prot · GZ09128 · 2012-06-12 00:00:00 — Både och jag som har varit aktiva i politiken länge vet att ibland kan man inte informera nog. Det är inte så att det inte har funnits information, men jag har också besökt institutioner och förvånats över att de ibland kan säga att de inte har hört något och inte fått någon information. Då kan det ha gått ut rätt mycket information såväl på hemsidor som med posten och på alla möjliga olika sätt. Inte desto mindre är det uppenbart att det även i fortsättningen behövs mer information. Därför är jag glad över det brev som och , generaldirektörerna för Arbetsförmedlingen och , sände ut . Det har också gått ett liknande brev till samtliga stift och ledningen i . 38 i (S): Jag blev inte så mycket klokare. Jag frågade kulturministern om hon kan tänka sig att göra konstruktionen annorlunda med tanke på kritiken. Den senaste socialdemokratiska regeringen initierade , som riktades in på att bevara kulturarvet med hjälp av digitalisering. Det kom i gång snabbt, men det hade en annan inriktning och finansiering. Institutionerna fick full ersättning. Jag vet att man vände sig till en annan målgrupp. Det är ändå viktigt att kulturinstitutionerna själva säger att de inte har finansieringen. Kulturministern säger att institutionerna inte behöver stå för finansieringen själva eller att de kan få handledare. Jag förstod inte riktigt handledningen skulle vara någon annanstans, eller något sådant. För mig är det viktigt att dessa personer har tillgång till handledning nära sig. Problemet är ofta att det finns en handledare som inte riktigt fungerar som en handledare . För människor som har varit borta från arbetsmarknaden länge och känner sig osäkra är det viktigt att ha tillgång till en nära handledning. Det kostar pengar för institutionerna att erbjuda kvalitativ handledning för dessa personer. En av frågorna är varför detta inte har lyckats. Det är säkert så att information inte har gått ut ordentligt. Men det borde man ha tänkt på när projektet startades, det vill säga hur informationen kommer ut på ett bra sätt så att vi får det resultat vi vill uppnå. 4 400 platser gäller för perioden 20122014. Det innebär 1 200 platser . Om man har fått ut 20 personer är det en lång sträcka innan man når upp till ett tusental . Vi talade om digitaliseringen av vårt kulturarv. Regeringen har startat något som kallas för fas 3. I min hemstad finns ett företag som har fas 3-anställda. De digitaliserar museernas bildarkiv och annat. Företaget får för varje anställd person. Här blir det en situation där institutionerna ska ta ansvar för att få in människor i arbete och få betala för det. finns andra företag som har som affärsidé att driva fas 3-projekt, utför samma jobb, men får betalt för dessa personer. Det känns knepigt för mig i denna diskussion att dessa personer gör samma jobb men med helt olika förutsättningar. Få personer har nåtts, och det finns pengar avsatta. Skulle kulturministern kunna tänka sig att göra om den här konstruktionen och säga att vi inte har lyckats fullt ut och att vi tar de resurser vi har och lägger på institutionerna så att de kan anställa personer med en ordentlig lön och ersättning för att vidta de här åtgärderna? 39 Kultur- och idrottsminister (M): Det är utmärkt om det också finns människor som via fas 3 kan få arbete med att digitalisera kulturarvet. Behovet är stort. Jag tror egentligen inte att det räcker med 4 400 personer för att digitalisera de rika samlingar vi har och göra dem tillgängliga. Det är dessutom arbeten som jag tror känns väldigt meningsfulla. Det är glädjande, och det var en nyhet för mig. Access var en satsning som mycket riktigt infördes av den förra, socialdemokratiska regeringen. Vi moderater tyckte att den var mycket bra. Det var också därför som vi förlängde den under och ökade satsningarna med 100 miljoner. Men det var också, precis som säger, en annan satsning. Det handlade i huvudsak om arbetslösa akademiker inom kulturarvssektorn som hade gått arbetslösa länge och som genom Access fick en möjlighet att få jobb inom framför allt museivärlden. Det tyckte vi var alldeles utmärkt. Vi såg också att det behovet fanns. Det vi nu talar om är en helt annan kategori. Det är människor som kanske inte har jobbat inom kulturarvet tidigare. Det finns akademiker också i den gruppen. Men jag har noterat att det finns många fördomar gentemot människor som inte har arbetat . Det är också en viktig pedagogisk uppgift att komma över fördomarna och beskriva att det är människor som du och jag. Där tycker jag att en större del av de problem som vi har mött när vi har diskuterat det här ligger. när förordningen var antagen och vi visste att också hade godkänt detta träffade arbetsmarknadsminister och jag företrädare för såväl kulturmiljöarbetet som Arbetsförmedlingen. Vi fick intrycket att båda var på banan och samarbetade bra, och det har man också gjort. Men jag vill återkomma till att det trots allt finns en risk för fördomar gentemot människor som har hamnat utanför arbetsmarknaden. Det är den gruppen som det handlar om . Det här är riktiga jobb, och de är också riktigt betalda. De är pensionsgrundande. Det är trygga jobb. Det är kanske inte meningen att man ska stanna inom till exempel arkivsektorn eller arbeta med kulturmiljöer. Det kan man också göra utomhus. Men man ska få en möjlighet att komma tillbaka till arbetsmarknaden. Det kanske kan utvecklas till fasta arbeten inom den här sektorn, men det måste inte vara så. Däremot ser vi i kultursektorn stora behov av att ta till vara de rika skatter som bland annat finns i våra magasin. Det är därför vi är så glada över att den här satsningen har kommit i gång. 40 i (S): Jag skulle vilja uppmana kulturministern att besöka dem som jobbar inom fas 3-projektet i . De är inte riktigt lika glada över att ha den typ av anställning som kulturministern pekar på. De är frustrerade och deprimerade. De har låga ersättningar för att göra det här jobbet. Jag uppmanar kulturministern att besöka dem, för de känner inte riktigt den glädje som kulturministern själv gör. Jag tycker att det är intressant att man pratar om fördomar. ska kulturinstitutionerna gå in i Kulturarvslyftet och möjliggöra för människor att komma tillbaka till arbetsmarknaden. Det tycker jag är jättebra. Jag tycker absolut att vi ska se till att alla människor som har varit borta från arbetsmarknaden ska komma tillbaka. Det är därför vi socialdemokrater satsar på jobb och utbildning. Vi vet att det är mycket viktigt. Men om kulturinstitutionerna ska vara med i Kulturarvslyftet och erbjuda en tjänst till någon som har varit arbetslös eller sjuk länge ska de inte få full kostnadstäckning. I , dit det kom akademiker, fick de däremot full kostnadstäckning. Då undrar jag: Vad är skillnaden? Var finns fördomarna någonstans? Man ska inte få samma ersättning för de här personerna som man får för personer med en akademisk utbildning. De kan också ha en akademisk utbildning men varit sjukskrivna . Jag tycker att kulturministern pratar emot sig själv lite grann när det gäller fördomarna. Varför har man full kostnadstäckning för institutionerna i det ena fallet men inte i det andra fallet? 41 Kultur- och idrottsminister (M): Det här är en större satsning än någon av de tidigare. Den är på . Det är också en större bredd på de institutioner eller andra aktörer som kan ta emot människor. I den meningen skiljer sig detta mycket från andra satsningar som har gjorts på arbetsmarknadsområdet. Det är också en stor satsning på jobb som handledare, och då talar vi om professionella handledare. Jag räknade upp flera i den gruppen tidigare som via ska fungera som handledare. Det är, precis som säger, viktigt att det finns en ordentlig handledning. Jag hyser en stor tilltro till att det här kommer att fungera väl, men inte utan vidare. frågar vad jag är beredd att göra. Det finns ett behov av att fortsätta att informera om detta och besöka dem nu när de börjar komma i gång. Drygt 70 olika projekt har fått godkänt. Jag vet att många andra är på gång. Länsstyrelserna är aktiva. De kunde kanske ha agerat lite tidigare eftersom vi hade en information för länsstyrelserna . Det handlar om att fortsätta att informera, uppmärksamma och ge goda exempel på hur det fungerar för att bland annat motverka fördomar. får mer än gärna vara delaktig i detta. Därför vill jag gärna lämna över några av de broschyrer om Kulturarvslyftet som vi har tagit fram. De handlar om hur det fungerar och var man kan söka pengar, och de visar också på den stora spridning när det gäller mottagare och arbetsuppgifter som är möjlig inom detta. Eftersom vi brukar göra det inom kulturutskottet vill jag överlämna en sommarbok och önska trevlig läsning och en skön sommar. Överläggningen var härmed avslutad. 13 § Svar på interpellation 2011/12:393 om statens ägaransvar för Postnord 42 Statsrådet (M): har frågat mig om jag avser att vidta åtgärder för att säkerställa att Postnords förberedelsearbete av en börsintroduktion stoppas. Den svenska staten äger Postnord tillsammans med den danska staten. Det aktieägaravtal som ingåtts mellan den svenska och danska staten innehåller en bestämmelse om att bolaget ska säkerställa att det är börsmässigt. Att vara börsmässigt innebär att ett bolag är attraktivt för investerare, det vill säga det säkerställer långsiktig lönsamhet och värdetillväxt samt en ekonomisk rapportering med en hög grad av transparens. Detta är egenskaper som är positiva för staten som ägare oavsett om man långsiktigt kvarstår som ägare eller inte. Även en god servicenivå och nöjda kunder är nödvändiga för att bolaget ska nå en långsiktig lönsamhet. Det finns alltså inget motsatsförhållande mellan dessa faktorer och börsmässighet, tvärtom. 43 (S): Jag vill börja med att tacka statsrådet för svaret. Jag tolkar svaret så att det är nej, även om inte statsrådet uttrycker det i sitt svar. Frågan var alltså: Avser statsrådet att vidta åtgärder för att säkerställa att Postnords förberedelse av börsintroduktion stoppas? Jag kan inte tolka svaret på något annat sätt än att det är nej. demonstrerade anställda på Posten i . De ropade: Vi är människor, inte maskiner! Nej till börsutdelning! Ja till postutdelning! De såg att det fanns ett motsatsförhållande i den börsintroducering som verkar ske smygvägen från ägarens sida. Jag beskriver i min interpellation att jag vid 2011 ställde en fråga till ägarna om huruvida den kraftiga vinstutdelningen skulle få negativa effekter på verksamheten ur kvalitetssynpunkt och om eventuella personalkonsekvenser. Svaret var då nej både från ägaren staten och från vd:n. Vad som framkommit av både medieuppgifter och information från personal är att kvaliteten sjunker som personalstyrkan minskar. Det rapporteras om post som inte delas ut och att eftersändning av post sker sporadiskt, vilket kan få stora konsekvenser för enskilda medborgare och företag. Kallelser till läkarbesök kommer inte fram, biljetter kommer inte fram och så vidare. Det verkar alltså finnas ett motsatsförhållande när det gäller den börsmässighet som Posten nu försöker åstadkomma. Jag blir lite bekymrad, för har fattat beslut om här i att vi inte ska ha en börsintroduktion av . Det är ett majoritetsbeslut som jag tycker att statsrådet borde följa. På regeringens hemsida står det att regeringen anser att statens uppgift bör vara att ange de ramar och regler som ska gälla för näringsliv och företag, inte äga och driva företag, och därför bör staten i princip inte äga bolag som verkar på kommersiella marknader med fungerande konkurrens man kan diskutera om det för det första är en kommersiell marknad och för det andra fungerande konkurrens såvida bolaget inte har ett särskilt samhällsuppdrag som är svårt att klara av på annat sätt. Hur tänker sig statsrådet att det ska gå till om man börsintroducerar Posten? Hur ska samhällsuppdraget av? Statsrådet anger i sitt svar att ur ägarsynpunkt är det en fördel att de statliga bolagen är färdiga för introduktion på börsen. Betyder det att alla statliga bolag förbereds för att bli börsmässiga? På vilken grund sker detta i så fall, och med vilket syfte? Om ett riksdagsbeslut som förhindrar regeringen att minska ägandet inte är tillräckligt för att avbryta en förberedelse för börsintroduktion, hur menar då statsrådet att ett riksdagsbeslut som får regeringen att avbryta förberedelse för en börsintroduktion ska se ut för att statsrådet ska följa det? 44 Statsrådet (M): Tack för frågan, ! Det här tycker jag är ett av de finaste bolagen i vår bolagsportfölj. Däremot är det lite svårt att svara på frågor. I och med att det inte pågår någon börsintroduktion har jag svårt att avbryta eller påheja någon sådan. Så är det, och jag hoppas att tar mitt ord för vad det är. Det skulle vara svårt att i smyg börsintroducera Posten. har vi ett beslut i som vi ska hålla oss till. Vi ska inte börsintroducera Posten, och det kommer inte att ske i lönndom. Så ser sakfrågan ut. Jag tror att man måste ha klart för sig att Posten just nu håller på med en våldsam omstrukturering. Den går ännu fortare i än den gör i . Mängden pappersbrev går ned dramatiskt och förväntas gå ned ännu mer framöver. Man skickar fler meddelanden med e-post. I skickar myndigheterna eller två till exempel bara elektronisk post till sina medborgare. Pappersbrev godkänns inte. Så långt har vi inte kommit i , så ligger lite före oss. Under den här omställningen blir det turbulens i bolaget, och man drar ned personalstaten konstigt vore det annars, tycker jag. Däremot pågår inte själva börsintroduktionsarbetet, men att göra ett bolag börsmässigt handlar om att göra det så bra som det kan bli. I min värld handlar det om att man har nöjda medarbetare, nöjda kunder, ordning och reda i bolagets finanser, en bra verksledning och så vidare. Jag har besökt Posten på plats två gånger under mina knappa som ansvarig bolagsminister. Jag är imponerad av Postens arbete. Jag tycker att de gör ett väldigt bra arbete. Dessutom finns det med i våra krav till Posten att det ska vara en dags leverans för av posten. Posten ligger mellan , alltså väl över detta mål. Jämfört med andra länder är svenska Posten, tycker jag, ett föredöme för många. Jag kan också konstatera att det här året bräckte Posten sitt mål . Man delade alltså ut av posten inom . Naturligtvis kan det vara så att vissa människor kommer i kläm om posten av något skäl inte delas ut. Det är förstås beklagligt. Men jag kan inte påstå att Posten i sina övergripande roller har fallerat. Tvärtom når man högt över sina mål. Det är ett fint företag. Så är det med Posten. Vad gäller börsintroduktion av andra bolag var regeringen tydlig i sin valplattform om att , och Nordea var de bolag som man hade pratat om att sälja. har vi fått ett majoritetsförhållande i mot , så det är inte aktuellt. De företag som är aktuella är och Nordea och inga andra. Jag hoppas att jag har gjort klart tidigare i mitt anförande att det att göra sig börsmässig är någonting helt annat än att göra en börsintroduktion. Det är bra för bolaget, det är bra för ägarna, det är bra för kunderna och det är bra för de anställda. 45 (S): Vd:n i Posten är väldigt tydlig utåt och framför allt inåt i organisationen. Signalen från ägarna, det vill säga den danska staten och den svenska staten, är: för börsintroduktion! Det får effekter. Om staten är så tydlig med att man ska förbereda för en börsintroduktion att det är det enda man ska jobba med får det effekter. Jag har ställt frågan: Om det här riksdagsbeslutet inte förhindrar regeringen att avbryta en förberedelse för börsintroduktion, vad krävs det då för riksdagsbeslut? Jag ställde också frågan: Finns det några andra statliga företag som förbereds för att bli börsmässiga och i så fall vilka? Pågår det och i vilket syfte i så fall? Nöjda kunder och nöjda medarbetare pratar om. Jag konstaterade precis att man inte har det. Medarbetarna har det just nu väldigt tufft, och inte heller alla kunder är nöjda med utvecklingen och de problem som har uppstått. Vinstutdelningen som regeringen krävde på 1 miljard har fått effekter, och besparingspotentialen på företag som man har lagt ut har handlat om 1 miljard, så det är klart att regeringens politik har effekter. När det gäller själva vinstutdelningen tycker jag att statsrådet borde reflektera över vad detta får för effekter. Jag vet hur man mäter kvalitet hos Posten. Man har någonting som man kallar testbrev. går till personer med fast adress och inte till personer som har eftersändning, för då skulle man få ett helt annat resultat. Där har mycket av kvalitetsarbetet fallerat. Kvalitetsarbetet har gått ned, och egentligen handlar allting om att bara verka för en börsintroduktion. säger, fru talman, att det inte pågår något arbete i hemlighet. Varför uppger då vd:n att allt arbete inom företaget ska gå ut på att man ska förbereda sig för en börsintroduktion? Kan inte statsrådet svara på det? 46 Statsrådet (M): Det rimliga är väl ändå att frågar postchefen vad han menar med sina uttalanden. Jag har svårt att tolka det. Jag vill dock hävda att det att göra bolag börsmässiga är bra för bolaget, bra för kunderna och bra för ägarna. Svaret på frågan om andra bolag arbetar med att vara börsmässiga inte att förbereda börsintroduktion, för det är två helt olika saker är att jag verkligen hoppas att de gör det. Det är det bästa sättet att bibehålla kapitalet och göra bolaget affärsmässigt och professionellt. Vi ska vara klara över att det här är nio och en halv miljon svenskars företag. Det är per person ungefär som vi har i de statliga bolagen. Det är den största förmögenheten eller sparandet som de allra flesta människor har i . Att leka med de pengarna är totalt oansvarigt. De bolag som svenska folket har sina pengar i ska utvecklas väl och avkasta gott till statsmakten. Vi har tillsammans med Post valt att ska avkastas på eget kapital. Jag tycker att det är en rimlig avkastning. Däremot är det förstås så att när Posten helt förändrar sin verksamhet antalet pappersbrev går ned våldsamt och man ska hitta andra områden att verka på, paket eller vad det nu kan vara är det en stor mängd människor som kommer att fara illa, till exempel de som inte kan behålla sina jobb, som kanske blir utan jobb eller ska omskolas. I en sådan omställning blir det turbulent kring bolaget, och då måste man ha full respekt för att det är på det viset. är det inte alls så som säger, att det enda som vi begär är att företaget ska vara börsmässigt. Det vi begär är naturligtvis först och främst att man ska upprätthålla postlagen. Dessutom har vi operationaliserat måtten så att av breven ska komma fram . är man på . Återigen: Jag tycker att vi ska vara glada över att postverksamheten fungerar väl. Medarbetarna på Posten gör ett fantastiskt jobb. Jag vill inte vara med om att smutskasta det bolaget, tvärtom. De gör ett extraordinärt fint arbete, till exempel lantbrevbärare som är ute i kölden och snön och allt vad det nu kan vara. Vi ska hylla dem som goda medarbetare. De är jätteduktiga. Vi har ett jättefint postverk som vi ska vara stolta över. Men att göra ett bolag börsmässigt tror jag är bra för bolaget, bra för de anställda och bra för kunderna. 47 (S): Jag har inte någon som helst avsikt att smutskasta Posten. Det är min arbetsgivare när jag inte tjänstgör i . Därmed har jag en ganska god insikt i företaget. Jag har följt utvecklingen i företaget , så jag har en god bild av hur kvaliteten och synen på postutdelningen har förändrats. Jag har också en ganska bra bild av de krav som ställs på de anställda jämfört med hur det var tidigare. Min bild är att kvaliteten går ned. De anställda har helt orimliga arbetsförhållanden i vissa avseenden. Om det beror på börsintroduktionsarbetet är det naturligtvis ett stort problem. Min bild är inte att Posten har gjort ett dåligt arbete förut, snarare tvärtom. Man har varit ett av bästa postföretag och alltid legat i täten. Men det som händer nu är att man eroderar en fungerande verksamhet. Om inte det riksdagsbeslut vi tog tas på allvar, vad krävs det då för beslut i kammaren för att statsrådet ska lyssna över huvud taget? Det finns massor med bolag som vi har i vår ägo . Man kan diskutera huruvida Systembolaget ska vara börsfähigt eller inte. Jag tycker inte det, för de har ett helt annat uppdrag för sin verksamhet än vad ett börsbolag skulle ha. Jag tycker att också har ett vidare uppdrag. Jag kan ta flera andra bolag som exempel. Signalen kommer från ägarna, som vd:n säger, och jag tolkar det som att en av ägarna är i det här fallet. Den danska staten är naturligtvis en annan ägare. Om ägarna ger signalen Jobba bara mot det här, som är det överordnade är det också det som blir signalen till de anställda. Det är därför jag ställt interpellationen, och jag konstaterar att statsrådet verkar vara ganska nöjd med den utveckling som sker. 48 Statsrådet (M): Det blir en viss upprepning i och med att jag får frågor som jag redan försökt svara på. Men jag kan göra det igen. Vi ger inte styrelsen enbart i uppgift att de ska vara börsmässiga. De har ett stort antal andra uppgifter, till exempel att upprätthålla lagstiftningen om postutdelning och operationalisera så att av breven ska vara utdelade . Vad det kokar ned till tror jag är att jag och har olika uppfattningar om huruvida börsmässighet är bra för ett företag. Om ett bolag ska vara värt mycket och uppfattas som ett serviceinriktat bolag måste man ha kunder, medarbetare och ägare som är nöjda, tror jag. Man ska ha tre starka maktcentrum: stark företagsledning, stark styrelse och starka ägare. Jag tycker att vi har det i Posten. Vi har en väldigt skicklig företagsledning, tycker jag. Vi har väldigt skickliga medarbetare i Posten som vi kan vara stolta över. Det är inte så att vi på något sätt negligerar det beslut som har fattats i . Börsintroduktion och att vara börsmässig är i alla fall i min värld två helt olika saker. Det pågår naturligtvis ingen börsintroduktion av , eftersom sagt vad den sagt. Däremot tror jag att det är bra för Posten, medarbetarna, kunderna och ägarna om bolaget blir börsmässigt. Överläggningen var härmed avslutad. 14 § Svar på interpellation 2011/12:416 om ökat behov av ekonomiskt bistånd i 49 Statsrådet (M): har frågat mig vilka åtgärder regeringen kommer att vidta för att minska det ökade behovet av ekonomiskt bistånd. Höstens fördjupade skuldkris i euroområdet har slagit hårt mot och gjort att tillväxtutsikterna dämpats. Sämre konjunkturutsikter i skuldkrisens spår försvagar utvecklingen på arbetsmarknaden. Detta ska motverkas. När länder i omvärld tvingas skära ned i välfärden och höja skatter för hushåll och företag kan genom aktiva insatser för jobb, omställning och företagande dämpa nedgången på arbetsmarknaden och aktivt motverka att arbetslösheten biter sig fast på en hög nivå. En fast förankring på arbetsmarknaden är det bästa sättet att inte behöva vara beroende av bidrag. har över 200 000 jobb skapats. Genomförda reformer för att få fler i arbete har således haft betydande positiva effekter. Men det behövs fler vägar till arbete, särskilt för dem som står längst från arbetsmarknaden. Alla ska ha möjligheter att delta i arbetslivet utifrån sina förmågor och förutsättningar. Både skattesystemets och socialförsäkringarnas utformning påverkar drivkrafterna för arbete. Därför kommer regeringens politik även fortsättningsvis att vara inriktad på att stärka arbetslinjen. Ett utbildningssystem av god kvalitet är grundläggande för att förbättra arbetsmarknadssituationen för unga. Flera reformer har genomförts, och det är nu viktigt att följa upp att de ger avsett resultat. Regeringen fortsätter arbetet med att förbättra arbetsmarknadens funktionssätt och att stärka svaga gruppers ställning på arbetsmarknaden. 50 (S): Jag vill tacka statsrådet för svaret. Regeringens löften om förstärkt arbetslinje, sänkt arbetslöshet och minskat utanförskap låter mer och mer som den där tomma skramlande tunnan. Hur mycket är dessa löften värda?