppgifter på dessa områden. Hade det varit frågor som berörde eventuell brottsbekämpning, som ju denna lag föreslår, hade jag förstått det bättre, men jag ser inte riktigt vad polisen vinner på att få denna direkta åtkomst. Vad anser att och polismyndigheterna har för behov av att ha den här direktåtkomsten till ytterst få personuppgifter avseende sjöövervakning, räddningstjänst, ärenden om vattenföroreningsavgift och sjöinformation? Som jag sagt: Hade svaret varit att det var eventuella brott man var ute efter hade det varit en annan sak. Men i detta fall har jag lite svårt att se varför polisen skulle ha tillgång till den icke brottsbekämpande verksamhetens uppgifter. För att kunna göra en bedömning eller en avvägning mellan effektiv brottsbekämpning och skydd för människors personliga integritet måste vi veta hur viktig tillgången till aktuella personuppgifter är för och polismyndigheterna. Mig veterligen har varken eller polismyndigheterna efterfrågat tillgång till uppgifter i dess icke brottsbekämpande verksamhet. När det gäller den brottsbekämpande verksamheten förstår jag det fullt ut, men i det här fallet förstår jag det inte. Jag tror att och polismyndigheterna med varm hand överlåter dessa uppgifter till sina kolleger inom . Det bör också sägas att bara för att en myndighet inte har direkt åtkomst till uppgifter betyder det inte att myndigheterna inte samarbetar inom områden där så är lämpligt. Kustbevakningsdatalagen tillgodoser de brottsbekämpande myndigheternas behov av informationsutbyte och personuppgiftshantering. värnar den om skyddet för medborgarnas rätt till personlig integritet. Jag välkomnar den nya lagen och yrkar bifall till förslaget i betänkandet och avslag på reservationen. 100 (V): När vi hanterar det här ärendet som handlar om hantering av olika uppgifter och datahantering är det viktigt att komma ihåg att diskussionen handlar både om registrering och om hur man hanterar olika personuppgifter till exempel. Man måste vara väldigt försiktig. Jag tror att den här förändringen är bra, och vi ställer oss bakom utskottets förslag som jag härmed yrkar bifall till. Här finns något slags harmonisering som innebär att man bör ha något slags likvärdig behandling på olika ställen. Just det här blir också en teknikneutral lagring, vilket var inne på, och det är väldigt bra. måste man naturligtvis vara mycket försiktig med all information som handlar om personuppgifter, sekretess och den personliga integriteten. Därför vill jag yrka avslag på reservationen från . Jag tror att det är för mycket och att det till och med kan vara lite farligt att nästan slentrianmässigt yrka på att allt ska vara tillgängligt i de här sammanhangen. Jag tror att det är där vi måste sätta en gräns. Det är bra att vi tillåter att man jobbar med de bitarna som är föreslaget i utskottet, men jag tror att det är farligt om man bara slentrianmässigt går på att vi ska ha tillgång till mer. Jag yrkar därför bifall till utskottets förslag och avslag på reservation. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under 13 §.) 10 § Några begravningsfrågor Föredrogs betänkande 2011/12:KU11 Några begravningsfrågor (prop. 2011/12:51). 101 i (S): Betänkandet vi hanterar utgår från som leddes av nuvarande direktör och regeringens proposition 51. Frågorna kanske inte är så mycket diskuterade som de borde, eftersom det här faktiskt är frågor som berör oss alla. Från Socialdemokraternas sida har vi inga avvikande meningar eller reservationer. Vi tycker att frågorna har landat inom rimlighetens gränser och yrkar därför bifall till förslaget i betänkandet. Betänkandet tar upp några viktiga frågor som vållat problem och diskussioner. Det handlar bland annat om längsta tid mellan dödsfall och gravsättning, begravningsavgiften i förhållande till kyrkoavgiften, länsstyrelsernas ansvar som tydliggörs och kraven på begravningsombuden som utökas och förtydligas. Tiden mellan dödsfall och gravsättning har ökat med i genomsnitt över . Genomsnittet i landet låg 2008 . I är mellan . Den långa väntetiden handlar nästan uteslutande om att de anhöriga vill ha gudstjänsten en viss dag, oftast , i en viss kyrka med en viss präst och sedan minnesstunden i ett visst församlingshem. Detta ska man ha stor respekt för. Att anordna en begravning är både ett sätt att bearbeta sorgen och ett sätt att ta farväl av en kär person. Men blir det en alltför utdragen process försvåras arbetet med att ta hand om den avlidna. Det fordras bårhusplatser. Det kan innebära fler transporter mellan platser och det kan också krävas balsamering. Därför, fru talman, tycker vi ändå det är bra med en tidsgräns och tillstyrker förslaget i betänkandet. Men ibland går det inte att lösa inom en månad, och då måste man också ha respekt för det. Det kan vara en anhörig som väldigt gärna vill eller bör vara med och som inte har möjlighet inom en månad. Det kan också finnas andra skäl. Utredningen hade förslag på att huvudmannen skulle få lämna anstånd upp och informera om beslutet. Regeringen föreslår dock ingen ändring mot vad som sker , utan ansökan ska även i fortsättningen lämnas till som undersöker anledningen till dröjsmålet. Vi tillstyrker detta. Det är bra att det inte är huvudmannen som beslutar. Det kan nämligen finnas ekonomiska intressen i frågan, eftersom de har rätt att ta betalt för förvaring som överskrider den längsta tillåtna tiden. Vi tycker heller inte att bör ha detta uppdrag. har ett tillsynsansvar över verksamheten. Myndigheten ska granska hur huvudmannen och begravningsombuden hanterar verksamheten, och då är det bra att beslut om anstånd ligger på annan myndighet. Det är också naturligt, eftersom hanterar folkbokföringsfrågorna. Men det är viktigt att även denna fråga följs upp och är föremål för tillsyn. Hur det ska gå till får regeringen återkomma till. får ändå ett utökat tillsynsansvar, och det är bra. Ansvaret koncentreras till sju länsstyrelser i landet. Det innebär förhoppningsvis mer kunskap och mer likvärdig bedömning, men det kan också innebära längre resor för de tjänstemän som ska göra tillsyn. Risken finns att det inte blir mer tillsyn än vad det är utan att det endast sker när behovet är påkallat, vilket är olyckligt. Men det får tiden utvisa. Det är bra att tillsynsansvaret tydliggörs. Det sker gravsättning på många olika sätt. Fler och fler är rörliga inom och utom landet och tycker att det är bra med en möjlighet till gravsättning utan att ha en grav att ta hand om eller behöva betala skötsel för. Den begränsade gravrätten innebär att upplåtaren har skötselansvaret. Då är det också naturligt, tycker vi, att upplåtaren har bestämmanderätt över vilka utsmyckningar som får förekomma, i vilken utsträckning blommor får förekomma eller var gravljusen ska placeras. När separationen skedde mellan kyrka och stat infördes begravningsombud. Det är en viktig funktion där det ingår att bevaka de olika delar som finns inom begravningsväsendet. Fler och fler har lämnat kyrkan. Andra har en annan trosuppfattning. Men kyrkan är ansvarig för all begravningsverksamhet, utom i och , där kommunerna är huvudmän. Då är det viktigt att det finns ett ombud som kan bevaka icke medlemmars intresse. Men detta ombud måste ha kunskap, inte bara om andra religioner utan ombudet måste även kunna bedöma rimligheten i den avgift som tas ut av alla. Då är det också viktigt att ombudet får tillgång till handlingar och de ekonomiska redovisningar som finns kring den verksamhet som han eller hon är satt att bevaka. Här har ett ansvar både vid förordnandet och för utbildningen. Det sista jag vill ta upp, fru talman, är begravningsavgiften. Det är bra att den separeras från kyrkoavgiften så att alla, även de som har sitt medlemskap i , tydligt kan se vilken summa som avsätts för begravningen. Frågan om samma avgift i hela landet har varit uppe i utskottet vid ett flertal tillfällen. Skillnaden är mycket stor över landet, och skatte- och tullavdelningen på kom med en utredning kring lika avgift . Den frågan får vi i utskottet följa och med all säkerhet återkomma till. Men i detta betänkande tydliggörs avgiften för alla, inte bara för dem som står utanför . Det tycker vi från Socialdemokraterna är bra. 102 MONTASER ENEIM (M): Vi har fått en proposition från regeringen angående några begravningsfrågor. Detta är frågor som kräver respekt och seriositet och som inte ska avhandlas med lätthet. Det finns en utredning som ligger till grund för regeringens proposition. Man har gjort några överväganden som syftar till att slå vakt om värdigheten i begravningsprocessen och underlätta för anhöriga i . Alla hamnar vi i den situationen då en närstående går bort och då sorgen kan både lamslå och kännas oöverstiglig. Regler och lagar ska i denna stund vara utformade så att de är så enkla och bistående som möjligt. Stödet från samhället ska garantera alla ett värdigt avsked. Propositionen föreslår ändringar i begravningslagen enligt följande. Den längsta tillåtna tiden mellan dödsfall och gravsättning eller kremering förkortas till en månad. Genom ändringen tydliggörs att en gravrätt kan upplåtas med begränsningar. Förslag finns också om återupptagande av återlämnad gravrätt. Begravningsavgiften för dem som är medlemmar i görs fristående från kyrkoavgiften. ansvarar för tillsynen av begravningsverksamheten. Dessutom får rätten att inspektera verksamheten. Slutligen utökas och förtydligas kraven på begravningsombud som förordnar. En förkortning av tiden mellan dödsfall och gravsättning eller kremering leder till att behovet av balsamering minskar. Detta bedöms positivt från såväl miljömässiga som arbetsmiljömässiga utgångspunkter. Begränsad gravrätt avser gravanordningens utseende och struktur samt gravplatsens utsmyckning. Det är upplåtaren som har ansvaret för att gravplatsen hålls i ordnat skick. En separation av begravningsavgiften från kyrkoavgiften skulle markera att begravningsverksamheten är helt fristående från kyrkans övriga verksamhet. ska få rätt att inspektera verksamheten för att fullgöra sitt tillsynsansvar och på begäran få upplysningar som behövs för tillsynen. Begravningsombudet bör ha kunskaper inom ekonomi samt kunskaper om och förståelse för olika religioner, livsåskådningar och begravningsseder. Låt mig avsluta med att yrka bifall till utskottets förslag, det vill säga bifall till propositionen och avslag på motionen. 103 (C): betänkande i detta ärende är en behandling av regeringens proposition Några begravningsfrågor. Utskottet tillstyrker regeringens förslag i dess helhet. Den viktigaste förändringen är att den längsta tiden från dödsfall till gravsättning förkortas från till en månad. För att få krävs det dispens från . Den ska vara grundad på särskilda skäl. I den nya lagtexten står att en avliden ska kremeras eller gravsättas möjligt och senast efter dödsfallet. Syftet med regeringens förslag är att minska kostnaderna för förvaring av avlidna. I är den genomsnittliga tiden fram till begravning nu . Det har ökat behovet och naturligtvis också kostnaderna för förvaring av avlidna. Att jag tar upp det här i debatten beror på att det är viktigt att allmänheten blir informerad om de nya reglerna med förkortad tid till gravsättning. Reglerna träder i kraft . I övrigt innehåller propositionen och betänkandet frågor om hur gravplatser ska hållas i ordnat och värdigt skick och återupptagande av gravrätt. Länsstyrelserna får ett ansvar för tillsyn av begravningsverksamheten och ges också rätt att inspektera verksamheten. Dessutom ökas kraven på dem som ska förordnas som begravningsombud. Det är länsstyrelserna som förordnar dem och de ska företräda personer som inte är medlemmar i . Detta är viktiga frågor som genom det här riksdagsbeslutet får en, som jag ser det, bra lösning. Jag yrkar bifall till förslag. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under 13 §.) Kammaren beslutade på förslag av tredje vice talmannen att ajournera förhandlingarna till då votering skulle äga rum. 11 § Beslut om begäran om hänvisning av motion Särskilda åtgärder mot organiserad brottslighet (SD) Under överläggningen hade yrkat att kammaren skulle begära proposition på hänvisning av motionen till utskott. Ett bifall till yrkande skulle innebära att frågan skulle hänvisas till . Votering: 284 för avslag 19 för bifall 46 frånvarande Kammaren avslog yrkandet om begäran om proposition på hänvisning av motionen till utskott. Partivis fördelning av rösterna: För avslag:97 S, 95 M, 20 MP, 21 FP, 17 C, 18 V, 16 KD För bifall:19 SD Frånvarande:15 S, 12 M, 5 MP, 3 FP, 6 C, 1 V, 3 KD, 1 - 12 § Beslut om ärenden som slutdebatterats UU7 Nedrustning, icke-spridning och konventionell rustningskontroll samt tillträde till konventionen om klusterammunition Punkt 1 (Strategiska och taktiska kärnvapen) 1. utskottet 2. res. 1 (S, MP, V) Votering: 171 för utskottet 134 för res. 1 44 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 1 S, 95 M, 21 FP, 19 C, 19 SD, 16 KD För res. 1: 96 S, 20 MP, 18 V Frånvarande: 15 S, 12 M, 5 MP, 3 FP, 4 C, 1 V, 3 KD, 1 - Punkt 3 (Bombkapsel 90, transit och investeringar m.m.) 1. utskottet 2. res. 3 (S) 3. res. 4 (MP, V) 4. res. 5 (SD) Förberedande votering 1: 38 för res. 4 19 för res. 5 248 avstod 44 frånvarande Kammaren biträdde res. Förberedande votering 2: 98 för res. 3 37 för res. 4 169 avstod 45 frånvarande Kammaren biträdde res. Huvudvotering: 151 för utskottet 97 för res. 3 56 avstod 45 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 95 M, 21 FP, 19 C, 16 KD För res. 3: 97 S Avstod: 20 MP, 19 SD, 17 V Frånvarande: 15 S, 12 M, 5 MP, 3 FP, 4 C, 2 V, 3 KD, 1 - Punkt 4 (Små och lätta vapen) 1. utskottet 2. res. 7 (MP, V) Votering: 171 för utskottet 39 för res. 7 94 avstod 45 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 1 S, 95 M, 21 FP, 19 C, 19 SD, 16 KD För res. 7: 1 S, 20 MP, 18 V Avstod: 94 S Frånvarande: 16 S, 12 M, 5 MP, 3 FP, 4 C, 1 V, 3 KD, 1 - Övriga punkter Kammaren biföll utskottets förslag. JuU29 Subsidiaritetsprövning av förslaget om inrättande av ett europeiskt gränsövervakningssystem (Eurosur) 1. utskottet 2. res. 1 (M, FP, KD) 3. res. 2 (SD) Förberedande votering: 150 för res. 1 19 för res. 2 136 avstod 44 frånvarande Kammaren biträdde res. Huvudvotering: 136 för utskottet 151 för res. 1 18 avstod 44 frånvarande Kammaren biföll res. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 97 S, 20 MP, 1 SD, 18 V För res. 1: 95 M, 21 FP, 19 C, 16 KD Avstod: 18 SD Frånvarande: 15 S, 12 M, 5 MP, 3 FP, 4 C, 1 V, 3 KD, 1 - 13 § Beslut om ärenden som slutdebatteras vid dagens sammanträde FöU3 Vissa frågor om Försvarsmaktens materielförsörjning Punkt 1 (Nationella säkerhetsintressen m.m.) 1. utskottet 2. res. (SD) Votering: 285 för utskottet 19 för res. 45 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 96 S, 95 M, 20 MP, 21 FP, 19 C, 18 V, 16 KD För res. : 19 SD Frånvarande: 16 S, 12 M, 5 MP, 3 FP, 4 C, 1 V, 3 KD, 1 - Punkt 2 Kammaren biföll utskottets förslag. FöU4 Kustbevakningsdatalag Punkt 1 Kammaren biföll utskottets förslag. Punkt 2 (Direktåtkomst till personuppgifter) 1. utskottet 2. res. (SD) Votering: 286 för utskottet 19 för res. 44 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 97 S, 95 M, 20 MP, 21 FP, 19 C, 18 V, 16 KD För res. : 19 SD Frånvarande: 15 S, 12 M, 5 MP, 3 FP, 4 C, 1 V, 3 KD, 1 - KU11 Några begravningsfrågor Kammaren biföll utskottets förslag. 14 § Justitieombudsmännens ämbetsberättelse