prot · GZ09125 · 2012-06-07 00:00:00 — Detta gör att solcellstekniken sannolikt över huvud taget inte ger någon positiv effekt eller bidrar till minskad antropogen klimatpåverkan snarare tvärtom! Som sagt: Jag väntar med spänning på att och återkommer med konkreta förslag om hur det här ska finansieras. 12 (V) replik: Finansieringen får vi till exempel genom en höjd effektskatt från kärnkraften. Det har dragit in mycket pengar. Jag ska säga så här: Det är väl rätt beskrivande för politik, men jag tycker faktiskt att det är ganska deprimerande att höra svartmålning av solenergin. Solenergin är det energislag som växer kraftigast just nu i . Det är inte bara som anammar solenergin, utan en mängd andra länder tycker att detta är en bra energikälla att satsa på. Så är det med alla energikällor när de introduceras då kostar de pengar. Det går inte att ducka för det. Ska vi prata om att kosta pengar kan vi verkligen prata om kärnkraftsreaktorer. kom nyheten att det tydligen fattas vad gäller slutförvaret för kärnkraften här i . När det gäller att bygga ny kärnkraft kan vi till exempel titta på Olkiluoto i . Det överskred alla tänkbara budgetar och kostade mer än dubbelt så mycket som man hade planerat. Det tog nästan dubbelt så att bygga dessa reaktorer. Det är väl också därför allt fler länder lämnar kärnkraften och satsar på de energislag som är säkra, som kommer att finnas här för evigt och som inte leder till några utsläpp. Då är det till exempel solenergi, vindenergi, biomassa och, inte minst, energieffektivisering. 13 (M): det är snart hade vi en miljödebatt här i kammaren med anledning av att vi diskuterade statsbudgeten för det här året. En av sakerna vi då resonerade lite grann om var Alliansens prioriteringar när det gäller klimat, biologisk mångfald, havsmiljö och en giftfri vardag. Vi har hört att en del av detta har återkommit nu när vi har att debattera en del av förslagen från den allmänna motionstiden och även regeringens förslag om geologisk lagring av koldioxid. Klimatet är vår tids kanske största utmaning, och den är verkligen internationell till sin natur. Jag tycker att det är viktigt att se att det handlar om att vi ska göra saker själva, tillsammans med kolleger i och också i andra delar av världen för att kunna möta och klara en så svår utmaning. Jag tycker att det i en klimatdebatt är viktigt att titta på hur de svenska målen ser ut vad är det för beslut vi har fattat? fattade historiska beslut om en samlad klimat- och energipolitik där vi satte mål för på medellång sikt och där vi kopplade de högt ställda ambitionerna till åtgärder för att kunna klara detta steg för steg. Det innefattar att vi ska göra saker som påverkar egentligen alla delar av det svenska samhället transporter, jordbruk och allt vad det kan vara. I siffror innebär reduktionen på att det ska minskas med ungefär . Av dessa var avklarade , och det återstod då . Lite drygt 9 av dem ska med saker vi gör i , och lite drygt med saker vi gör i andra delar av världen, där bidrar med pengar och kunnande. En viktig del i beslutet som jag tycker att man ska trycka på är att vi gav långsiktiga besked i energipolitiken. Från Alliansens sida sade vi att vi vill ha ett robust energisystem på tre ben vattenkraft, kärnkraft och förnybar energi för att kunna ge långsiktiga besked och få till nödvändiga och viktiga kommande investeringar. Där ser vi inte minst att det växer till ordentligt inom den förnybara delen. De högt ställda ambitionerna gör att vi tar ansvar och gör en majoritet av dessa saker i och kompletterar med investeringar i andra länder. Att sätta mål är dock ganska enkelt i politiken; det svåra är ibland att leva upp till det. Där kan vi bara konstatera att vi med det beslut vi fattade i 2009 har kopplat detta med åtgärder krona för krona och gram för gram för att kunna nå målen. Det var inte så att det bara var beslut vi fattade då, och så var det färdigt och ingenting händer . Det beslut tog 2009 innebär i stället att det genomförs en rad förändringar också under denna och även under nästa mandatperiod, till exempel ett antal miljöskatteförändringar. Det gäller koldioxidbeskattning och beskattning av diesel, och det handlar om fossila bränslen som används för uppvärmningsändamål, för att ge några exempel. Vi har dock kopplat åtgärd krona för krona och gram för gram. Jag tycker också i sammanhang där man pratar om klimat att det är viktigt att koppla på forskningsfrågorna, fru talman. kommer regeringen att återkomma med en forskningsproposition, och i har vi givet den tidigare debatten en nästan sovjetisk ordning: Vi har fyraårsplaner för svensk forskning, där man sätter ramarna. Det kommer att vara otroligt viktigt för klimat- och andra miljöfrågor. Det är klart att den kunskap och de lösningar som kommer ut av forskning är otroligt viktiga för att möta, förstå och klara viktiga miljöutmaningar. Det är ett avgörande viktigt bidrag. Ett initiativ på detta tema kan vi läsa om på dagens debattsida i , där miljöminister beskriver det initiativ regeringen har fattat beslut om när det gäller den svenska klimatforskningen. Det kommer att komma en skrivelse till om detta, men i korthet handlar det om att ge ett antal forskningsmyndigheter uppdrag för en bättre samordning av klimatforskningen. Man ska återkomma på årlig basis i samband med budgeten för att titta på det senaste forskningsläget, för vi ska ha det som underlag för de beslut om statsbudget fattar. Jag tycker att detta initiativ från ministern, tillsammans med att vi skärper upp klimatstatistiken, är ett viktigt steg för att vi ska kunna ha ordentlig uppföljning och utvärdering. Det är nämligen enerverande att vi följer upp ekonomi på kvartalsbasis men att det är fördröjning på diskussionen om klimatstatistik. Det ska kunna ske med i alla fall ett halvårs förskjutning, så att vi kan få in det i budgetprocessen. Det är också viktigt att trycka på att ekonomin hänger ihop med klimatet. Det är otvetydigt så att man inte kan särkoppla dessa två. Alliansen har fört och för en ansvarsfull ekonomisk politik och en arbetslinje som gör att vi har haft, har och kommer att fortsätta ha höga ambitioner för klimat och andra delar av miljöpolitiken. Tittar vi på klimatfrågan lite mer strikt nationellt kan vi konstatera att transportsektorn är den kanske riktigt stora utmaningen för . Det finns naturligtvis andra också, men den är riktigt svår. Transporter är nämligen avgörande viktigt för ett land som , som är glest befolkat. Vi är lite av en avkrok i och väldigt handelsberoende. Transporter är lite som ett blodomlopp i ekonomin, och för att säkra den svenska ekonomin och välståndet krävs goda transporter och en bra infrastruktur. Med detta, alltså transporter av människor och gods, följer dock klimat- och andra miljöutmaningar. Ett svar från Alliansens sida är visionen om den fossiloberoende fordonsflottan till 2030. Det är en jättesvår utmaning att klara, men det är en långsiktig idé om i vilken färdriktning vi är på väg med den svenska transportsektorn. I närtid handlar våra svar om att både höja och sänka skatter höja bränsleskatter och sänka skatter för människor som gör aktiva val när de till exempel köper en bil privat. Det handlar också om att ta mått och steg vidare, senast med en supermiljöbilspremie. I höstbudgeten har vi signalerat att regeringen kommer att återkomma med ett förslag om en kvotplikt och förslag om en skärpt miljöbilsdefinition. Kvotplikten handlar om att höja andelen biobränslen i vanliga pumpar när man tankar, och miljöbilsdefinitionen handlar om att den verkligen ska ligga i framkant så att man som privatperson, företag eller offentlig aktör kan hänga upp inköp och allt vad det är på detta. Jag vill i sammanhanget också passa på, fru talman, att säga några ord om flyget. Flyget står procentuellt för en ganska liten del av utsläppen. Däremot kan man se globalt att det är en stor trafiktillväxt som inte möts med tekniska förbättringar i världen. Den relativa andelen för flyget ökar alltså. Det är inte heller så att flyget kan anklagas för att bära sina egna miljökostnader. Där ser vi en liten ändring i att flyget från har förts in i EU:s handel med utsläppsrätt för att i någon mening försöka sätta ett pris på detta. Detta har egentligen kommit som ett svar på att det har varit diskussioner internationellt under ett eller kanske till och med flera decennier för att hitta bredare lösningar om bränsleskatter eller handelssystem, till exempel i , som inte har kommit igenom. Därför väljer EU, med rätta, att själva gå vidare och införa flyget i handelssystemet. Detta har dock också väckt vissa frågor från , , och en lång rad andra länder. Då är det glädjande att konstatera att tydligt har sagt att flyget i handelssystemet inte bryter mot internationell rätt eller den så kallade Chicagokonventionen utan att och andra EU-länder har gott på fötterna att fortsätta att använda denna lösning. Det bästa vore naturligtvis att hitta en bredare internationell lösning med någon typ av skatt eller handelssystem, men där är vi inte. Då tycker jag att det är bra att och den tydligt står upp för denna lösning. ska jag bara säga några ord om koldioxidlagringen, fru talman. För kan det vara en möjlighet att skilja ut och lagra koldioxid, inte minst om det är svåråtkomliga utsläpp. Det är viktigt att notera att lagringen av koldioxid inte är en del av det svenska klimatmålet . Däremot skulle det kunna vara en teknik som skulle kunna använda för att klara de långsiktiga klimatmålen om att inte ha några nettoutsläpp. Det viktiga nu är att vi med dagens beslut kan sätta vad vi kallar för rättsliga ramar för lagring av koldioxid, till exempel hur man ska hantera ansökningar enligt och liknande. Med detta, fru talman, vill jag yrka bifall till utskottets förslag i betänkandet. 14 (MP) replik: För er som inte snurrade bort er i alla siffrorna i början tar vi några till. Det var ju många roliga ton där. var det som vi skulle minska med i till 2020. var redan klara. Den lilla pusselbiten som saknades var att 1990, som man räknar från, var utsläppen . Men det innebär att de 13 miljoner som vi ska fixa och de som är klara inte är ens . Där någonstans börjar det kännas som att vi kanske borde kavla upp ärmarna lite mer. Men sedan har vi den glada nyheten att vi redan är hemma med det gamla målet, att vi skulle minska , och det är kul. Eftersom målet i Kyoto var ännu futtigare har vi rent av ett överskott. Det kan man sälja och tjäna pengar på, men det innebär att någon annan får rätt att göra utsläppen i stället. Det är ju helt meningslöst att vi ansträngt oss här i om det innebär att det ökar precis lika mycket någon annanstans. brukar ofta framhålla att vi inte bara kan titta på , att vi måste titta på hela världen. Då skulle jag vilja fråga om han och regeringen verkligen är beredda att sälja överskottet av utsläppskrediter, trots att det skulle vara en spark i baken på alla som har försökt att anstränga sig och dra sitt strå till stacken för att minska klimatutsläppen i . Jag skulle också vilja ställa en lite mer allmän fråga. Det är många här som har tagit upp att vetenskapen är ganska bekymmersam och att det ser ut att vara värre än vad vi trott. Hur känner när han tar del av den forskningen? Känns det som att det är lugnt, att vi nog klarar hem det så som vi håller på , eller är det att ta lite hårdare tag? 15 (M) replik: Jag börjar med den sista frågan som ställde om det vetenskapliga läget. Det är naturligtvis otroligt allvarligt och oroande; så är det. Då är frågan vad vi gör åt detta. Jag skulle säga att lösningen är att se att klimatfrågan är internationell till sin natur. Jag ska inte fastna i samma retorik som tidigare. Men jag kan ändå konstatera att det som vi gör i inte räcker, utan lösningen är att få till ett rättsligt bindande ramverk globalt med tillräckliga utsläppsreduktioner. Därutöver har vi ett stort eget ansvar nationellt i för saker som vi har att göra på hemmaplan och att hjälpa och stötta andra länder med kunnande och med pengar. Det är mitt svar på hur vi ska möta den globala klimatutmaningen. När det gäller frågan om AAU:erna, utsläppskrediterna från tidigare, återkommer regeringen i höstbudgeten med besked om hur man ska hantera dem, så den debatten kan vi ta när vi kommer till budgetdebatten . Men det viktigaste som vi behöver nu är ett globalt klimatavtal och att vi i fortsätter att leva upp till våra åtaganden. De som vi talar om för är frikopplade från diskussionerna inom EU. De är frikopplade från de globala klimatavtalen. De är inte kopplade till ambitionerna i de globala klimatavtalen och liknande. Vi har också kopplat detta med åtgärder krona för krona och gram för gram. En del i beslutet som fattade 2009 innebär också att det kommer att ske ett halvhalt 2015 för att göra en uppföljning och utvärdering av hur väl de svenska styrmedlen har fallit ut, vad som har hänt i omvärlden, vad som har hänt i , om det är dags att revidera målen och om det är dags att vidta andra åtgärder. Vi kommer att återkomma med anledning av detta. 16 (MP) replik: Jag vet att ni har sagt att ni ska återkomma till AAU:erna, som de heter lite nördigt, men jag tycker fortfarande att det är lite bekymmersamt att man ens kan tänka sig att sälja överskottet. Vad har det tjänat till att vi faktiskt försökt göra saker i om det möjliggör ökade utsläpp någon annanstans, om vi nu ska ha det globala perspektivet? Det är ju inte bara vad gör som spelar roll, utan det spelar roll vad vi gör allihop tillsammans. Vi kan vara ett föregångsland och hoppas att fler tar efter oss om vi kan visa att det är möjligt, inte minst fattiga länder som ser att vi menar allvar med det vi säger men också utvecklade rika länder som ser att det går att ställa om ekonomin. Det tror jag är det enda hopp vi har att påverka de internationella förhandlingarna, och det måste vi göra. Men om vi väljer att sälja överskottet kan jag inte se annat än att det urholkar vår trovärdighet. Dessutom är det jag tror att jag sade en spark i baken, men det kanske skulle ha varit en annan kroppsdel ett slag i magen på dem som ändå försökt att göra någonting och som trodde att det skulle ha någon effekt. Där vore det bra med ett tydligt och snabbt besked om att man inte ska sälja överskottet. Min fråga om vetenskapen var egentligen inte någon sorts allmän fråga om vad vi ska ha för klimatpolitik. Det har ju skett en förändring sedan ni kom med er klimatpolitik 2009. Läget har blivit allvarligare. Klimatförändringarna går fortare, och konsekvenserna blir allvarligare än vad man trott. Är det då kanske så att man behöver ompröva politiken som man kom ? Är det så att vi faktiskt behöver göra mer än vad vi trodde då? 17 (M) replik: Det väsentliga är att vi får till en global rättslig överenskommelse med tillräckliga utsläppsreduktioner. Det som behövs för att ta sig an en sådan utmaning är att få med en majoritet av världens länder på en sådan. Det pågår efter mötet i diskussioner om en förlängning av Kyoto och att hitta en global lösning som kan ta vid därefter, kanske fram mot 2020 eller så. Det är fruktansvärt långt fram. Om man frågar en svensk politiker skulle man egentligen vilja ha svar här och på hur det går att finna en sådan lösning. Men där någonstans måste det finnas ett globalt svar. Därutöver handlar det om vad vi gör nationellt i , och det sker rätt stora förändringar. Vi gör ändå rätt stora miljöskatteförändringar, vilket borde glädja till exempel miljöpartister, och då är det grön skatteväxling vi talar om. Förra mandatperioden och har vi höjt och fortsätter att höja flera skatter, till exempel koldioxidskatten för industrin och för diesel i arbetsmaskiner, och vi får en enhetlig skatt på fossila uppvärmningsbränslen. sänker vi skatten på arbete. Vi gör verklighet av det som många miljöpartister visionärt brukar tala om. När det gäller forskningen är de utsagor som finns väldigt oroande. Det är klart att det blir aktuellt att se vad som blir de kommande stegen i den svenska klimatpolitiken. Vi har fattat ett otroligt ambitiöst beslut som slår igenom på olika typer av styrmedel under denna och nästa mandatperiod, då vi tydligt ska följa upp och se vilka mått och steg som det är dags att ta för att ska göra sin del. Därutöver är frågan att hjälpa i andra delar av världen viktig. En viktig del i en svensk ambitiös och ansvarsfull klimatpolitik är också att använda flexibla mekanismer och göra klimatinvesteringar i andra delar av världen. Det som många av de fattiga länderna ofta frågar efter är kunnande och pengar, och det tycker jag att tydligt kan bidra med. 18 (V) replik: Utsläppen slog rekord och uppgick till över 1 miljard ton. Även de svenska utsläppen ökar, enligt den senaste statistiken . Då skulle man önska att regeringen uppfattade det akuta läget och presenterade en ny klimatpolitik, nya förslag på hur vi ska kunna minska våra utsläpp. Vi i vill ha ett separat klimatinvesteringsprogram för våra kommuner där vi nationellt anslår för att vi ska kunna ställa om våra kommuner och hjälpa dem med det arbetet. Ett sådant program hade vi tidigare, men det avvecklades tyvärr av den här regeringen. Varför gjorde man det, ? Nästa fråga rör det internationella samarbetet. säger att det är viktigt att hjälpa andra länder. Men då ska man komma ihåg att CDM-projekt inte är att hjälpa andra länder, utan det är andra länder som hjälper oss att minska våra utsläpp. , länder i , och så vidare hjälper oss att minska våra utsläpp med ungefär . Vi betalar en del pengar för detta, men vill att vi gör alla våra utsläppsminskningar på hemmaplan och att vi i stället ska ha ett separat klimatbistånd. Hur kan man då få ett separat klimatbistånd? En del av finansieringen kan man få genom att öronmärka intäkterna från utsläppshandel, och jag talar om EU:s utsläppshandelssystem. Vi har lagt in detta i vår budget, och vi har en reservation i betänkandet. och regeringen vill dock inte öronmärka den miljard kronor som kommer , de 2 miljarderna och så vidare. Det borde öronmärkas för klimatarbete här i eller för klimatbistånd. Varför gör ni inte det? 19 (M) replik: Svaret på den sista frågan är att vi som princip i när vi budgeterar inte brukar öronmärka intäkter och kostnader kopplade till utgifter i statsbudgeten. Det finns ett EU-regelverk på området som naturligtvis kommer att leva upp till och presentera hur olika pengar används. Men det enkla svaret på frågan är att har haft denna budgetprincip. När det gäller Klimp:en kan man välja olika lösningar. Vi ser att mycket gick till administration och att det inte var så effektivt som vi kunde önska. Det var ett av skälen till att vi valde att inte fortsätta med den typen av program. Vad gäller klimatinvesteringar i andra länder är den bärande principen den standard som FN sätter på detta område. Man ställer upp ett antal principer, nämligen att det ska vara additionellt, det vill säga sådant som annars inte hade kommit till stånd, att det ska vara långsiktigt hållbart och att det ska generera lokala jobb. För mig är det de bärande principerna. Kan man använda det kan vi och andra länder hjälpas åt med satsningar på till exempel förnybar energi, förbättringar i jordbruk, vilket det ofta gäller, i syfte att få bättre utkomst och bättre motståndskraft mot klimatförändringar. Detta är en bärande och viktig del i en ansvarsfull klimatpolitik och blir ett komplement till den stora mängd saker gör och ska göra nationellt när vi vidtar åtgärder inom alla delar av samhället. Här har vi gjort en del men har stora saker framför oss, inte minst i fråga om transportsektorn. talar gärna om de olika satsningar han vill göra. Det är miljarder hit och miljarder dit. Grundproblemet för är att man inte ställer upp på det svenska budgetregelverket med budgettak och ordning och reda i statsfinanserna. Vi vet om vi blickar ut över och av egen erfarenhet i vad som händer om man inte håller ordentligt i slantarna. Med en lite mer sydeuropeisk inställning hänger det inte ihop och blir inte trovärdigt. 20 (V) replik: På vilket sätt, , kommer ni att redovisa att miljarden från EU:s utsläppshandelssystem, och de 2 miljarder som det blir , oavkortat kommer att gå till klimatåtgärder? Det har vi nämligen förbundit oss enligt EU-direktivet. Det är inte särskilt konstigt att man sätter upp målsättningar eller öronmärker. Vi säger till exempel att av vår bnp ska gå direkt till biståndet. Det är ett exempel på hur vi öronmärker pengar. Svaret klingar därför lite falskt. Berätta i stället exakt hur ni ska redovisa det. För är det viktigt med en budget i balans. sade att vi har ett budgettak i , men det stämmer inte. Vi har ett utgiftstak, vilket är en annan sak. Det innebär att man framåt slår fast exakt hur mycket pengar som man max får göra av med. Det tycker jag är lite planekonomiskt eftersom ekonomin kan variera och gå bättre och sämre. Men självklart måste det vara budgetbalans; det är otroligt viktigt för oss. Den stora skillnaden mellan vår politik och den borgerliga regeringens politik är att vi vågar säga att vi höjer koldioxidskatten och bränsleskatterna och att vi vill ha en kilometerskatt på långtradartransporter och flygtrafik till exempel. Jo, för att vi behöver minska utsläppen på dessa områden och för att vi behöver finansiering för klimatarbetet. Det är härifrån vi får pengar till att göra alla de offensiva satsningarna. Det är en bärande skillnad mellan vår politik och politik. 21 (M) replik: Det beslut som Alliansen har drivit igenom i med en samlad klimat- och energipolitik innebär långsiktiga besked i energipolitiken. Det innebär att vi sätter ett mål för på medellång sikt och kopplar det till olika åtgärder vi vidtar i och andra delar av världen. Vi ser att det landar i olika skatteförändringar, med koldioxidbeskattning till exempel, hela vägen fram . Det är konkreta saker som görs för att vi i mått och steg ska kunna ställa om i och ta oss an vår del av klimatutmaningen. Det är alltså kopplat till åtgärder, kopplat till krona för krona och gram för gram för att kunna klara det vi har sagt är de svenska målen. När det gäller öronmärkning står det i EU-direktiven att man bör återkoppla detta. Jag utgår från att vi följer EU-direktivet och är inte orolig på den punkten. Det är möjligt att jag slarvade när jag talade om budgettak och inte utgiftstak. Poängen är dock densamma, fru talman. Det handlar om att ha ordning och reda i statsfinanserna. I en orolig tid i med bankkris och länder som krisar är en skyddsvall för ordning och reda i statsfinanserna. Det tillsammans med jobbpolitiken gör att vi kan ha höga ambitioner på välfärdsområdet och miljöområdet. Håller man inte i statsfinanserna hänger det inte riktigt ihop med talet om olika miljöambitioner framåt. När i denna oroliga tid säger sig vilja höja skatterna med tiotals miljarder, som kanske försämrar en svensk återhämtning och ger oss sämre skyddsvallar gentemot oron i , blir jag orolig för vad det innebär för tal om satsningar på miljöpolitiken. Det hänger liksom inte ihop. 22 (S) replik: Jag sade i mitt anförande att det är viktigt att vi har en klimatpolitik som håller och som minskar utsläppen också när det är kallt och i högkonjunktur. Jag sade att vi behöver ha en aktiv strategi i , inte minst för den svenska koldioxidintensiva industrin i för att säkra dess konkurrenskraft och jobben i ett samhälle med små eller inga utsläpp. är moderat, och har i en alliansregering lett . Det känns ledsamt att gång efter annan i klimatdebatterna signalerar att de är nöjda med sakernas tillstånd, trots att det finns uppenbara problem. Inte minst saknas det en strategi för den koldioxidintensiva industrin, och det går inte i rätt riktning när det gäller utsläppen. Det finns också brister när det gäller att definiera och mäta. sade tidigare att det är ganska enkelt att sätta mål i politiken. Vi kan dock se att regeringen har haft stora problem med att sätta mål som man klarar att definiera och mäta mot. Vi måste ha mål som vi kan definiera och mäta mot.