prot · GZ09124 · 2012-06-05 00:00:00 — 1 § Justering av protokoll Justerades protokollet för . vice talmannen meddelade att (M) avsagt sig uppdraget som suppleant i socialutskottet. Kammaren biföll denna avsägelse. 3 § Anmälan om inkomna uppteckningar från EU-nämndssammanträde vice talmannen anmälde att uppteckningar från sammanträde inkommit. 4 § Anmälan om fördröjda svar på interpellationer Till hade inkommit följande skrivelser: Interpellation 2011/12:388 Till Interpellation 2011/12:388 ockupation av och konsekvenserna därav av (S) Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är resor. (M) Enligt uppdrag 2011/12:389 Till Interpellation 2011/12:389 agerande mot av (V) Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är resor. (M) Enligt uppdrag Interpellation 2011/12:420 Till Interpellation 2011/12:420 Bostadsfrågor av Amineh Kakabaveh (V) Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är redan inbokade engagemang. (KD) Enligt uppdrag och rättschef 5 § Hänvisning av ärenden till utskott Föredrogs och hänvisades Propositioner 2011/12:155 till skatteutskottet /12:157 till Skrivelse 2011/12:154 till utrikesutskottet Redogörelse /12:RR5 till finansutskottet (Ersätter rapporten som bordlades .) 6 § Förnyad bordläggning Föredrogs och bordlades åter Miljö- och jordbruksutskottets betänkande 2011/12:MJU25 betänkande 2011/12:UU17 betänkanden /12:TU16 och TU13 7 § Svar på interpellation 2011/12:366 om en modern polisutbildning 1 (): har frågat mig hur jag avser att säkra kvaliteten på den framtida polisutbildningen i . Låt mig först säga att det är naturligt att antalet studenter på polisprogrammet varierar mellan olika år. Polisutbildningen vid Linnéuniversitetet i genomförs som en uppdragsutbildning på uppdrag av , och efterfrågan på polisstudenter beror på hur efterfrågan ser ut hos den enda arbetsgivaren, polisen. Regeringens mål om 20 000 poliser är uppfyllt, och antalet poliser ska nu ligga kvar på den nivån. Efterfrågan på nyutexaminerade polisassistenter kommer därför troligen att ligga på en jämnare nivå och bli mer förutsebar . När det gäller kvaliteten på polisutbildningen som bedrivs i har jag inte fått några indikationer på att kvaliteten skulle vara ifrågasatt av vare sig studenter, lärare eller polismyndigheter, tvärtom. Avslutningsvis vill jag poängtera att det ankommer på att tillsammans med lärosätena säkerställa att innehållet i polisutbildningen utvecklas för att möta omgivningens förväntningar och krav. 2 (S): Denna interpellationsdebatt handlar om två saker. Det ena är att det är dags att skapa en modern polisutbildning. Polisutbildningen måste bli en högskoleutbildning för att klara framtidens brottsutmaningar. Med den utvecklingsmöjligheten kan vi skapa en bättre kvalitet och få bättre möjligheter för forskning på området. Det andra gäller antalet utbildningsplatser, i det här fallet i . Mot bakgrund av detta känns ministerns svar lite slentrianmässigt. Det funkar bra, och med detta är ministern och regeringen nöjd. Jag kan då inte låta bli att säga att ministern inte på något sätt försöker sätta sig in i hur det är att bedriva en uppdragsutbildning där antalet studenter varierar. Den ena terminen har man 216 studenter. Nästa termin har man kanske 150 studenter. Vid förra intaget vi tar som exempel var det 75 studenter. Det kan låta som att det inte är så konstigt och att det bara är att anpassa kostymen till antalet studenter. Men så enkelt är det inte. När man har studenter måste man ha lärare och klara kompetensen. Det är klart att man vill ha den bästa kompetensen till sina utbildningsplatser, de bästa lärarna. Men vilka lärare är det då som söker sig till den här typen av utbildningar, när man inte vet om man nästa termin kommer att ha något jobb över huvud taget? Det hade varit väldigt intressant om ministern över huvud taget omnämnt det i sitt svar. Hur ska man kunna bedriva en bra utbildning när det går så mycket upp och ned? Det finns naturligtvis även annan utbildning där antalet platser varierar, som i grundskolorna. När våra barn ska börja första klass går det upp och ned hur många ungar det är som börjar. Skillnaden är bara att man då vet i förväg på ett ungefär hur det är. I det här fallet får man besked sju terminen börjar om hur många platser man har, och så ska man anpassa kostymen. Det känns inte som att detta ger trygghet och säkerhet för vare sig studenterna eller dem som genomför uppdragsutbildningen. Ministern borde väl ändå det minsta lilla kunna erkänna att det finns en problematik här. Det är inte för att det skulle vara något stort problem allmänt med utbildningen, vilket man kan uttolka i det svar som ministern gett, utan frågan är snarare: Hur löser vi problematiken , så att vi har kompetent personal som vill vara kvar på våra utbildningsplatser för att studenterna ska få den bästa möjligheten? En polis utbildas , det vill säga fyra terminer. Den femte terminen är de aspiranter. När man är aspirant är man ute i den tuffa verkligheten. 3 (): Interpellationen styr det svar man får. Frågan i interpellationen var hur man skulle säkra kvaliteten på utbildningen i . Jag har stor förståelse för svårigheten för utbildningsanordnaren när antalet studenter varierar. Det finns naturligtvis en enkel lösning på det: att hålla ett jämnt antal studieplatser. Men sedan får en del poliser inga jobb. Detta går inte med nuvarande regelverk. Därav har problemen kommit. Det jag berättar i svaret är att vi ser framför oss att detta kommer att jämnas ut. Vi har nått en högre nivå på antalet poliser, som alliansregeringen utlovade. Än så länge har jag inte de resurser som skulle krävas för att ytterligare öka dimensioneringen av svenskt polisväsen. Det gör att jag tror att vi kan räkna med ett något jämnare behov av nya utbildade poliser . Men det där fluktuerar lite grann. Jag har stor respekt för svårigheterna. Det gäller inte bara lärarna, utan naturligtvis finns det många utbildningsmoment som behöver en viss stabilitet för att hålla den kvalitet som kan krävas. Jag har stor respekt för det. Å andra sidan har tidigare regeringar valt vilket jag tycker var riktigt att inte fokusera och koncentrera all polisutbildning till ett enda ställe. Det hade möjligen underlättat något. Men man har sett ett värde i att vi har polisutbildningar på åtminstone tre håll. Våra erfarenheter av både och är mycket goda. Jag tror inte att det valet vore en lösning på den problematiken. Jag ser alltså problemen, men tror att det kan bli något lättare framöver. Sedan har vi den andra frågan som tar upp där utgångspunkten var påståendet att det är dags att skapa en modern polisutbildning. Jag vill börja med att säga att vi har en modern polisutbildning. Jag tror inte att vi någonsin har haft så väl utbildade poliser som vi får ut från polisutbildningarna . Däremot tillsattes en utredning och bedrivs ett arbete på med frågan: Hur ska polisutbildningen se ut för att vi ska ha poliser som klarar av de utmaningar som de då ställs inför i sitt arbetsliv? När det gäller utbildningsreformer och utbildningsarbete måste man ha ett helt annat perspektiv. Det handlar inte nödvändigtvis om kritik av nuvarande utbildning. Det är viktigt att säga att av de utredningar och utvärderingar som har gjorts och också av remissinstanserna framgår väldigt tydligt att man ser väldigt hög kvalitet i den polisutbildning vi har . Det är i en del av de praktiska momenten som man tycker att det finns brister än i de teoretiska delarna, vilket möjligen skulle tala emot en högskoleutbildning. gör inte jag det av det enkla skälet att vi ser värdet av de utbildningsdelar som vi får via uppdragsutbildning och på annat sätt på högskolenivå eftersom polisyrket är väldigt komplext. Det är och borde vara självklart att elever får högskolepoäng för högskolekurser de går också under polisutbildningen. Frågan om den framtida polisutbildningen är komplex. Jag har också tidigare gett beskedet här i kammaren att vi kommer att återkomma med besked om hur vi ser på den. Det finns de som tycker att det borde gå fort. Men har man ett ordentligt perspektiv att det ska vara en utbildning som är relevant för den verksamhet som bedrivs och hur polisen utvecklas får man nog se till att man gör hemläxan ordentligt. 4 (S): Ministern säger: Som man frågar får man svar. Min fråga lyder: Det råder stor osäkerhet om hur polisutbildningen i ska fortgå. Att bedriva en kvalitativ utbildning där man den ena terminen får 150 nya studenter, nästa termin 75 och nästa kanske noll nya studenter kan vara mycket svårt, inte minst utifrån den personalpolitik som man då ska bedriva. På detta svarar ministern: Det är naturligt att antalet studenter på polisprogrammet varierar mellan olika år. Detta på tal om som man frågar får man svar. Man får väl hoppas att landets justitieminister tänker lite längre än så utifrån det som är kopplat till personalpolitik och hur man skapar långsiktighet. Det måste ändå vara viktigare än att ge den typen av svar här i kammaren. Visst har vi i en modern polisutbildning. Men den behöver bli än modernare. Visst är det viktigt att vi tittar på hur polisens utbildning ska se ut . Men det är här och som vi behöver modernisera polisutbildningen ytterligare och gå emot att polisutbildningen blir akademisk. Vi kan inte minst i , där polisutbildningen ligger på Linnéuniversitetet, se vad det har betytt både för polisutbildningen och för alla de andra studenterna utifrån alla andra program som de läser när dessa två kulturer möts och vilket sprängstoff det blir utifrån ökad kunskap. Det borde vara en förebild för ministern så att hon nu äntligen kommer till skott. Ministern säger ju att vi nu äntligen detta år, 2012, ska få besked om polisutbildningen angående högskolebehörighet. Det är ett tag sedan den utredning som ministern hänvisade till var klar. Det är kanske inte något fel av mig att här i kammaren stå och uttrycka att det kanske vore . Vi socialdemokrater tycker och har länge drivit frågan att det borde bli högskolebehörighet. Att få ett besked att ministern och regeringen äntligen kommer till skott är inte att gå för fort fram. För alla dessa studenter, oavsett om de finns i , eller eller kanske läser på distans, är det viktigt att få ett besked utifrån långsiktighet. Det är samma sak för alla dem som jobbar som lärare. Kan de känna någon form av trygghet utifrån att det kommer att bli stabilare vad gäller fördelningen av antal platser ? Jag hoppas att ministern kan ge lite tydligare besked i sitt nästa inlägg. 5 (FP): Vi har haft debatten om polisutbildningen ett antal gånger både i justitieutskottet och delvis i utbildningsutskottet. Det är väldigt intressant att lyssna på Socialdemokraternas företrädare. De kopplar direkt höjd kvalitet och en modern polisutbildning till att man akademiserar utbildningen ytterligare. Jag kan inte låta bli att jämföra med till exempel som vi också brukar nämna när det gäller utbildning och koppling till arbetsmarknaden. De utbildningarna sker över två eller . Det är som har en utbildning som är direkt anpassad efter branschens behov. säger inte vi från att den nya polisutbildningen enbart ska inriktas på en yrkeshögskolebildning. Men varför tittar ni inte på det pedagogiska upplägget med anknytningen till aktualiteten och det som faktiskt efterfrågas? Polisen har själv sagt att de behöver mer specialister. Jag håller med justitieministern om att eleverna ska få tillgodoräkna sig högskolekurser och få högskolepoäng. Men det kommer inte att lösa det kompetensbehov som finns hos flera polisdistrikt. När man besöker lokala polisstationer säger de: Vi vill kunna påverka anställningsprocessen mer inte bara regionalt utan väldigt lokalt. Vi vill också kunna locka till oss personer från orten eller länet för att få en långsiktighet i anställningen. Hur ska vi kunna locka till oss de aspiranter som vill bli poliser som har målsättningen att till exempel jobba i yttre tjänst i fem, tio eller ? Det kanske över huvud taget är vad som lockar dem till att vilja bli poliser. Ser inte någon slags risk i att enbart akademisera polisutbildningen och därmed kanske tappa sökande som väljer att bli poliser utifrån den yrkesutbildning som den faktiskt är? 6 (): Jag ska först rätta mig själv. Jag sade att överlämnades till . Den överlämnades till . Detta sagt så att det blir rätt i protokollet. Vi börjar med frågan om osäkerhet i . Jag har inte hört något från om den osäkerheten. Jag var överens med interpellanten om att ett ojämnt antal studenter skapar ett en del bekymmer. Jag har respekt för det. Jag har också gett svar på hur jag tror när det gäller den delen. Någon större risk för utbildningen i kan jag inte se. Den håller hög kvalitet och är välrenommerad i många avseenden. Det intressanta med argumentationen från Socialdemokraterna är detta med att de driver mantrat: Polisutbildningen måste moderniseras. Men de svarar aldrig på frågan om innehållet: Hur då? Vårt arbete när det gäller polisutbildningen bedrivs utifrån att det är en viktig verksamhet. Svensk polis hanterar allt från familjevåld, trafikkontroller, bluffakturor, internetproblem till narkotikalangning och många olika typer av frågor. För mig är det alldeles uppenbart att polisens verksamhet är bred, komplex och mångfasetterad. Hela idén om att en enda sorts utbildning och kompetens ska svara mot alla de behov som polisverksamheten har faller. Vi behöver många typer av kompetenser. är vi tvingade att anställa ekonomer, revisorer, kemister och alla möjliga typer av experter för att över huvud taget kunna både beivra och förebygga brott och kunna utreda dem. Polisuppgiften har blivit mer komplex och mångfasetterad, och vi behöver specialisering inom polisen på olika sätt. Man måste se att detta är en utveckling som inte kommer att avstanna. Man kan inte säga så här: Bara de går på högskolan blir det bra det har blivit mycket trevligare sedan man flyttade in vissa utbildningar på en högskola! Det är inte trevlighet vi talar om. Jag tror visst att det är bra när olika kulturer möts. Men om man ska reformera en utbildning måste man börja med att fundera över vad det är vi ska utbilda för. Vilka kriterier och krav är det som ska uppfyllas? Och hur håller vi kvalitet i det? Det råder ingen tvekan om att mycket av den kompetens, den polisverksamhet och den polisutbildning som vi behöver finns på våra universitet. Men det finns också andra frågeställningar som vi måste ta oss an. Jag har varit, och är fortfarande, mindre fokuserad på form, ort och placering och mer fokuserad på innehåll och kvalitet. Det är utifrån detta som vi måste bedriva arbetet. Jag håller dock med om interpellanten om att det har tagit lite . Det kan man tycka. Utredningen tillsattes 2006. Det hela remitterades , och vi har haft remissvaren . Dock tycker jag att man ska säga att det är många olika synpunkter som har inkommit. Framför allt finns det en hel del synpunkter där man pekar på att det saknas underlag i väsentliga frågor. Det har vi fått ta in på olika sätt. Sådant tar tid. Man fattar inte beslut, och man tar inte ställning, i en fråga om en framtida utbildning och om hur den ska se ut utan att skaffa sig svar på de olika frågor man har. Det är det arbete vi bedriver. Man kan beklaga om det tar lite tid, men det kan å andra sidan vara viktigt att det blir rätt. Mitt svar när det gäller är att jag ser att det finns praktiska problem, att de är på väg att minska och att utbildningen håller hög kvalitet. Jag tycker också att det är viktigt att säga att de som studerar till polis inte blir hjälpta av att man lovar någon ny utbildning . De blir nog skrämda av påståenden om att den utbildning de går inte skulle vara relevant och bra. Det kan jag dementera. Den är bra och den håller framåt. 7 (S): Självfallet har vi en hög kvalitet på vår utbildning i . Men studenterna studerar till polis och går den femte terminen som aspiranter. Om man tänker på detta utifrån den tuffa verklighet som de sedan ska ut och möta alltifrån knarklangare och bilolyckor till bluffakturor, som ministern själv nämnde här tidigare, med mera behövs det kanske ytterligare påbyggnad långsiktigt. Också kriminaliteten utvecklas och förändras . Det som var en form av brottslighet ser helt annorlunda ut , inte minst utifrån det globala perspektivet. Just därför är det viktigt att vi går vidare med polisutbildningen. Det är också lite intressant att ministern nämner att man har varit tvingad så uppfattade jag det att anställa personer med en annan form av kompetens än polisutbildning för att man ska klara av att lösa brottsligheten. Det tycker jag talar för sig självt utifrån att vi behöver gå vidare med utbildningen och se till att den breddas och att kompetensen höjs långsiktigt inom polisen för klara av att ytterligare lösa brottsligheten. Mot bakgrund av detta tror jag ändå inte att man kommer att känna sig helt tillfreds i vad gäller nedskärningar och kompetensförsörjning när det handlar om antalet platser. Men ministern gav ändå signaler utifrån att det kommer att bli lite stabilare . 8 (FP): Svensk polisutbildning håller hög kvalitet och är attraktiv. Det är inte så att studenterna inte vill bli poliser, utan de anstalter som utbildar lockar till sig många intressenter. Jag tror att debatten handlar mycket om status. Man kan jämföra med lärarnas status. Man säger så här: Bara vi akademiserar utbildningen och gör den till en fyraårig högskoleutbildning kommer vi att höja polisens status! Problemet kanske är arbetsvillkoren, de sociala villkoren, lönevillkoren, arbetstider och så vidare. Det måste och polismyndigheterna själva arbeta med för att locka till sig duktiga människor som vill bli poliser. säger också att det är en tuff verklighet och att poliserna ska vara ännu bättre anpassade och utrustade för denna verklighet. Då är frågan: Hur sjutton kommer studenterna att bli bättre förberedda för den tuffa verkligheten om man akademiserar och teoretiserar utbildningen ytterligare? Tvärtom måste man ha en mycket bra yrkesutbildning som bas och en teoretisk grundutbildning som ska vara möjlig att bygga på. Det ska finnas karriärvägar även om man sedan vill specialisera sig och bli specialist på mordutredningar eller narkotika, till exempel. Precis som justitieministern nämnde finns det ett brett spektrum av uppdrag trafikpolis, skolpolis, samverkan ute på stadsdelsnivå och så vidare. Frågan är hur vi ska kunna rekrytera också denna typ av poliser om man enbart akademiserar utbildningen. Det har inte Socialdemokraterna några svar på. 9 (): Även när det gäller den utbildning som föreslogs av framhölls nödvändigheten av att anställa specialister och expertis. Om man ska arbeta till exempel med it-brott finns det ingen möjlighet att i en vanlig polisutbildning få fram den tekniska kompetens som kräver tekniker, ingenjörer och analytiker av olika slag. Specialistkompetens är någonting helt annat än en generalistutbildning som det ändå måste vara fråga om för en grundutbildning. När det gäller aspirantterminen och de svårigheter som beskrivs och som uppstår när aspiranterna kommer ut studier på polisutbildningen föreslog utredningen dubbelt så lång aspiranttid. Däremot skulle aspiranterna inte ha polismans befogenhet utan gå som student. Det ger stora förändringar. Hos de aspiranter som jag har mött, och det är ganska många, skulle det bli ett ramaskri om man föreslog att de inte skulle få göra någonting av riktigt arbete under ute på polismyndigheterna. Det faller på sin egen orimlighet. De vill vara verksamma. Sedan är det en annan sak att de är under handledning och inte fullt ut kan allt det som en erfaren polis kan. Det finns många sådana aspekter som måste analyseras när man diskuterar polisutbildningen. Jag tycker att det är viktigt att peka på att vi i grunden har en bra polisutbildning. Den kan förbättras, och den måste förbättras utifrån de verksamhetsbehov vi har. Vi ska naturligtvis också ta till oss de erfarenheter vi har från utbildning på högskolan men också från de synpunkter som har kommit från polismyndigheterna på vad man måste klara av som polis i arbete , 2012, men också 2020 och 2025. Det är med de förutsättningarna vi arbetar inom regeringen. Vi kommer som sagt att ge besked om hur vi ser på polisutbildningen under detta år. Överläggningen var härmed avslutad. 8 § Svar på interpellation 2011/12:307 om verksamhetsutövares ekonomiska ansvar vid större olyckor 10 Miljöminister (C): Per har frågat finansministern hur statsfinanser med nuvarande regelverk skulle påverkas av en stor olycka i klass med den som skedde i samt om det kommer att ställas krav på verksamhetsutövare i att, genom exempelvis borgensförbindelser eller katastrofobligationer, ta fullt ansvar för de kostnader en större olyckshändelse skulle få för privatpersoner och för samhällsekonomin. Interpellationen har överlämnats till mig . Stora olyckor kostar mycket för samhället ekonomiskt, men medför framför allt ett stort lidande för människor. En stor kärnkraftsolycka i skulle med den nu gällande atomansvarighetslagen leda till att innehavaren av en kärnteknisk anläggning blir strikt ansvarig för skador som orsakats av en olycka vid anläggningen. Anläggningshavarens ansvar uppgår, i enlighet med nuvarande lydelse i , till 300 miljoner särskilda dragningsrätter (SDR). Det är en teknisk term som motsvarar . Att dessa medel finns garanteras genom att anläggningshavaren är skyldig att ha en försäkring. Därutöver kan skadeståndsersättning av statsmedel utgå på grund av det gemensamma statsansvaret enligt i intervallet 300425 miljoner SDR, särskilda dragningsrätter. Den svenska staten kan, utöver vad som gäller enligt , behöva betala ersättning upp till totalt för skador i , , och . Genom en ändring i lagen om kärnteknisk verksamhet som trädde i kraft är den som har tillstånd till kärnteknisk verksamhet skyldig att ha en organisation för verksamheten med ekonomiska, administrativa och personella resurser som är tillräckliga för att kunna fullgöra sina skyldigheter enligt kärntekniklagen. Det handlar om åtgärder som följer av villkor eller föreskrifter och skyddsåtgärder i händelse av driftstörningar eller haverier i anläggningen. Genom proposition 2009/10:173 Kärnkraften ökat skadeståndsansvar har beslutat att godkänna ändringsprotokoll till samt beslutat om en ny lag om ansvar och ersättning vid radiologiska olyckor. Lagen träder i kraft och ratificering av ändringsprotokoll sker genom regeringsbeslut när det finns EU- och konventionsrättsliga förutsättningar för ett ikraftträdande, tidigast /13. När de nya skadeståndsreglerna i lagen om ansvar och ersättning vid radiologiska olyckor träder i kraft kommer de att innebära att betydligt större krav ställs på kärnkraftsindustrin att betala ersättning till skadelidande vid en olycka. ska garanterat finnas genom försäkring eller annan säkerhet. Det införs även ett obegränsat ansvar för anläggningshavaren av kärntekniska anläggningar, trots att detta inte krävs enligt . Ett obegränsat ansvar betyder att det inte finns någon i förväg bestämd beloppsgräns för det ekonomiska ansvaret. Det som sätter gränsen för när ersättningsansvaret upphör blir i stället anläggningshavarens tillgångar. Det obegränsade ansvaret innebär dock inte, på grund av utformningen av den svenska aktiebolagsrätten, att anläggningshavaren åläggs en skyldighet att betala ersättning för skada till följd av en radiologisk olycka. Ett sätt att i görligaste mån säkra tillgångar i anläggningshavarens bolag är att ta bort möjligheten att sakförsäkringen för anläggningstillgångarna har annan förmånstagare, till exempel moderbolaget, än försäkringstagaren, anläggningshavaren, själv. Denna möjlighet tas bort när den nya lagen träder i kraft. har tillståndshavarna sakförsäkringar som är i storleksordningen . Ersättningsskyldigheten kommer även att omfatta kostnader för räddningsinsatser och sanering enligt lagen om skydd mot olyckor, vilket är en stor förbättring.