prot · GZ09104 · 2012-04-26 00:00:00 — En av stora internationella frågor har ju varit att verka för minskade klimatutsläpp. Jag tycker att det vore väldigt tråkigt för eftermäle som ordförande i där man hade en nyckelposition och inför framöver var den enda aktören som med trovärdighet hade kunnat driva på för att skydda mot den här typen av storskalig exploatering av både naturresurser och fiske. I stället hjälper vi och andra törstande råvaruekonomier in, och vi stänger ute miljöorganisationer från möten i . Det tycker jag är beklagligt. 32 Statsminister (M): Jag vill markera att jag inte känner igen mig i beskrivningen här. Jag förstår inte riktigt hur menar att vi ska få stopp på den här energitörsten i världen. som ett litet land kan naturligtvis uttrycka sina uppfattningar. Men tror att det räcker och att det är så det går till? Här finns ett enormt exploateringstryck mot fossila bränslen. Det kan bara vägas mot hur i övrigt investeringar ser ut för att antingen fortsätta att öka användningen av kärnkraft eller få in mer av den förnybara energin. Den som då räcker upp handen och säger att all kärnkraft ska väck och att ingen fossilbränsleutvinning ska få ske kommer inte att betraktas som seriös. Det är så världen nu diskuterar detta, och det kan jag beklaga. Jag tycker att vi har anledning att stå emot denna fossilbränsletörst. Men då måste vi också påvisa hur alternativen i övrigt ska se ut. Den kinesiska ekonomin består av mycket stora satsningar på förnybar energi. berömmer dem för det. Det är lite märkligt. Det är ju en ekonomi som till använder sig av kol som grund för sin energiutvinning. Det är så ser ut. Det är ett enormt land. Deras energitörst är närmast oändlig. 33 (SD): hanterar just nu regeringens skrivelse och om att hantera brottmål effektivt. Det är en ganska bred rapport, men en sammanfattande slutsats är att regeringen inte har lyckats med att effektivisera viktiga delar av rättsväsendet. Många brister kvarstår trots löften och faktiska satsningar, till exempel fler poliser. Vi har fått nästan 3 000 fler poliser, men med ytterst begränsat resultat. Många brister kvarstår. Jag menar att problemet är att poliser i alldeles för stor utsträckning har blivit papperspoliser bakom skrivbord och i bilar i stället för att vara ute på gator och torg och bekämpa brott. Närpolisstationer läggs ned. Den tid polisen ägnar åt akuta utryckningar har i själva verket bara ökat med ungefär 50 personer om man räknar om i arbetstimmar. Forskning visar att en polis ägnar så lite som av sin vardag åt fotpatrullering. Jag undrar när regeringen kommer med skarpa förslag för att göra någonting åt denna allvarliga situation. 34 Statsminister (M): Det har skett betydande resurstillskott till rättsväsen och svensk polis . Vi har utökat med flera tusen poliser, och har stadigvarande över 20 000 poliser. Vi kan också se i olika trygghetsundersökningar att tryggheten generellt i samhället växer, även om det fortsatt finns absoluta problemområden. Det finns många människor i som lever i stor ofrihet till följd av att de lever i våldets skugga, inte minst i familjenära relationer. Det drabbar ofta kvinnor. Där finns det anledning att göra mer. Vi har också markerat att vi önskar se en mer synlig polis. Låt mig påpeka att antalet fler poliser också har lett till en ganska kraftig föryngring av svensk polis, vilket öppnar för att de blir mer synliga när de är ute och rör sig bland vanligt folk. Det finns anledning att se på om vi kan göra mer i detta. Det finns också anledning att se på om vi i övrigt behöver strukturera om svensk polis. Det pågår sådana diskussioner, och det handlar om att få ut mer av de resurser vi har skjutit till. Vi har genomfört breda straffskärpningar. Det finns anledning att följa upp att det kommer på plats och leder till att samhällets signaler mot våld blir tydligare. 35 (SD): Det är just dessa satsningar som menar inte har gett önskat resultat. Det är det som själva rapporten går ut på. Låt mig citera kort ur statsministerns första regeringsförklaring , . På s. 14 står: Under den gångna mandatperioden har regeringen gjort den största satsningen på det svenska rättsväsendet i modern tid. finns det 20 000 poliser som arbetar synligt och i människors vardag för att öka tryggheten. Det här var inte sant, fru talman. Det var om inte en lögn så åtminstone en väldig skönmålning av verkligheten. Eller så var det nog en lögn ändå; vi har inte 20 000 poliser som arbetar synligt i människors vardag för att öka tryggheten. Svensk polis ägnar i huvudsak sin tid åt andra uppgifter, till exempel att bevilja tillstånd för cirkustält och att omhänderta berusade personer. av sin arbetstid tillbringar poliserna antingen på polisstationen eller i en bil. Därför undrar jag fortfarande, fru talman: När får vi se fler riktiga poliser i stället för dessa papperspoliser? 36 Statsminister (M): Jag vill understryka att just omhändertagande av berusande personer är en mycket central uppgift för svensk polis. Det är ofta berusade personer som utanför krogar och sent på fredagskvällar slåss med varandra. Vi har en synlig polis, men det innebär inte att alla poliser är synliga om nu det är poäng. Det finns absolut poliser som ägnar för mycket tid åt administration och som inte är ute tillräckligt mycket och rör på sig. Men min uppfattning är att det är fler poliser, yngre poliser och mer synliga poliser i enlighet med hur vi skrev i regeringsförklaringen . Det finns anledning att se om denna utveckling kan fortsätta. Ofta påpekar polisen att den politiska världens önskemål om att poliser ska synas på gator och torg inte alltid är samma sak som den mest perfekta brottsbekämpningen. Men vi kan tycka att det finns ett värde i detta i alla fall. Den synliga polisen är en sorts trygghetssymbol. Kanske leder det inte alltid till att fler brott just där och då upp. Men återigen: Det fångas av trygghetsundersökningar som visar att stiger trygghetskänslan hos svenska folket det är bara att hänvisa till siffror även om det i grupper i samhället finns kvar stora problem när det gäller bland annat våldets konsekvenser. 37 (V): Fru talman och statsministern! I finns en välkänd fabrik. hette den och Läkerol. Den är en del av vår historia; den har funnits där . Den är också ett känt varumärke och en viktig symbol för oss. Vi är många som har hört om Läkerol Arena under hockeyfinalerna, och vi är många som har tuggat på världens mest sålda bil . Det är också en viktig och stor arbetsgivare med 114 anställda. Där har man jobbat i generationer, och där jobbar hela familjer. För sedan såldes fabriken till . Beskedet kom direkt från vd om att produktionen skulle bli kvar. Den var säkrad. Men fick man besked via telefon från om att fabriken föreslås läggas ned. visar det sig att numera ägs av ett riskkapitalbolag, , som är känt för att äga , som lever på skattepengar men själv vägrar betala skatt. I är en av AP-fonderna delägare. används alltså våra pensionspengar för att flytta jobb utomlands till ett låglöneland och i riskkapitalbolag som vägrar betala skatt. Jag vill fråga statsministern om han anser att det är så här våra pensionspengar ska användas. 38 Statsminister (M): Det är viktigt att understryka att är en marknadsekonomi, där vi menar att jobb och företag måste vara konkurrenskraftiga, och att det inte ligger på enskilda politiker i riksdag att peka ut vilket företag som ska vara kvar och vilket som ska försvinna. Den typen av ekonomiskt system kallas för någonting annat och har avvecklats därför att resultaten har varit förskräckande varhelst dessa system har fått breda ut sig. Det gör att jag, precis som många andra politiska befattningshavare, bör akta oss noga för att hävda att vi vet exakt vilken bedömning som är rätt och riktig när det gäller en konkurrensutsatt verksamhet. På regeringen och ligger att skapa de bästa förutsättningar för att företag ska kunna växa, överleva i konkurrensen och ha bästa möjliga förutsättningar när det gäller företagens klimat. Där har vi också genomfört en lång rad åtgärder. Vi satsar på människan, vi satsar på omställning och vi ser till att människor får stöd att komma till den del av arbetsmarknaden som växer. Det tycker jag är vår uppgift, och det tycker jag är kärnan i den svenska modellen. 39 (V): Detta är en fabrik som går med vinst. Ägarna vill ha ut ännu större vinst och flyttar därmed produktionen till ett låglöneland. Det administreras av våra pensionspengar. Det är det som är själva problemet, och det är detta min frågeställning bygger på. Statsministern kan ändra AP-fondernas reglemente så att de inte tillåts investera i riskkapitalbolag som vägrar betala skatt i eller i företag som lägger ned lönsamma fabriker och flyttar jobb utomlands. Det ligger i statsministerns makt att göra detta. Anser verkligen statsministern att detta är lämpligt? Är det så här vi ska använda våra pensionspengar? Vi behöver fler jobb i . Det är så vi säkrar framtidens pensioner. Det gör vi inte genom att flytta jobben utomlands. Jag tycker att det är förkastligt att de pengar vi har jobbat ihop och avsatt till våra pensioner i stället används för att lägga ned arbetstillfällen i . Därför anser jag att reglementet för AP-fonderna bör ändras. Det var det min fråga till statsministern handlade om. Jag upplevde inte att han svarade på den. 40 Statsminister (M): Jag anser inte att reglementet för AP-fonderna ska ändras. Det vore intressant om i något annat sammanhang kunde återge om det finns någon rödgrön färdig överenskommelse om att reglementet för AP-fonderna ska ändras som också Socialdemokraterna har ställt sig bakom. I så fall finns det någon mening med att diskutera regeringsalternativ emellan. Min uppfattning är att vi inte ska ändra så att pensionspengar kortsiktigt styrs av vilka fabriker eller företag som enskilda riksdagspolitiker anser ska vara kvar eller läggas ned. Då hamnar vi i ett annat ekonomiskt system. AP-fonderna har att förvalta våra pensionspengar för att med det bästa för ögonen se till att det ska bli starka och bra pensioner . Det anser jag ska vara den fortsatta instruktionen, och jag har uppfattat att det finns en ganska bred samsyn på detta i svensk politik. Jobb inom tjänstesektorn för unga och utrikes födda 41 (M): Sysselsättningen ökar i . Över 200 000 fler går till jobbet jämfört med . påverkar finanskris och skuldkris svensk ekonomi. Kanske påverkar det allra mest dem som står långt borta från arbetsmarknaden. Hälften av alla arbetslösa är unga eller utrikes födda. Många av dem skulle behöva hitta sitt första jobb, troligtvis inom tjänstesektorn. Regeringen har genomfört ett flertal reformer för att underlätta att fler jobb ska växa fram inom tjänstesektorn. kan vi notera att många reformer har blivit alltmer omdebatterade. Jag tänker främst på den sänkta restaurangmomsen och de halverade arbetsgivaravgifterna för att anställa ungdomar. Jag undrar hur statsministern ser på debatten om tjänstejobben och hur han vill skapa fler jobb för unga och utrikes födda. 42 Statsminister (M): Utvecklingen är den att jobb som växer fram är av alltmer krävande karaktär. Det möter människor som vill ha jobb och som i flera fall saknar fullständig utbildning. De kanske är födda i ett annat land och har kommit i hit under tonåren eller de kanske har stora kunskapsluckor. fanns det ofta jobb att få där det mer handlade om att man erbjöd sina två händer och en vilja att göra en arbetsinsats. De jobben finns knappt . Min attityd är att med sjysta villkor behövs alla jobb av det enkla skälet att alla människor behövs. Vi måste bejaka alla människors vilja till eget arbete efter egen förmåga. Det har varit regeringens utgångspunkt för att sänka kostnaderna för att en bred samhällsservicesektor ska kunna växa fram. Det kan vara på den offentliga sidan, men det kan också i förlängningen innebära att vi kan få fler jobb i restaurangnäringen och fler jobb som passar unga. Jag har förvånats över hur vi får kritik från politiska motståndare när vi säger detta. Jag tror inte att alternativet är någon annan lösning som ger unga jobb, utan de förblir långt från arbetsmarknaden utan chans att komma in. 43 (FP): Jag har en fråga till statsministern om den livssituation som tiotusentals ungdomar i befinner sig i. Det handlar om ungdomar som växer upp i kulturer där man inte får den rimliga frihet som man kanske ska ha som tonåring eller mycket ung vuxen. Denna förvridna kultursyn kallas ibland något missvisande för hederskultur. I går presenterade regeringen en satsning på våld i nära relationer där detta verkligen är en del att fokusera på. För att komma åt detta rätt svåra samhällsproblem det är en stor utmaning behövs det insatser på bred front från många myndigheter. Jag tycker inte heller att regeringen ska utesluta straffskärpningar för att komma till rätta med detta. Gräver vi i de här frågorna ser vi hur alla som tar i dem riskerar att utsättas för hot. Det handlar om kuratorer som försöker stödja unga människor, socialtjänstföreträdare och kanske till och med lärare som möter de här unga människorna i fruktansvärda situationer. Min fråga till statsministern är: Tänker regeringen vidta några andra åtgärder utöver detta? Det kan gälla lagändringar och samordningsinsatser mellan myndigheter. 44 Statsminister (M): Jag såg ett uppmärksammat fall i medierna i går om en flicka som fick sätta livet till. Vi har tillsatt en särskild samordnare, , som ska samordna de resurser som delvis redan finns. Vi öppnar också för att möjligen skjuta till mer resurser. besökte jag också flera av de brottsofferjourer som bland annat jobbar specifikt med inriktningen att stödja unga människor som har fötts eller vuxit upp i ett annat land, kommit hit och mött en annan typ av värderingar. Det är vår uppfattning att vi måste bli tydligare med hur värderingarna ser ut i det här landet. I det här landet får man fatta egna beslut. Man får fatta egna beslut om vilken partner man vill leva med, och man får fatta egna beslut om hur man vill klä sig. Det är viktigt att vi står upp för det som ett universellt värde och att de känner det stödet för sig själva och gentemot släktingar som möjligen har invändningar. Låt oss komma ihåg att det framför allt är en viktig fråga för många unga kvinnor. Detta är inte någonting som är genderfördelat lika mellan män och kvinnor, utan det är en stor fråga framför allt för många unga tjejer. Vi måste göra rätt i de här frågorna. 45 (C): När det gäller investeringar i svensk transportinfrastruktur mätt som andel av vår gemensamma produktionsförmåga, bnp, ligger vi som land efter. Vi halkar efter resten av . Hade vi haft samma ambitioner som resten av skulle vi ha investerat hårdare. Utöver detta har vi också som nation, vilket illustreras i och annat, rätt stora åtaganden i funktionerna. Jag tror att statsministern håller med om, och det är en genuint bred uppfattning, att en väl utbyggd transportinfrastruktur är en stor tillgång för ett land och att motsatsen också är det motsatta, det vill säga en stor brist för landets förmåga att leverera välstånd. Jag vill ställa min fråga till statsministern på följande vis: Hur ställer sig statsministern till att, i syfte att öka vårt lands förmåga att investera i transportinfrastruktur, överväga att sälja statliga bolag för att i stället investera en del av det värdet i ny svensk transportinfrastruktur? 46 Statsminister (M): Jag kan dela uppfattning att mer resurser till infrastruktur kan vara bra för såväl tillväxt som möjligheter att leva och bo runt om i . Kom ihåg utgångspunkten: Vi är bara nio och en halv miljon människor i ett av de geografiskt mest vidsträckta länderna i ! Det ger det här behovet av enormt mycket järnväg och enormt många transportlösningar. Regeringen har rivit ned de luftslott som väntade på oss 2006, det vill säga alla de här löftena som inte hade någon finansiering. Vi har fyllt på med finansiering. Vi har byggt på ambitionerna. I innevarande års budget finns ytterligare miljarder i satsningar på bland annat skötsel och underhåll, vilket är något som länge varit eftersatt. Jag tror dock inte på lösningen att sälja statlig egendom för att direktfinansiera på det sättet. Utan låt oss ta den budgetdiskussionen! Vi har flerårsprogram på infrastruktursidan som vi har fyllt på och byggt ut. Jag är beredd att ta diskussionen inför kommande infrastrukturproposition . Jag tycker att det är bättre att använda de tillgångar vi säljer till att betala av våra skulder. Då får vi dessutom lägre räntor och kan använda utrymme i budgeten till mer angelägna satsningar som naturligtvis också ska vägas mot annat. 47 (KD): Jag ska ställa en fråga till statsministern om valfrihet i barnomsorgen. är det åter tillåtet för kommunerna att införa ett kommunalt vårdnadsbidrag. ökar antalet föräldrar som har vårdnadsbidrag. gällde det 7 000 barn. Men fortfarande bor hälften av landets småbarnsföräldrar i kommuner som inte har infört vårdnadsbidraget. Vad tycker statsministern? Är det rimligt med den här orättvisan? Borde inte detta vara lika för alla småbarnsföräldrar på samma sätt som exempelvis jämställdhetsbonusen är precis lika för alla småbarnsföräldrar? Varje barn är unikt, och det är föräldrarna som känner det bäst. I en del fall har det visat sig att vårdnadsbidraget är det bästa. Det borde vara lika för alla, men det är det inte. Vad tycker statsministern om det? 48 Statsminister (M): Det är väl känt att det är uppfattning att vi borde ha ett statligt vårdnadsbidrag på högre nivåer än det som blev Alliansens överenskommelse. Jag försvarar den överenskommelse vi ingick, det vill säga att vi har överlåtit åt kommunerna att, om de så själva önskar, med egen finansiering utforma vårdnadsbidrag inom givna ramar. Precis som återgav är det en lång rad kommuner som har gjort detta. Varför då denna tveksamhet till att bygga ut det mer? Det beror på att det finns en balans mellan hur omfattande ersättningar man kan få via vårdnadsbidraget och hur det påverkar viljan och drivkraften till eget arbete. Arbetslinjen är väldigt viktig för regeringen. Det var mycket starkt påverkande för att inte ytterligare bygga på och ut vårdnadsbidraget när Alliansens alla fyra partier till slut enades om den kompromiss som gäller. 49 (S): Jag tänker prata om den utbildningspolitik som regeringen bedriver, nämligen att leka svälta räv med högskolor och mindre universitet runt om i landet. Utbildningsministern har börjat ge mindre pengar till högskolor, och det kan leda till sämre kvalitet. Och om det leder till sämre kvalitet får de ännu mindre pengar året efter. Så fortsätter man att på ett långsamt sätt svälta ut de högskolor som finns runt om i landet. Möjligheten att studera runt om i landet har gjort att vi har tagit till vara begåvningsreserven hos dem som kommer från icke studievana hem. Det har också gett möjligheter för dem som är lite äldre att fortbilda sig eller utbilda sig till något annat. Ska regeringen fortsätta med den här svälta räv-leken med de mindre universiteten och högskolorna? 50 Statsminister (M): Jag tror aldrig att har haft så många som läser på högre utbildningar som . Det kallar för en svälta räv-lek är en övergång från en tidigare socialdemokratisk modell där man satt inne i ett departement och bestämde vart pengar skulle gå förmodligen var det en socialdemokratisk politiker som tyckte att den här högskolan får så här mycket, och det här universitet ska få så här mycket till ett system som bygger på att man får pengar efter hur studenterna själva väljer. Svälta räv-leken består alltså i att studenter inte väljer som tycker att de ska välja. Men vi tycker att det är ett bättre system att det blir studenterna som själva får välja och därmed signalera till högskolor och universitet att de ska bli mer attraktiva och konkurrera med kvalitet, därför att det i grunden är det som studenter efterfrågar. 51 (MP): Statsministern lyfter upp svenska arbetstillfällen som en huvudorsak till att sälja vapen till och försvarar den planerade vapenfabriken. När man läser ser man att det står att man inte får ta hänsyn till arbetstillfällen vid beslut om vapenexport till andra länder. Ändå hade statsministern det som ett huvudskäl när han försvarade vapenfabriken och försäljning av vapen till diktaturer som till exempel . I regeringsdeklarationen sade statsministern att ska vara en röst för fred, frihet och försoning, och han sade: Demokratin, folkrätten och de mänskliga rättigheterna ska utgöra hörnstenar i vår utrikespolitik. Min fråga till statsministern är: Hur försvarar statsministern vapenexporten till diktaturen med syfte att gynna svenska arbetstillfällen? Och hur går vapenexport till diktaturen ihop med vad statsministern sade i regeringsdeklarationen om att mänskliga rättigheter ska utgöra en hörnsten i vår utrikespolitik? 52 Statsminister (M): Jag vill påpeka att merparten av det som sade är helt felaktigt. Jag har över huvud taget inte uttalat mig om någon enskild vapenfabrik. Jag har sagt att det finns ett MoU med som ingicks vid makten. Det var som stödde den socialdemokratiska regeringen. Det avtalet valde regeringen att förlänga, och det är inom ramen för detta som diskussioner har förts. Jag tycker att regelverket, som är mycket restriktivt, fungerar väl, men har också beställt en översyn, vilket vi ska återkomma till, och då måste vi naturligtvis kunna se på grunderna för svensk vapenhandel. Det är ett mycket känsligt ämne låt oss säga det uppenbara. Men jag är inte rädd för att berätta att det finns saker som ger jobb. Jag står upp för jobb, och det gör jag även när jag får kritik. Jag noterar att många andra ofta tar lite lätt på det här med jobben, jobb som försvinner och saker som vi inte behöver och så. Men jag har lärt mig att jobb behövs, därför att människor behöver en egen inkomst. Jobb behövs, för då kan människor stå på egna ben. Därför tänker jag inte ge vika när det gäller att prata väl om att det ska finnas mycket jobb i . 53 MONTASER ENEIM (M): Jag ska fortsätta att fråga om jobben. Regeringen har gjort flera insatser inom arbetsmarknadspolitiken för att göra det enklare att anställa unga och långtidsarbetslösa, till skillnad från Socialdemokraterna som vill göra det svårare för företag att anställa genom förslag på höjd arbetsgivaravgift för unga och återställande av restaurangmomsen. Hur kommer detta enligt din bedömning att påverka arbetsmarknaden negativt? 54 Statsminister (M): Jag tror att det finns flera nycklar när det gäller unga människors möjligheter att komma in på arbetsmarknaden. Jag tror att utbildning, som flera har frågat mig om, är grundläggande att man lär sig mer och att man också går färdigt sin grundskoleutbildning och sin gymnasieutbildning och att det finns tillgång till bra yrkesförberedande utbildning eller fortsatt utbildning på högskola och universitet. Jag tror att det är viktigt att få visa upp sig i arbetslivet och faktiskt få en chans att komma in via praktik och lärlingsutbildningar och att man kan få sitt första jobb eller sommarjobb, väldigt ofta i branscher där vi har sänkt kostnaden för att anställa, vilket jag fick en fråga om . Jag är övertygad om att om man kraftigt gör det dyrare att anställa kommer det att tas ut på det sättet att arbetsgivare drar sig tillbaka eller överväger en gång till innan man anställer unga. Därför tror jag inte på den politiken. Jag tror inte på dem som säger att man kan höja skatterna med 16 miljarder inriktat på att göra det dyrare att anställa unga och hävda att det inte har någon effekt över huvud taget. Om det är sant kan man väl höja med 48 miljarder, så får man ju massvis med pengar! Sanningen är att det är självklart att det har stor påverkan, och det får vi naturligtvis prata med väljarna om inför nästa val. 55 (S): Det finns en bred majoritet här i riksdag för att ska arbeta för att upphäva EU:s exportförbud för svenskt snus. Det jobbar utrikeshandelsminister med på ett förträffligt sätt.