prot · GZ09134 · 2012-06-20 00:00:00 — Jag kan konstatera att , som är engagerad och på olika sätt försöker så gott hon kan, ändå i detta svar har valt att inte fokusera på folkbildningen. Det förvånade mig lite att hon i detta svar helt och hållet lämnade folkbildningen utanför eftersom folkbildningen kan vara ett sätt att nå dem som står utanför. Biblioteken kan vara ett annat sätt. brukar nämna Digidel. Hon brukar till och med berömma dem som är engagerade där och klappa dem på huvudet och säga att de är duktiga. Men vi vet inte vad som kommer att hända med denna satsning efter 2013 eftersom den är tillfällig. Den ska övergå till något annat när Digidel 2013 har jobbat färdigt. En dagsfärsk rapport från Digidel visar att av de frågor som biblioteken i får via en helpdesk handlar om vardagshjälp. Det handlar om att lägga upp cv:n, att söka tågtider, att skanna in uppehållstillstånd, hur man gör för att betala räkningar och till exempel hitta till en valborgseld eller hitta prisuppgifter. Det kan också handla om att kunna deklarera eller hitta . Biblioteken gör en otrolig insats i de fall där man har satsat på att göra en helpdesk. i detta fall handlar om att söka litteratur och få hjälp med medier, alltså det som biblioteken i första hand är till för. Detta visar att om man satsar på biblioteken och riktar satsningar skulle man kanske kunna komma ännu längre än vad vi har gjort i . Vi har kommit en bra bit på väg det är vi överens om. har legat i it-toppen tack vare att vi hade ITIS i skolan , att vi hade de kommunala bredbandspengarna och att vi hade hem-pc-reformen. Det gjorde att tog det stora språnget. Sedan har vi legat i topp, och jag är glad över att och den borgerliga regeringen har fortsatt i Socialdemokraternas fotspår. Men, som sagt, det kan behövas extra satsningar för dessa människor som står utanför icke-användarna. Då tänker jag främst på bibliotek, studieförbund, folkhögskolor och föreningsliv. Har tänkt på det? 129 Statsrådet (C): Detta är inte första gången som och jag har en interpellationsdebatt, precis som hon redogjorde för. Vi har diskuterat vikten av civilsamhället och alla de insatser som görs för att öka den digitala delaktigheten och minska det digitala utanförskapet. Jag lyfter ofta fram alla de insatser som görs, och de görs , , varenda vardag och varenda helg, ofta i det tysta och ofta i form av obetalt arbete. Jag tycker i grunden att det är bra och att det är bra att utgå från att allt inte måste ske i offentlig regi finansierat med skattebetalarnas pengar. Det är faktiskt bra att se de insatser som kan göras utan att vi behöver ta skattebetalarnas pengar i anspråk. Just därför är jag mycket glad över det engagemang som jag ser hos privata organisationer, studieförbund och inte minst privatpersoner som tar saken i egna händer och som avsätter egen tid för att vara med och hjälpa andra. Seniornet, Digidel och Digitalteatern är tre bra exempel vid sidan av biblioteken som gör fantastiskt bra insatser. Ett femte exempel som jag skulle vilja lyfta fram är . är en ensam eldsjäl som har haft mycket stor betydelse för många äldre. Hon konstaterade i ett skede för inte så länge sedan att det behövdes en mötesplats på nätet för människor som var i hennes situation och i hennes ålder. Hon tog då initiativ till mötesplatsen Fjärde åldern och driver nu denna mötesplats för äldre i hennes situation. är en mycket välkommen eldsjäl i detta arbete och gör fantastiskt bra insatser. Just biblioteken i är intressanta. Jag träffade företrädare för dessa bibliotek när jag var där nere och höll ett rundabordssamtal där vi diskuterade hur vi kan öka den digitala delaktigheten och hur man i funderade på hur man skulle kunna öka den digitala delaktigheten regionalt. Det som är intressant med biblioteken i är att man helt utan pekpinnar från staten har valt att ta på sig en egen uppgift och göra saker utan att regeringen och behöver gå in och specialdestinera några statsbidrag eller komma med onödiga pekpinnar uppifrån. Det har gjort att man gör ett mycket banbrytande arbete för att öka den digitala delaktigheten i många grupper men framför allt bland nyanlända invandrare. Trots att man inte trodde att utfallet skulle bli särskilt bra har man faktiskt ökat både den digitala kompetensen och känslan av demokratisk delaktighet hos människor som är nyanlända i och som med traditionella mått mätt kanske är att betrakta som analfabeter. Det var ingen som hade trott att man skulle kunna nå dessa resultat. Det som är riktigt fint i den kråksången är att det inte behöver vara så att jag som it-minister eller som riksdagsledamot sitter här i i och talar om exakt hur det ska se ut. Om vi ger ett bra fundament och ser till att det finns bra förutsättningar för till exempel bibliotek runt om i kan människor utifrån det ta bra egna initiativ och anpassa det erbjudande som man till exempel från bibliotekens sida går ut med utifrån de behov, det engagemang och det intresse som finns lokalt och regionalt. Då kan man också samverka med andra frivilliga krafter och göra stora insatser för att öka den digitala delaktigheten. 130 (S): Det kan man säkert göra. Det är fantastiskt bra om man får bra förutsättningar och inte får pekpinnar från staten, som ofta brukar påpeka. Men det är inte heller fel att man som it-minister lyfter fram de goda exemplen och samlar in dem och visar på andra. Om det finns öar av bra exempel runt om i landet vore det synd att inte också erbjuda andra i andra delar av landet som ännu inte kommit på dessa goda idéer att ta del av dem. Det är fantastiskt bra om man kan sprida dem. har vi båda nämnt . Det finns andra exempel. Vi har till exempel ett projekt i där man har ett internetkafé för unga och för äldre som har jobbat mycket bra med återkommande inslag för att se till att de blir mer delaktiga och vågar ta steget in. Man lägger det på den nivå som deltagarna vill ha det på. Det är också ett gott exempel. I stället för att som minister säga att allt är bra, att människor hittar på saker själva och att man inte lägger sig i det kan man tänka tvärtom och säga att man samlar de goda exemplen, försöker sprida dem i hela landet, går i bräschen och visar hur man skulle kunna göra. Det kanske till och med behövs riktade anslag för att just biblioteken ska ta tag i en sådan fråga och nå icke-användarna. nämnde de nyanlända. Man kanske kan lägga in för människor i etableringsfasen då de får möjlighet att ta sig an it-samhället och alla de fördelar som det innebär att bli digital. Det går det att göra om man som minister visar vad man vill och tydligt samlar det. Hälften av alla 5565-åringar söker jobb pappersvägen trots att arbetsgivarna vill ha ansökan digitalt. Hälften av alla 5565-åringar är alltså fortfarande kvar i det gamla systemet. Här borde vi kunna göra mer. Väldigt många av de arbetssökande skulle behöva extra skjuts i form av att man visar hur de betydligt enklare kan söka jobb och till och med kan hitta fler jobb genom att bli digitala. Dessutom kan man visa vad man är duktig på bara man, förstås, får hjälp med att skriva cv men också med att hitta andra möjligheter och om de arbetssökande får möjlighet att lära sig hur de gör en ansökan om jobb och hur de kan använda den nya kunskapen på det jobb de eventuellt får och som de sökt via nätet. Mer finns att göra. Jag märker att vill mycket, och det är jag glad över. Men jag är, som sagt, lite orolig för vad som händer sedan, efter som jag sade i mitt första inlägg Digidel 2013. 131 Statsrådet (C): Digidel är ett frivilligt initiativ som initiativtagarna äger. De äger också frågan om vad som ska komma efter Digidel. Det är inte något som är regisserat av regeringen och inte heller av eller av något offentligt organ, utan frivilliga organisationer har gått samman och bestämt sig för att driva den här kampanjen. Det är väldigt bra. sade i ett tidigare inlägg att jag klappar dem på huvudet. Nej, långt ifrån! Jag lyfter fram dem, visar upp dem precis som jag lyft fram andra goda exempel. Jag håller med om att det inte är något fel i att lyfta fram goda exempel. Det ska man göra. Det är ett sätt att leda, ett sätt att leda samhällsförändringen. Det är precis vad regeringen gör i den digitala agendan för som vi antog . Vi lyfter där fram många goda exempel som andra kan inspireras av. gör regeringen stora insatser. inrättade vi Användningsforum som syftar till att få en arena, en plattform, för en dialog om hur användbarhet och tillgänglighet beträffande it kan öka en arena som saknats och som många frågat efter och en arena som regeringen nu erbjuder så att forskare, branschen och ideella organisationer kan mötas och föra fram frågorna om användbarhet och tillgänglighet beträffande it på en strategiskt hög nivå. Vartenda år satsar vi nästan via PTS innovationstävlingar som utvecklar en väldigt spännande teknik som är nödvändig till exempel för människor som har funktionshinder och som är väldigt användbar också för många av oss andra. Så visst visar regeringen tydligt vad den vill. har vi nu en horisontell digital agenda för . Det är jag mycket glad och stolt över. sade i sitt förra inlägg att ligger långt framme tack vare satsningar som den socialdemokratiska regeringen gjorde för tio . Hon nämnde hem-pc-reformen , bredbandsstödet och IT i skolan . Att påstå att , så pass senare, ligger bra till tack vare några beslut som Socialdemokraterna fattade är ganska förmätet. De insatserna var viktiga då. Men sanningen är att det fanns väldigt många eldsjälar i Internetsverige som jobbade mycket hårt för att skulle bli en framstående internationell aktör i internetvärlden detta som en viss kommunikationsminister spekulerade i om internet egentligen inte bara var en fluga. På många håll gjorde det Socialdemokraterna avsatte till bredbandsstöd stor nytta. En hel del investeringar gjordes i framtidssäker teknik. Men man måste också se att en stor del av skattebetalarnas pengar till den satsningen gick antingen till områden där marknaden själv hade kunnat sköta utbyggnaden på ett mer kostnadseffektivt sätt eller till teknik som inte visade sig fungera särskilt väl, till exempel till Wimaxlösningar. De statliga medel som åsyftar är det bredbandsstöd som utgick åren 20012007, sammantaget . Det kan nämnas att bara , alltså under ett enda år, investerades 8 ½ miljard kronor i bredbandsutbyggnad av telekomoperatörerna i , enligt PTS. Bara marknadsinvesteringar överstiger hela den summa som Socialdemokraterna avsatte till bredbandsstöd. Det är sant att bredbandsstödet åren 20012007 gjorde nytta, men det bleknar i proportion till de investeringar som marknaden och de ideella krafterna gör. Det är det viktigt att lyfta fram. 132 (S): Det är möjligt att tycker att det vi gjorde var futtigt, att vi borde ha gjort mer och så vidare. Men även om hon tycker det är jag helt övertygad om att om vi inte hade gjort nämnda satsningar hade inte blivit världens bästa it-land vi har ju fått pris för det. Vi hade då inte hamnat där. Och hade vi inte gjort nämnda satsningar hade med alla sina ambitioner med att överföra EU:s digitala agenda till och så vidare haft en enorm uppförsbacke för att få upp på toppen. Allt det vi gjorde lade grunden till att även nu ligger på topp. Marknaden gör enormt mycket. Det tycker jag är jättebra. har vi sagt att vi ska arbeta i samklang med marknaden och kommunerna. Stadsnäten gör enormt mycket. Hälften av det som byggts ut är stadsnäten. Jag tror att ibland glömmer det. Stadsnäten har alltså gjort mycket, och vi ska jobba i samklang; vi ska jobba tillsammans. Allt ska inte göras från statens sida, men vi ska underlätta och se till att det här blir möjligt där marknaden inte bygger. Den här debatten handlar dock inte i första hand om en utbyggnad av näten, även om också det är viktigt. Med den här debatten ville jag får tala om andra saker om hon vill det fokusera på dem som står utanför och på vad vi ännu mer skulle kunna göra för att se till att vi sprider de goda exemplen och för att se till att människorna tar steget in i det digitala samhället. har gjort det. Vi har en särskild app där vi följer kammarens arbete. Som riksdagsledamöter har vi inom vårt uppdrag blivit mer och mer digitala. Det underlättar vårt uppdrag. I och med detta vet vi att det skulle underlätta för alla människor om de fick samma möjlighet och om de fick chansen att komma med i it-samhället. 133 Statsrådet (C): Det är viktigt för protokollet och för den här debatten att lyfta fram hur det verkligen ser ut i och att konstatera att är det land i , ja, förmodligen det land i världen, som har största andelen digitalt delaktig befolkning. Det är jag väldigt glad och stolt över. Det är en mycket bra utgångspunkt. är det så att de människor som av olika skäl kanske har man inte vågat, inte kunnat eller inte haft råd ännu inte tagit steget in i digital delaktighet måste få chansen att komma med. En del av dem har säkert medvetet valt att stå utanför. En del av dem har inte gjort det. De som skulle vilja vara digitalt delaktiga måste få den chansen. Det är viktigt att ära den som äras bör. Jag har inga problem med att säga: Visst spelade de satsningar som Socialdemokraterna gjorde en stor roll då. Men att hävda att utvecklingen , , beror på några Rosengrenspengar är att förringa en hel del av de insatser som gjorts, att förringa det som andra regeringar än socialdemokratiska regeringar gjort och att förringa det som vi i alliansregeringen gjort sedan vi tillträdde. Framför allt är det att förringa alla insatser som enskilda eldsjälar, ideella organisationer och offentliga arbetare på biblioteken, i våra studieförbund och i våra skolor , varenda kväll, veckan runt gör för att hjälpa unga, gamla och andra in i digital delaktighet. De har gjort en stor del av det jobb som gör det möjligt för väldigt många svenskar att vara digitalt delaktiga. Jag är helt övertygad om att för att vi ska nå dem som ännu inte kommit in i digital delaktighet är biblioteken och studieförbunden två av våra allra viktigaste resurser för att framöver åstadkomma det. De har låga trösklar och de når fram till människor som normalt inte söker sig till utbildningsinstitutioner. De kommer att spela en väldigt stor roll också . Slutligen vill jag önska interpellanten en glad sommar. ((S): Detsamma!) Överläggningen var härmed avslutad. 18 § Svar på interpellation 2011/12:387 om kommunala energibolag 134 Statsrådet (C): har frågat mig vilka åtgärder jag kommer att vidta för att klargöra regelverket så att energitjänster tillåts erbjudas av energibolag oavsett ägarformen. Jag vill börja med att förtydliga förutsättningarna för kommunala energibolag. Begränsningen för vilken verksamhet kommunala bolag får bedriva fastställs av den allmänna kompetensen i kommunallagen. Den innebär att bolagets verksamhet ska ha anknytning till kommunens geografiska område eller dess medlemmar. En insats som går utanför det egna området måste vara av allmänt intresse för kommunens invånare. För kommunala energibolag finns det undantag från begränsningen i ellagen och fjärrvärmelagen. Ellagen föreskriver att kommunala företag får bedriva produktion och försäljning av el samt därmed sammanhängande verksamhet utan anknytning till kommunens område eller dess medlemmar. Bestämmelserna infördes för att göra konkurrensvillkoren för kommunala elföretag likvärdiga dem som gäller för övriga företag på elmarknaden. får även bedriva nätverksamhet i det geografiska närområdet i syfte att uppnå en ändamålsenlig nätverksamhet. I fjärrvärmelagen föreskrivs att kommunala fjärrvärmeföretag får bedriva fjärrvärmeverksamhet i det geografiska närområdet i syfte att uppnå en ändamålsenlig fjärrvärmeverksamhet. I konkurrenslagen finns regler som gör det möjligt att i domstol pröva konkurrenskonflikter mellan och privat näringsverksamhet, till exempel när ett kommunalt energibolag säljer energitjänster i konkurrens med privata företag. Reglerna är inte avsedda att ändra kommunens kompetens enligt kommunallagen, men de gör det möjligt att ingripa mot ett förfarande eller en verksamhet som snedvrider eller hämmar utvecklingen av en effektiv konkurrens på marknaden. Regeländringarna i konkurrenslagstiftningen innebär således inte en förändring i sak för de kommunala energibolagen, i och med att det främst är kommunallagens bestämmelser som styr vilken verksamhet som ett kommunalt energibolag får ägna sig åt. Regeringen anser att en väl fungerande marknad för energitjänster har stor betydelse för energieffektivisering hos slutkonsumenterna och välkomnar en utveckling av den svenska energitjänstemarknaden. konstaterade i en rapport att marknaden är under utveckling och att den har långt större potential än vad som uppnåtts men att det finns vissa faktorer som hämmar utvecklingen. Regeringen bedömer att frågan om konkurrensen mellan privata och kommunala energibolag måste hanteras i ett helhetsperspektiv beträffande åtgärder för att främja utvecklingen av energitjänstemarknaden. analys ger en översiktlig beskrivning av den aktuella situationen, men innan eventuella åtgärder föreslås måste kunskapen om marknadssituationen och framför allt konkurrensförhållanden mellan olika typer av bolag fördjupas. beslutade därför regeringen att ge ett uppdrag till att analysera konkurrensförhållandena på energitjänstemarknaden, särskilt mellan energibolag och andra företag som erbjuder energitjänster samt mellan kommunalt ägda energibolag och andra energibolag. Uppdraget ska rapporteras . Först därefter är det möjligt att dra eventuella slutsatser av analysen. 135 (V) replik: Jag tackar statsrådet för svaret. Det blev lite vänta-och-se av det. Många av de energibolag som agerar i är kommunala energibolag. De betyder väldigt mycket för marknadsfunktionen och för upprätthållandet av en konkurrens mot de tre stora bolag vi har. De kommunala energibolagen har också historiskt sett spelat en stor roll i energiomställningen. Det tror jag att vi är ganska överens om. Då är frågan: Vad är det egentligen som gäller för de kommunala energibolagen? Vi har flera lagstiftningar som står mot varandra. Först har vi kommunallagen, där vi talar om de kommunala bolagens möjligheter och begränsningar. Sedan har vi ellagen, som klart och tydligt säger att kommunala energibolag kan och har rätt att erbjuda energitjänster. Det är rätt. Dessutom har vi EU:s energitjänstedirektiv, som också klart och tydligt säger att den som levererar eller säljer el eller energi även har möjlighet att erbjuda energitjänster. Mot detta står konkurrenslagstiftningen, och det är här det blir lite krångligt. Den gör det nämligen möjligt att anmäla ett kommunalt energibolag för obehörig konkurrens eller för snedvridning av konkurrensen när det gäller energitjänster. Det blir då möjligt att avgöra detta i domstol. Jag tycker att detta är orimligt. Jag skulle vilja se en situation där de olika aktörerna på elmarknaden har samma villkor och kan agera på samma sätt. Därför blir jag lite fundersam över svaret och vad regeringens inställning är. Är det rimligt att en domstol ska avgöra vad en energitjänst är och om den är konkurrenssnedvridande? Utredningen är jag också lite fundersam över. Den ska ta ett helhetsperspektiv beträffande åtgärder för att främja utvecklingen av energitjänstemarknaden. Vad är det egentligen för helhetsperspektiv denna utredning ska ta? Det framgår inte av svaret, och det har inte heller framgått när jag har försökt att ta reda på direktiven till utredningen. Att energitjänstemarknaden kommer att växa är jag övertygad om, inte minst mot bakgrund av att vi har tagit beslut om timmätning. Det är en fråga har drivit . Får vi dessutom ett beslut i kammaren om nettodebitering kommer det att driva på energitjänstemarknaden på ett alldeles utmärkt sätt. Detta ska ses i perspektivet att energitjänster är en del av hela energieffektiviseringsprogrammet och därmed bör spela en stor roll. Jag tycker då att det är rimligt att kommunala bolag också kan erbjuda personer energitjänster där de sparar energi. Mina frågor är: Vad innebär helhetsperspektivet? Är det rimligt att en domstol ska avgöra vad som är energitjänst och om det är konkurrenssnedvridande eller inte? 136 Statsrådet (C): Energieffektivisering är en av de allra viktigaste åtgärderna vi kan vidta för att komma vidare i klimat- och energiomställningen. De frågor som har upptagit allra mest av min tid sedan jag blev energiminister är förhandlingarna kring det reviderade energieffektiviseringsdirektivet i EU. , på ministerrådet, lyckades vi enas om att godkänna den kompromiss det danska ordförandeskapet hade förhandlat fram med kommissionen och parlamentet. Den är väldigt bra och innebär att vi kommer att ta ett riktigt stort steg mot att nå målet om att öka energieffektiviteten till 2020. har verkligen ansträngt sig för att föra det arbetet tydligt framåt i EU och bidragit till att vi nu kan få detta direktiv på plats. Direktivet i sig innebär att marknaden och energitjänsterna är väldigt mycket i ropet . Det är också ett av skälen till att regeringen valde att ge uppdraget till att på djupet specialstudera hur marknaden verkligen ser ut. Vi vet nämligen att det är en marknad som växer snabbt. Den är under framväxt och stadd i stark förändring, och vi vet inte allting om exakt hur det ser ut . Regeringens linje är att det som sätter gränserna för kommunernas verksamhet bör grundas på lokaliseringsprincipen i kommunallagen. Ska man göra undantag från denna lokaliseringsprincip bör man göra det med väldigt stor återhållsamhet, med tanke på dess grundläggande principiella värde för den kommunala verksamheten. Nya lagstiftade förslag om undantag från lokaliseringsprincipen, eller för den delen självkostnadsprinciperna, måste bygga på en branschanalys där man ser om det föreligger ett marknadsmisslyckande, om det är så att de privata alternativen helt saknas eller om det kan vara motiverat att det offentliga ingriper för att förbättra marknadens funktionssätt genom att till exempel eliminera etableringshinder eller skapa stordriftsfördelar eller ökad effektivitet. För att veta om ett marknadsmisslyckande som motiverar att man gör undantag från den starka principen om lokalisering i kommunallagen föreligger behöver vi dock få svaret från . Det är ingen hemlighet, för att uttrycka det milt, att och jag har lite olika syn på hur man ska betrakta olika typer av företag på den svenska marknaden. För mig är det viktigt att inte gå in och säga att kommunala energiföretag generellt sett skulle omfattas av ett undantag från lokaliseringsprincipen. Kommunala energibolag ägnar sig ju ibland även åt verksamhet som inte hör samman med vare sig produktion av eller handel med el. Det skulle få långtgående konsekvenser om vi från regeringens och även sida gick in och sade att alla kommunala energibolag i alla avseenden skulle vara undantagna från lokaliseringsprincipen. I så fall är det viktigt att de kommunala principerna alltjämt gäller. Vi har den ordningen i att när det gäller den detaljerade uttolkningen och tillämpningen av lagar har vi rättsvårdande instanser som ska tolka dessa i slutändan. Det gör också att de exakta gränsdragningarna är och bör vara en fråga för rättstillämpningen. 137 (V): Det blev lite tydligare nu vad statsrådet menar när det gäller de kommunala energibolagen. Det gör mig lite orolig. Självfallet finns det undantag i ellagen för lokaliseringsprincipen när det gäller att sälja energi och energitjänster. Detta undantag finns. Jag tolkar statsrådets svar nu som att man kanske ska ta och se över detta undantag och att det inte borde gälla energitjänster. Jag kan inte tolka det på något annat sätt. Jag hade önskat att jag hade kunnat göra det, för det måste finnas en rimlighet i att de kommunala energibolagen har samma möjligheter och kan konkurrera på marknaden på samma villkor som de privata eller de statliga energibolagen oavsett vilket land de kommer ifrån.