prot · GZ09100 · 2012-04-19 00:00:00 — Det kommer att bli ett problem. Dessutom har regeringen sjösatt en otydlig reformagenda som hotar de mindre och mer regionala högskolorna. är kritiskt till den politik som regeringen för som medför nedskärningar och omfördelningar av medel från mindre och regionala högskolor till större lärosäten. Vi har besökt mindre högskolor, och alla har tagit upp den här frågan. Ska ta vara på sin innovationskraft behövs en bred kompetensförsörjning och en högre utbildning av hög kvalitet i hela landet. Ett antal styrelseordförande från högskolor och universitet skrev för sedan i att man lite förenklat skulle kunna säga att vi håller på att få ett helt nytt högskolelandskap endast på basis av ett budgetbeslut. Omgivningen har huvudsakligen informerats via debattartiklar av och intervjuer med utbildningsministern i olika medier, men inget utredningsarbete har gjorts och inget organiserat samtal med sektorns företrädare och dess intressenter har förts. Alltså har inget av det som normalt borde föregå så stora förändringar som utbildningsministern och regeringen nu sammantaget signalerat skett. Vi ser till skillnad från regeringen ett fortsatt behov av mindre, regionala högskolor. Samhällsutvecklingen kräver det. Det livslånga lärandet kommer att spela en allt större roll. Behovet av kompetensutveckling är tydligt, och senaste rapport om studenternas studiemönster visar att av tidigare studenter återvänder för påbyggnad. Då kan vi inte bara ha ett fåtal stora universitet placerade i storstäder. Det måste vara nära till kompetensutvecklingen både för individer och för företag. Studenterna gör en stor investering både och i pengar när de väljer att utbilda sig och har rätt att förvänta sig att få en utbildning av hög kvalitet. Genom att förbättra sociala villkor ökar förutsättningarna för fler att studera, prestera bättre och nå högre resultat. Regelverken måste underlätta för människor att utnyttja sin potential. Deltidsstudier kan vara ett utmärkt sätt att komma tillbaka till studier efter en tids heltidssjukskrivning. Dagens situation där människor som har kapacitet att studera på deltid tvingas in i heltidssjukskrivning är orimlig. vill genomföra nödvändiga förändringar i regelverket för att möjliggöra för den som är halvtidssjukskriven att studera på halvtid. Den lärarledda tiden måste öka i högre utbildning. av heltidsstudenterna uppger att de har eller mindre av lärarledd undervisning. Många studenter har så lite som med en lärare på . vill i ett första steg att alla studenter får en genomsnittlig lärarledd undervisningstid om minst i grundutbildningen. För detta anslog vi i budgeten. Vi kommer att fortsätta att ge förslag för riktiga kvalitetssatsningar. Jag kommer att teckna den sista meningen, och för att den ska gå fram i mikrofonen kommer jag att tala också, vilket man vanligtvis inte gör, men jag gör det som ett undantag. Teckenspråk ger meritpoäng till högskolor och till universitet precis som andra moderna språk. Det är en seger för teckenspråket. I detta anförande instämde (MP). 97 (SD): Vi har att ta ställning till en rad motionsyrkanden om högskolan från den allmänna motionstiden. Jag vill inledningsvis yrka bifall till en hel del reservationer, nämligen 2, 4, 6, 8, 10, 14, 18, 19, 20, 21, 22 och 31. Det är övertygelse att möjligheter att också konkurrera i en alltmer globaliserad värld är beroende av förbättringar inom utbildningsområdet i allmänhet och inom den högre utbildningen i synnerhet. Vi ser med oro på att resurstilldelningen till den högre utbildningen urholkats , vilket lett till färre timmar lärarledd undervisning och större undervisningsgrupper. Lärare vittnar om obetald arbetstid, och arbetsgivare vittnar om svårigheter med att behålla kompetent personal. Vi kan inte acceptera denna kvalitetsförsämring av den högre utbildningen. Därför har vi valt att skjuta till en hel del medel för att försöka åtgärda situationen. I vår senaste höstbudget, men också i vår kommande vårbudget, skjuter vi till åren 20122015 för att försöka åtgärda bristerna enligt Grundbultens beräkningar. Detta är en viktig del i strävan för att höja nivån på utbildningssystem och komma till rätta med den bristande matchningen på arbetsmarknaden. Det är något som jag berört från denna talarstol och tänkte kort beröra det även . Jag tycker nämligen att det är ett huvudproblem. Jag anser att det är en självklarhet att högre utbildning också ska leda till arbete. Vi menar att det måste ske en effektivisering bland högskolorna för att matcha utbildningsutbudet mot näringslivets behov av kompetens. Frågan om anställbarhet för studenter som genomgår en utbildning på högskola eller universitet är mycket viktig, inte minst med tanke på att samhället satsar mer än på denna verksamhet . Till detta kommer forskningsanslag på . Dessutom är högskoleutbildningens kvalitet och effektivitet oerhört viktig för fortsatta välstånd och konkurrenskraft internationellt sett. För att kunna bedöma de examinerade studenternas framgång på arbetsmarknaden efter avslutade studier menar vi att det krävs en ordentlig uppföljning av lärosätena och deras studenter. Enligt finns det betydande brister i lärosätenas anpassning till aktuell arbetsmarknad och dess behov men också i den uppföljning man bedriver. Det är dock inte bara som pekar på brister vad gäller högre utbildningars och kursers relevans för arbetsmarknaden. Undersökningar genomförda av och Ingenjörer bekräftar att det som tar upp stämmer. I motion Ub508, reservation 10, föreslår vi en rad åtgärder vilka syftar till ökad anställningsbarhet efter avslutad utbildning. Det handlar om bättre uppföljning från lärosätenas sida, ökat samarbete och ökad dialog med företag samt en tydligare högskolelag i frågan. Utöver detta även det har jag berört tidigare avsätter vi betydande resurser till Myndigheten för . Genom denna riktade satsning på menar vi att vi gör det mycket lättare både för företagen att anställa och för våra ungdomar, liksom för äldre som vidareutbildar eller omskolar sig, att få en utbildning som leder till arbete. Det är viktigt. Jag vill, när jag har chansen, slå ett slag för nordisk språkförståelse och lyfta fram motion Ub486, reservation 21. Det framkommer nämligen i Nordiska ministerrådets handlingsplan för nordiskt kulturellt samarbete att den fundamentala förutsättningen för det nordiska kultursamarbetet är språkförståelsen mellan de nordiska länderna. Trots detta visar det sig att språkförståelsen mellan de nordiska länderna blivit sämre, och inte bara sämre utan mycket sämre. Ett exempel på det är när Ungdomens Nordiska råd beslutade att övergå till att använda engelska som arbetsspråk sedan man konstaterat att ledamöternas förståelse av de nordiska språken var så dålig att en effektiv kommunikation på de nordiska språken inte var möjlig. Man kunde helt enkelt inte förstå varandra. Detta är djupt olyckligt. Jag ser med stor oro på att språkförståelsen mellan de nordiska länderna har försämrats, vilket i förlängningen är ett hot både mot den gemensamma nordiska identiteten och mot tanken på en integrerad nordisk arbetsmarknad. , filosofie doktor och lektor vid vid , föreslår bland annat att kunskap om grannspråk, som hon kallar det, och grannspråksundervisning ska införas som krav i examensordningen för lärarexamen med inriktning på svenskämnet. Det tror jag kan vara ett sätt att angripa problemet. I motionen föreslår jag att regeringen tillsätter en utredning med syfte att presentera konkreta förslag på hur den nordiska språkförståelsen ska kunna förbättras. Jag anser att det är ett angeläget problem som vi borde ta tag i. Låt mig avslutningsvis konstatera att samtliga partier är positiva till att höja statusen för teckenspråket, vilket naturligtvis är oerhört glädjande. 98 (V): har inte varit anhängare av meritpoängsystemet. Vi tycker att det är sorterande och kräver medvetna val av elvaåringar. Vi vet att valen kanske inte är särskilt medvetna när man är så ung. Det faller mycket på vilka föräldrar man har, vilket ökar på de stora skillnaderna som vi ser i den svenska skolan. Om man över huvud taget ska ha ett meritpoängssystem och premiera språkkunskaper vid antagning till gymnasieutbildning och till högskolan anser vi att det inte ska missgynna eleven som studerar teckenspråk eller modersmål. Kunskaper som eleven tillägnat sig genom studier i teckenspråk eller modersmål ska naturligtvis vara meriterande på samma sätt som moderna språk. Det är mycket positivt att ett enigt utskott nu står bakom att teckenspråk ska likställas med moderna språk när det gäller meritpoäng. Jag hoppas givetvis att även utskottet, och kanske till och med regeringen, snart kommer till insikt om att kurser i modersmål också ska ge meritpoäng, på samma sätt som kurser i moderna språk. Det skulle höja statusen för ämnet men också stärka de elever som har ett annat modersmål men tvingas välja bort det för att det inte ger meritpoäng. De nya avgifterna på högskolan utestänger en stor grupp studenter som behovet av spetskompetens och internationalisering aldrig varit större. Dessutom hotas vissa tekniska utbildningar när antalet utomeuropeiska studenter nu minskar drastiskt. Den högre utbildningen är central för samhällsutveckling och för vår internationella konkurrenskraft. För är rätten till utbildning en grundläggande rättighet. Högre utbildning måste vara en del av samhället och vara tillgänglig för alla. Därför anser vi att den svenska utbildningen ska vara avgiftsfri för alla. Regeringen måste vidta de åtgärder som behövs för att förhindra de svåra konsekvenser som avgiftsreformen har bidragit till innan det är . Det minskade antalet internationella studenter hotar inte bara utbildningarnas internationalisering utan också deras bredd. Det finns en risk att många utbildningar inte längre kommer att kunna erbjudas. Masterutbildningarna och vissa tekniska utbildningar är särskilt hotade. Denna utveckling är inte bara ett hot mot möjligheter att uppfylla åtagandena i Bolognaöverenskommelsen utan också mot framtida kompetensförsörjning. Därmed yrkar jag bifall till reservationerna 25 och 30. 99 (M): Jag ska här göra ett uttalande och uttrycka en viljeinriktning, som jag vet kommer att nå enighet i kammaren. Vi vill nämligen ha världens bästa skola. Vi vill också ha världens bästa högre utbildning. Det tror jag naturligtvis alla ställer upp på. Dessa två saker hänger intimt ihop med varandra. Det är därför regeringen och allianspartierna har arbetat med nya reformer och ramverk som finns på plats för att skapa en bättre skola. Vi har återupprättat kunskapskraven i skolan. Det tror vi är av vikt för att få en bättre högre utbildning. När jag kom in i utbildningsutskottet frågade jag mig först vad grundkurserna på högskolor och universitet var för något. De fanns inte . Jo, de fanns för att man behövde komplettera sina gymnasiestudier. Det är en skymf mot den högre utbildningen att denna komplettering över huvud taget behövs. Det ska naturligtvis åtgärdas . Man kan då ställa sig några frågor. Varför världens bästa högre utbildning? När och hur? Det ska jag strax återkomma till. Det sker ett enträget arbete på berörda myndigheter och ute på universitet och högskolor för att vi ska få en så bra utbildning som möjligt. Med hjälp av ökad autonomi, ökad konkurrens och flexibilitet ökar vi möjligheterna till höjd kvalitet. Det har kommit en rapport från som pekar på att detta till vissa delar kan vara kontraproduktivt. Vi stiftar lagar i landet, regeringen styr riket och regeringen styr med hjälp av myndigheter som kontrollerar att allt blir som det är tänkt att det ska vara. Vi ser inte något oroväckande i att lägger fram en sådan rapport. Snarare gör de ett gott jobb. Varför är det viktigt? Det är naturligtvis viktigt att står sig bra i internationell konkurrens. Det är av oerhörd vikt att vi får stora, nya framväxande företag som kan ge våra medborgare jobb även . Om vi tittar på de riktigt stora uppfinningarna och innovationerna i svensk företagshistoria kan vi se att många av företagen är gamla. Om vi tittar på en del andra länder, till exempel , ligger genomsnittsåldern för de stora företagen . Den bilden måste vi naturligtvis förbättra. Hur ska detta gå till? Jo, det är genom att staten till en del styr via sitt resursfördelningssystem, att vi gör kontinuerliga mätningar av kvaliteten och med hjälp av autonomireformen, det vill säga att högskolorna i högre utsträckning får styra sig själva. Vad är syftet med högre utbildning? Det är naturligtvis bildning. Det ska vi inte glömma bort, även om vi vill att alla ska vara anställbara. Men vi vill ha en högre utbildning i samhället. Precis som har nämnts i talarstolen tror vi att utbildning leder till ökad frihet och valfrihet för de enskilda människorna. Vi kan alla ställa upp på att det är bra med utbildning. Vi ska också om någon läste ledaren i betänka att det inom vissa områden kan ske en överutbildning. Man pekade på att företagen ibland frågar efter gymnasieekonomer och gymnasieingenjörer, men alltför många vill utbilda sig till civilingenjörer och civilekonomer. Det här kan vi naturligtvis åtgärda med hjälp av ett flexibelt och vaket system. Det är bra med fokus på yrkesutbildningar och spetskunskap, men vi får inte heller glömma tvärvetenskaplig utbildning och forskning. Ett annat bekymmer som har gällt våra studenter är att medelåldern för inträde till högre utbildning har varit hög, likaså har många tagit god tid på sig. Här har vi glädjande nog sett sjunkande tal vad gäller både inträdesålder och genomströmningshastighet. Det är naturligtvis också av vikt för en god samhällsekonomi. Vad gäller då för våra högskolor i landet? Det snackas mycket hit och dit. Vilka ska vara kvar? Ska några slås ihop? Ska några läggas ned? Jag ska en gång för alla, även om jag inte sitter i regeringen, säga att regeringen inte har för avsikt att lägga ned några högskolor alls. Däremot är kvaliteten av vikt i fråga om vilka som bör ha ökad eller minskad verksamhet, men detta är upp till dem själva. Medel finns avsatta i budgeten för dem som vill söka närmare samarbete och kanske till och med samgående. Jag vänder mig även till de eventuella rektorer som tittar på debatten i tv:n; regeringen har inte för avsikt att lägga ned några högskolor alls. Regeringen avser också att ta fram en justerad och förbättrad resursfördelningsmodell som ökar samverkan mellan högskolor och det kringliggande samhället. Vi tror att det är av största vikt. Detta är också mycket viktigt för de små högskolorna runt om i landet. Jag är glad över att det, trots allt, i de stora frågorna finns en samsyn. Det är av största vikt att de miljarder som läggs på området används på ett optimalt sätt. Vi ligger fortfarande i topp i världen. Vi satsar oerhört mycket pengar nästan mest i världen men vi får inte ut riktigt lika mycket. Det ska vi diskutera i debatten om forskning och innovation. Jag vill yrka bifall till förslaget i betänkandet och avslag på samtliga reservationer. (Applåder) (forts. 17 §) Kammaren beslutade på förslag av tredje vice talmannen att ajournera förhandlingarna till då votering skulle äga rum. 15 § Beslut om ärende som slutdebatterats vid dagens sammanträde CU15 Konsumenträtt Punkt 1 (Bluffakturor) 1. utskottet 2. res. 1 (S) 3. res. 2 (SD) Förberedande votering: 95 för res. 1 17 för res. 2 184 avstod 53 frånvarande Kammaren biträdde res. (M) anmälde att hon avsett att avstå från att rösta men markerats ha röstat ja. Huvudvotering: 184 för utskottet 93 för res. 1 19 avstod 53 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 99 M, 22 MP, 18 FP, 15 C, 14 V, 16 KD För res. 1: 93 S Avstod: 1 MP, 18 SD Frånvarande: 19 S, 8 M, 2 MP, 6 FP, 8 C, 1 SD, 5 V, 3 KD, 1 - Punkt 5 (Tydligare regler för fakturors förfallodatum) 1. utskottet 2. res. 5 (SD) Votering: 278 för utskottet 18 för res. 5 53 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 93 S, 99 M, 23 MP, 18 FP, 15 C, 14 V, 16 KD För res. 5: 18 SD Frånvarande: 19 S, 8 M, 2 MP, 6 FP, 8 C, 1 SD, 5 V, 3 KD, 1 - Punkt 8 (Vidareförsäljning av evenemangsbiljetter) 1. utskottet 2. res. 7 (SD) Votering: 277 för utskottet 18 för res. 7 54 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 93 S, 99 M, 23 MP, 18 FP, 15 C, 14 V, 15 KD För res. 7: 18 SD Frånvarande: 19 S, 8 M, 2 MP, 6 FP, 8 C, 1 SD, 5 V, 4 KD, 1 - Punkt 9 (Reklam riktad till barn) 1. utskottet 2. res. 8 (S, MP, V) Votering: 167 för utskottet 129 för res. 8 53 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 99 M, 1 MP, 18 FP, 15 C, 18 SD, 16 KD För res. 8: 93 S, 22 MP, 14 V Frånvarande: 19 S, 8 M, 2 MP, 6 FP, 8 C, 1 SD, 5 V, 3 KD, 1 - Punkt 12 (Leksakers säkerhet) 1. utskottet 2. res. 11 (MP, SD, V) Votering: 241 för utskottet 55 för res. 11 53 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 93 S, 99 M, 18 FP, 15 C, 16 KD För res. 11: 23 MP, 18 SD, 14 V Frånvarande: 19 S, 8 M, 2 MP, 6 FP, 8 C, 1 SD, 5 V, 3 KD, 1 - Övriga punkter Kammaren biföll utskottets förslag. 16 § Aktuell debatt: Hushållens skuldsättning 100 PER (MP): Tack för chansen att få diskutera den här angelägna frågan! Regeringen och speciellt finansminister brukar få beröm för de offentliga finanserna. Den svenska statsskulden ligger, som vi alla känner till, på en låg nivå jämfört med många andra länder, till exempel krisekonomierna i . Det är något som vi gemensamt ska vara stolta över och värna. Men och det är ett viktigt men det är inte hela bilden. I skuggan av skuldkrisen i har ett annat problem vuxit sig starkare i . Det är de svenska hushållens privata skuldsättning, som har ökat . Där finns det nu en risk för att en fortsatt skuldsättning kan leda till ekonomisk instabilitet. Läget har blivit så allvarligt att har utfärdat en varning till . har också speciella erfarenheter av stigande skuldsättning. Den svåra ekonomiska kris som drabbades av utlöstes till stor del av att fastighetspriserna steg och tvingade hushållen att just ta stora skulder. När priserna sedan vände nedåt krympte säkerheten för lånen ihop, många låntagare kom på obestånd, och flera svenska banker hamnade i svåra ekonomiska problem. När staten sedan, i kombination med ökande arbetslöshet, tvingades rädda bankerna innebar det att på bara gick från att ha haft västvärldens starkaste statsfinanser till att ha västvärldens svagaste. ser vi samma tendenser igen, med stigande huspriser och ökande skuldsättning. En del åtgärder har visserligen vidtagits, till exempel bolånetak, och tillsatte regeringen en utredning om hushållens skuldsättning, efter det att vi hade begärt denna debatt. Men trots det ser vi hur skulderna bland hushållen fortfarande stiger. Jag ser fram emot dagens debatt och att diskutera den här viktiga frågan. Jag vill också passa på att skicka med en fråga till den ansvariga ministern: det något exempel från historien eller från andra länder där man har sett av stigande skuldsättning som inte till slut har lett till finansiell instabilitet? 101 Statsrådet (M): Låt mig börja med att säga att konsumentfrågor och att förbättra hushållens situation på våra finansiella marknader är frågor som ligger mig varmt om hjärtat. Därför välkomnar jag och initiativ till den här debatten. publicerade den så kallade Alert Mechanism Report. Denna rapport den första i sitt slag analyserar potentiella makroekonomiska obalanser i EU:s medlemsländer. Detta är en viktig del i förstärkningen av den ekonomisk-politiska samordningen i EU, och det välkomnas från svensk sida. En viktig lärdom av finanskrisen är att ha ett helhetsperspektiv på ekonomin och dess beståndsdelar. Rapporten går därför igenom en bred uppsättning indikatorer i syfte att få tidiga signaler om den ekonomiska utvecklingen. Upptäcks överskridna gränsvärden kommer detta vid behov att följas upp med en djupgående bedömning av det enskilda landet. Där kommer också övrig relevant information att beaktas, och först i detta skede är det möjligt att avgöra om någon verklig obalans föreligger. Med anledning av att tröskelvärden passerats för fyra av de tio huvudsakliga indikatorerna har , som ett av tolv EU-länder, blivit föremål för en djupgranskning. Det gäller högt bytesbalansöverskott, sjunkande exportmarknadsandelar i världen, stigande bostadspriser samt hög privat skuldsättning. Jag tänker här bemöta kommissionens kritik om stigande bostadspriser och hög privat skuldsättning. har beslutat om allmänna råd om begränsning av lån mot säkerhet i bostad. Bolånetaket, som det brukar kallas, trädde i kraft och innebär att lån med bostad som pant inte får överskrida av bostadens marknadsvärde. Målet för regleringen är att motverka en osund kreditgivning på bolånemarknaden och allt högre belåningsgrader. publicerade en undersökning om effekten av bolånetaket. En slutsats är att hushållens belåningsgrad för nya lån har minskat. Dessutom har inspektionen genomfört stresstester för att belysa hushållens känslighet för ränteuppgångar, inkomstbortfall och prisfall på bostäder. tolkade resultaten som att de svenska bolånen inte hotar den finansiella stabiliteten. Stigande huspriser är ett annat område där vi har en blinkande varningslampa i kommissionens rapport. Frågan är om det är en bubbla vi ser. Det finns gott om undersökningar om rimligheten i nivån på bostadspriserna. Flera analyser menar att bostäderna i i allmänhet är övervärderade och väntar sig priskorrigeringar nedåt. finner i en analys som publicerades att de höga bostadspriserna i stor utsträckning kan ges naturliga ekonomiska förklaringar, till exempel högre disponibelinkomster, högre förmögenheter samt lägre räntor. Även slopandet av fastighetsskatten har haft en bidragande effekt. Sammanfattningsvis är det svårt att belägga att det finns en prisbubbla på bostäder i . Vi kommer att fortsätta följa denna utveckling noga, och vi välkomnar den analys som kommissionen gör på området. Bostadslånen utgör av de svenska hushållens skulder. har hushållens skuldsättning stigit kraftigt i takt med bostadspriserna, och under nästan steg också hushållens belåningsgrader för nya lån, det vill säga bolånens storlek i förhållande till bostädernas marknadsvärde. Hushållens skuldkvot om av bnp ligger på en historiskt hög nivå. Detta ger naturligtvis fog för viss oro. ligger räntekvoten, det vill säga hushållens ränteutgifter i förhållande till disponibel inkomst, nära snittet . Det är värt att notera att skuldkvoten ökade relativt blygsamt , med . Detta är den lägsta årliga ökningstakten och kan ses som en signal om att hushållen anser att skulden är lagom stor i förhållande till inkomsterna. Utrymmet för alternativa tolkningar är dock stort. Det skulle exempelvis också kunna vara så att det har blivit svårare för hushållen att låna pengar. För att bedöma om hushållens skuldsättning utgör en obalans är det lämpligt att titta på hushållens möjlighet att varaktigt hantera sina löpande ränteutgifter samt eventuella amorteringskrav. beräknas av hushållen ha ränteutgifter före skatteavdrag som överstiger av deras disponibla inkomster. Om vi tittar tillbaka på hur det såg ut har denna siffra sjunkit markant. Motsvarande andel uppgick till . Detta ska alltså ställas mot 2012. Hushållens skulder kan också ställas i relation till deras tillgångar. konstaterar i sin senaste rapport att hushållens totala förmögenhet är mer än fem gånger så stor som deras disponibla inkomst. Detta innebär att de totala tillgångarna är cirka så stora som skulderna. I prognos stiger hushållens skuld som andel av disponibel inkomst från i slutet av . , , räknar med en skuldkvot på . Det är visserligen bekymmersamt, men denna prognos ligger ändå en bit ifrån de som Per tidigare hänvisade till. Men, som sagt, det finns all anledning att använda den information som kommissionen ställer samman för att förebygga uppbyggnad av framtida obalanser.