prot · GZ0970 · 2012-02-15 00:00:00 — Jag träffade några av dessa barn vid ett besök på verksamhet i huvudstaden där ett par tusen gatubarn från späd ålder upp till får hjälp och stöd. Enligt har varje gatubarn, även de minsta, knappa metern höga, våldtagits eller på annat sätt utsatts för sexuellt våld eller sexuella övergrepp. Vid en första anblick ser dessa sårbara barn ut som vilka barn som helst, men ögonen, blicken, vittnar om de hemska erfarenheter de har och om de saker som de har upplevt och som inget barn ska behöva uppleva. Men barn utnyttjas på fler sätt. Den senaste trenden i huvudstaden och i dess undre värld är fight clubs med barn i huvudrollen. Folk betalar pengar för att se på när barn slåss med knivar och andra tillhyggen tills något av barnen ligger på marken, oftast svårt skadad eller till och med död. I artikel 34 i FN:s konvention om barns rättigheter står det att varje barn har rätt att skyddas mot sexuella övergrepp och mot att utnyttjas i prostitution och pornografi. Ändå är det miljontals barn världen över inte bara i som plågas, förtrycks, exploateras och utnyttjas sexuellt, och då pratar vi ändå om . Detta är fullständigt oacceptabelt! Vi måste lyfta fram frågan kring barns rättigheter i allt internationellt samarbete och i dialogen med våra samarbetsländer. Vi måste se till att barns utsatthet och framtid lyfts i alla sammanhang och att och dess tilläggsprotokoll hanteras stringent. Men vi måste också våga ta tag i problemen på hemmaplan och se sanningen i vitögat. alarmerande siffror att ett av fem barn är offer för någon form av sexuellt utnyttjande gäller även i . Sexuella övergrepp mot barn förekommer även här. Dessa barn känner skam och skuld. Dessa barn är rädda. Dessa barn måste vi se. 79 (M): När vi hade utrikesdebatt var vi, som många har sagt, mitt i de förändringar som har skett i den arabiska vårens spår. Vi ägnade då en hel del tid åt att fundera på vem som har haft mest eller minst ansvar för att situationen hade varit sådan den var. Vi ägnade en del tid åt att försöka fjärma oss från det gamla och närma oss det nya och kanske för lite tid åt att resonera om vad vi kunde lära av utvecklingen. Det fanns också några och det har nämnts här som försökte lägga tid på att varna för utveckling som man inte ville se. För mig är det nu dags att vi börjar reflektera och fundera över vad det egentligen är som har hänt. är det tid att dra lärdomar. Jag har haft förmånen att få besöka . I fick jag sammanträffa med ett antal företrädare för partier som skulle påbörja sitt arbete. Jag ska göra klart från början att jag inte träffade någon från , utan samtliga partier var av mer sekulärt intresse. Det var dock en intressant övning att prata med dem. De som bekände sig som stående på vänster sida i politiken var mest intresserade av att föra ungefär den diskussion som vi förde här i kammaren vid förra utrikesdebatten, alltså: Varför stödde ni så länge? Varför hoppade ni inte av och reagerade? De som tillerkände sig en liberal syn sade snarare: Vad har ni för erfarenheter att dela med er av? Hur löser man detta med öppenhet, demokrati och tillgänglighet? Det var en intressant skillnad. Man hade lite olika syn när det gällde om det var framåt eller bakåt man behövde titta. Gemensamt för båda grupperna var att de uttryckte en oro för att militärrådet inte ville släppa makten, en oro som tyvärr har infriats. Även om jag såg en uppgift om att det kommer att vara presidentval i är det fortfarande tveksamt vad militärrådet vill . Tyvärr hade jag innan jag åkte hem från också möjlighet att på nära håll bevittna den oro som var efter den koptiska demonstrationen vid informationsdepartementet. Bilden när jag åkte därifrån var inte odelat positiv, men det var ändå intressant att ha pratat med dem som ville framåt. hade jag precis som möjligheten att vara valövervakare i . Ungefär som säger är det väldigt lätt att ta med sig känslan av den positiva utvecklingen som man också måste respektera deras enorma vilja att allt skulle gå rätt till den minutiösa noggrannhet varmed valförrättarna agerade, och som vi nästan fick en känsla av gjorde det hela lite ineffektivt, var ändå slående och något väldigt positivt att ta med sig. När man ser att det går så olika i och kan man börja fundera på om det finns några likheter och skillnader. Det har jag tänkt rätt mycket på. Med risk för att eventuellt dra alltför långtgående slutsatser av en enda undersökning vill jag nämna att jag för någon vecka hade förmånen att få vara på och höra en forskare som hade jämfört hur bloggarna såg ut i och . Det var före den arabiska vårens inledning. I de libanesiska bloggarna, både de engelskspråkiga och de arabiskspråkiga, beskrev man ungefär samma saker. I den egyptiska bloggosfären användes däremot de engelskspråkiga bloggarna för att sprida information till utlandet medan man använde de arabiskspråkiga för att mobilisera till aktioner. I de arabiskspråkiga skrev man: ska vi demonstrera! I de engelska skrev man: har vi demonstrerat. Just detta att man har en gemensam kommunikation med omvärlden i alla avseenden är för mig ett tecken på att integrationen har fungerat. Klarar man av att få samma information till alla, både till dem som lyssnar på inhemska och dem som lyssnar på externa medier, innebär det också att man är en integrerad del. Det är otvivelaktigt att länge har varit ett av de öppnare samhällena i den arabiska världen. Det är detta som jag tror att bloggexemplet visar. På samma sätt har vår handel och öppenhet med varit betydligt större än med de flesta . De flesta i talar franska. Vi hade tidigt frihandelsavtal och tät kontakt med europeiska företag. Någonstans är det nog så att där människor kan mötas och ta del av en gemensam kultur får man också en större möjlighet till förståelse och respekt och därmed till demokrati. Detta är för mig kanske den viktigaste lärdomen av den arabiska våren. Vi kan diskutera om man stöder en regim för länge eller , men vi kan aldrig komma ifrån att där vi ger människor och idéer möjlighet att mötas där vi har ett gemensamt språk och en kommunikation växer också de mänskliga egenskaperna frihet, respekt, mänskliga rättigheter och demokrati. 80 (S): Mitt anförande kommer att handla om , som med tiden blivit mer och mer intressant för resten av världen. beskrivs som en intressant, dynamisk och stor region. Det är en region med 25 miljoner invånare och det är den tionde största ekonomin i världen som många är nyfikna på och beundrar. Det gäller särskilt vår nordiska välfärdsmodell som lyckats kombinera en stark tillväxt och utveckling med jämställdhet och rättvisa för människor. I det ligger våra socialdemokratiska folkrörelsetankar. Våra idéer och samarbetet mellan våra nordiska länder om rättvisa, frihet, jämlikhet och solidaritet har fått ett stort folkligt stöd. Ett av många samarbeten har vi genom . Det är ett samarbete som firar 60-årsjubileum. har jag som ordförande i svenska delegation fått frågan om vår framgångsrika nordiska välfärdsmodell. Vad är det vi gör, och varför har vi lyckats så bra? Det finns säkert flera förklaringar, men för mig ligger svaret i att vi förstått att det är centralt och viktigt med den folkliga förankringen. Arbetarrörelsen och folkbildningen har krokat arm med politiken, och vi har fört konstruktiva samtal om hur vi tillsammans skapar de goda välfärdssamhällen som är till för alla. Vår nordiska modell har verkligen varit framgångsrik, men krävs nya idéer. Som ett led i detta har vi socialdemokrater tillsammans med våra nordiska systerpartier initierat ett stort oberoende forskningsuppdrag kring den nordiska modellen. Vi räknar med att vi 2014 kommer att ha de första resultaten från detta. I det vardagliga livet möter vi många människor och företag som ständigt har problem vid våra nordiska gränser. En högaktuell gränsproblematikfråga handlar om det så kallade nordiska skatteavtalet, som förändrades 2008. Det är tydligen problem hos med tolkningen av det. Det har inneburit att pensionärer som flyttat från till efteråt, utan att de haft någon som helst aning om det, har fått i restskatt. Som mest har en pensionär, som är i kontakt med oss, fått ca på ett bräde i restskatt. Detta är helt oacceptabelt. En fråga är nu ställd till finansministern, och vi hoppas att eventuella felaktigheter omgående rättas till. Ett annat gränshinder handlar om järnvägstransporter mellan och . Det är olika krav på lokförarna beroende på i vilket land tågsträckan är. Det här skapar en oerhörd tröghet och en onödig irritation. En harmonisering av regelverken mellan länderna behövs omgående. Det här är bara två aktuella exempel, bland många fler, på onödiga gränshinder som vi socialdemokrater nu har lyft upp till våra nordiska samordningsministrar och till finansministern här hemma. Inom ram har vi även parlamentariska samarbeten och ministerrådssamarbeten när det gäller bland annat Östersjöpolitiken, och . Ett av dessa är högaktuellt, . Minister har ordförandeskapet det här året. Det är beklämmande och beklagligt att vi i inte fått möjlighet att vara med och delta i utformningen av det ordförandeskapsprogram som nu jobbar utifrån. Såväl som står inför gigantiska förändringar, inte minst med tanke på det stora intresse som finns med alla naturresurser och klimatförändringarna. Vi behöver mycket mer av samarbete för att skapa en långsiktigt hållbar utveckling. Därför vill vi socialdemokrater se ett betydligt starkare engagemang för Arktis- och Barentsfrågorna. Frågorna måste debatteras och börja voteras om här i kammaren. 81 HANS (M) replik: Det är ett sant nöje för en nordist att få höra en annan nordist tala just om och hur viktigt det är. Jag gör ingen annan bedömning än . Det är viktigt att ha fokus. Det är också bra att lyfter fram de här gränshindren. Det handlar om det rätt hemska besked som ett antal pensionärer har fått, precis som det redogörs för, och det kuriösa att man måste byta lokförare vid gränsen mellan och när de viktiga malmtågen ska gå från svenska gruvor till utskeppningshamnar. Då kommer vi in på energipolitiken. Energipolitiken är en viktig del i samarbetet i och mellan och de baltiska republikerna. Därför är det bra att vi är på väg att få elkabeln. Vi ser också hur använder energifrågor som ett påtryckningsmedel mot andra länder. I det läget är det viktigt att vi säkrar vår egen elproduktion. Ser som socialdemokrat det i ljuset av partiets egen inställning till kärnkraft? Om man skulle ha den snabbavveckling som man är inne på skulle det kunna få förödande konsekvenser för det nordiska Östersjösamarbetet. 82 (S) replik: Det är alltid trevligt att få debattera nordiska frågor med . är vi inne på kärnkraftspolitiken. Som vet har vi i en överproduktion av energi. Därför ser jag över huvud taget inte den problematik som beskriver. Vi har så att vi klarar oss. Vi kan även fortsätta att utveckla, inte kärnkraften men väl den förnybara energin, där vi faktiskt får de nya jobben. Det är en inställning som vi har lagt fast i . Vi ska jobba med den gröna tillväxten, förnybar energi och nya jobb även i . 83 HANS (M) replik: När det gäller nordiskt samarbete och vet , som ledamot av presidiet i , att man ökar och intensifierar samarbetet också med , och Östersjösamarbetet är en väsentlig del av det. Man kan höra från till exempel hur som energiexportör använder priset som ett påtryckningsmedel. Det är en av många allvarliga detaljer. Om vi då kan sälja en del av svensk elproduktion till våra grannländer, till exempel eller , är det klart att vi kan lätta på deras beroende av andra länder. Då vill jag upprepa frågan: Är det inte bra att vi alltmer väver samman energi- och elleveranser i vårt område och i ljuset av detta även ser på vår egen el- och energiproduktion? 84 (S) replik: Jag är dessutom rapportör när det gäller Rysslandsfrågorna för , och i de rundabordssamtal som vi har bland annat med har vi många diskussioner kring just energifrågor. Jag ska inte säga att de handlar om den prissituation som nu tar upp, men vi har många diskussioner om energifrågor, förnybar energi och framför allt kärnsäkerhet. Jag ser fortfarande inget problem för , att vi på något sätt skulle riskera vår egen energiförsörjning. Vi fortsätter på vår socialdemokratiska, inslagna väg. Vi har sagt att vi ska fasa ut kärnkraften, men vi kommer alltid att säkerställa att våra basindustrier har tillräckligt med energi. Och vi växlar över mer och mer till förnybar energi, där jobben finns. 85 (M): anordnade jag ett seminarium här i som hade som syfte att lyfta upp två av de åtta viktiga millenniemålen som ska uppnås till 2015. De två mål som var i fokus var de hälsorelaterade millenniemålen om minskad barnadödlighet och förbättrad mödrahälsa. Tyvärr kommer det att bli svårt för många länder, framför allt i södra , att nå de här två viktiga målen. Under seminariet, där inledde och aktörer från , , , Amnesty och UNDP var representerade, diskuterades dessa två millenniemål ur flera perspektiv, men målet har vi alla gemensamt: Vi måste tillsammans förbättra förutsättningarna både för att nå målen 2015 och för att också efter 2015 arbeta för en bättre och mer rättvis värld. Även kom med en rapport som tar upp betydelsen av jämställdhet som en förutsättning för en positiv ekonomisk utveckling. Kvinnor måste vara en högre andel av sysselsättningen, men då måste de tillåtas vara det. Det kräver att jämställdhetsarbetet tas på allvar. Barnadödligheten i söder om är nästan dubbelt så hög som i övriga utvecklingsområden. Diarré, malaria och lunginflammation står för mer än hälften av dödsfallen bland barn . Det är givetvis oförsvarbart att det är på det viset, eftersom diarré, malaria och lunginflammation är förhållandevis enkla åkommor som går att behandla bara resurserna används på rätt sätt. Till exempel måste vi arbeta för att stater själva stärker sin sjukvård och sina hälsosystem. Det handlar också om att vägar byggs så att människor som bor långt ifrån enklare och mindre kostsamt kan ta sig dit där hjälpen finns. Det måste finnas ett långsiktigt arbete som leder till att både barn och deras mödrar får den vård som krävs både under och efter graviditeten. Mödradödlighet orsakas av brist på bland annat preventivmedel, sexualundervisning, sexuell och reproduktiv rådgivning, adekvat mödrahälsovård samt osäkra aborter. I klartext är det grundläggande respekt och status för kvinnor som saknas vilket medför dessa tragiska konsekvenser. Jämställdhet är med andra ord en förutsättning för att förbättra mödrahälsan. Tillgång till och utbildning av barnmorskor är avgörande för att minska mödradödligheten och ett steg för kvinnor in i arbetslivet. Det är konkreta åtgärder med tydliga resultat som även höjer kvinnors status i samhället. Sexuell och reproduktiv ohälsa hos fattiga kvinnor och flickor i utvecklingsländer är en av de vanligaste orsakerna till sjukdom och död och därmed ett allvarligt hinder för ekonomisk tillväxt och utveckling. För att komma till rätta med detta måste både pojkar och flickor undervisas i sina grundläggande rättigheter, sin sexualitet och reproduktion. Det är inte lätt eftersom traditioner och normer ofta står i vägen för den typen av kunskap. Men vi måste i vårt internationella arbete sätta människan och inte strukturerna främst. Därför är det viktigt att vi i tar tillfällena i akt och driver vår politik som sätter människans rättighet främst och att vi ställer krav på att andra gör detsamma. Det är först när kvinnor i samma omfattning och utsträckning som män är delaktiga i civilsamhället, får tillgång till utbildning, förvärvsarbete och äganderätt samt kan skyddas mot övergrepp som ett lands utveckling verkligen kan ta fart. Jämställdhet är både ett mål i sig och en förutsättning för en varaktig och långsiktig demokratisk utveckling. Regeringen lyfter i sitt arbete särskilt fram millenniemålen om förbättrad mödrahälsa och minskad barnadödlighet i sin biståndsbudget. genomför just nu ett flertal initiativ inom mödrahälsa såsom förstärkning av hälsosystem, barnmorskeutbildningar, tillgång till preventivmedel och annat material för sexuell och reproduktiv hälsa samt kvinnors tillgång till säkra aborter. Arbetet för att stärka kvinnors och flickors rättigheter är ett prioriterat område för regeringen, och biståndet är en del i det omfattande arbetet. Regeringen fortsätter att vara tydlig och gör kraftfulla ansträngningar för att främja kvinnors rätt både i nationell och i internationell politikutformning. Millenniemålen ställer frågan hur på sin spets. Hur når vi målen? Hur går vi vidare om vi inte når dem? Hur fortsätter vi vårt arbete efter 2015? Hur får det vi gör en positiv effekt för de människor vars liv står bakom målen? På det seminarium jag anordnade var det väldigt tydligt att vi alla vill nå ända fram och förbättra och förstärka kvinnors och barns möjligheter och rättigheter, även om vi inte alltid är överens om hur det ska gå till. En sak vi alla vet är att det kommer att bli svårt att uppnå millenniemålen till 2015. Men just därför måste vi öka våra ansträngningar och förmå utvecklingsländernas regeringar att ta sitt ansvar. Just därför måste vi försöka besvara frågan hur. Det är vi skyldiga världens fattiga. 86 (S) replik: Jag lyssnade med stort intresse till vad sade. I allt väsentligt tror jag att vi har samma uppfattning i de här frågorna. Vi har diskuterat detta tidigare och har ofta ansvar för samma betänkanden. Men att jag begärde replik beror på att nu talade väldigt mycket om barnmorskeutbildning och hur viktigt det är att kvinnor får tillgång till sjukvård och mödrahälsovård i samband med graviditet. Hon nämnde också osäkra aborter. Då funderar jag på en sak. Vi har ju lämnat i stort sett hela när det gäller bistånd. Som ett stort område betraktat är väldigt strängt när det gäller aborter. Den strängaste lagstiftningen över huvud taget finns i . Hur anser att ni påverkar och hjälper till att få säkra aborter i ? 87 (M) replik: Att stärka kvinnors rätt är jätteviktigt. Där vet jag att och jag är väldigt överens. Att förstärka kvinnornas rättigheter i är en lika stor uppgift för oss som att ta hand om alla kvinnor i de länder där vi ger bistånd. Men här har vi alla en väldigt stor uppgift i att gå ut med upplysning och att ställa upp och informera om behovet av säkra aborter och om behovet av att vi alla står för kvinnornas rättigheter och erbjuder utbildning till alla dessa kvinnor för att de själva ska kunna ställa krav på sitt eget liv. 88 (S) replik: Jag ska inte säga emot när det gäller synpunkterna och svaret på min fråga. Men det är inte särskilt enkelt att bara erbjuda utbildning till kvinnor, oavsett om de finns i , eller , för vi vet ju hur jämställdhetsförhållanden och annat är. Jag biter mig ändå fast vid . Utskottet ska snart resa till och kanske få lite mer kunskap och information om hur man jobbar. Kan ge ett exempel på hur regeringen rent konkret samarbetar med eventuella frivilligorganisationer och andra i något av länder? Abortlagstiftningen där är enligt mitt och Socialdemokraternas sätt att se det under all kritik. 89 (M) replik: Jag kan inte annat än hålla med . Jag tycker också att det här är en väldigt prioriterad fråga, eftersom det handlar om kvinnors rätt att styra sitt eget liv. Då har man också rätt att styra över sin egen kropp och sin sexualitet. Det är vi helt överens om. har försökt minska sitt bistånd mot vissa länder utifrån att man ska få större effekt av det. Sedan görs utvärderingar utifrån var vi får den bästa effekten och var våra biståndspengar gör bäst nytta. Det finns organisationer som inte får bistånd som gör väldigt mycket nytta i andra länder och framför allt i . Jag ser också fram emot att tillsammans med titta närmare på de här frågorna när vi ska besöka några av dessa länder . 90 (S): För att åtnjuta trovärdighet i utrikes- och säkerhetspolitik krävs stor nationell samsyn och samstämmighet framför allt när det gäller ett litet land som . Vi har en lång tradition av det när vi diskuterar dessa frågor, vilket det också gavs uttryck för i den inledande debatten . Men det behövs även aktivitet och engagemang. Det räcker inte med fina tal och fina deklarationer och att vi i skrift sammanställer vad som är gjort och vad som behöver göras. Det behövs faktiskt lite mer av verkstad. Debatten har mest rört sig om de södra delarna av vårt klot. Jag tänkte ta upp de norra delarna och tala lite grann om Arktis- och . Det finns oerhört mycket att säga och diskutera när det gäller Arktis- och . Här finns världens största råvarureserv i form av gas, olja, skogsråvaror, mineraler och en storslagen natur. är det ur klimat- och miljösynpunkt ett mycket känsligt område. hinner jag kanske svepa över några av dessa områden. Först och främst noterar jag att som sista land av de åtta länder som finns med i har fastställt en arktisk strategi. Men det har skett utan att frågan över huvud taget har passerat och utan att man har tagit till vara kunskap och engagemang som finns på det regionala planet. Jag tycker att det är skrämmande att ett så viktigt dokument inte passerar landets parlament. I strategin fastslår regeringen vikten av öppenhet, dialog och samförstånd mellan berörda länder och befolkning. Även utrikesminister slog i sitt inledningsanförande fast vikten av öppenhet, dialog och samförstånd. Men när det gäller den arktiska strategin finns inte det. Där måste man göra om hemläxan. Man har helt missat den. Jag hoppas att detta misslyckande blir en parentes och att regeringen rättar till det. Det är viktigt att vi håller på den svenska traditionen av öppenhet, dialog och samstämmighet i vår utrikes- och säkerhetspolitik. Vi ska ta till vara det lokala och regionala engagemanget och stimulera och skapa folkligt utbyte. Jag blev mycket glad när i sitt anförande nämnde att vi måste ge människor möjlighet att mötas. Det är precis det som det handlar om. Det är oerhört viktigt att människor kan mötas och att vi utvecklar utbytet med framför allt nordvästra för att utveckla demokratin. Det är också en viktig del i vår säkerhetspolitik. och Barents är ett lågspänningsområde. Men vi ser också en förskjutning i rysk militär strategi, där tyngdpunkten mer förflyttas från till nordvästra . Ett exempel är upprustningen av flygbasen i Alakurtti i nordvästra . Ett annat exempel är den arktiska brigaden som sätts upp i Petjenga. kunde vi också uppleva en mycket dramatisk brand i u-båten i hamn. framkom det faktiskt att denna ubåt var atomdriven. Det framgick inte av informationen från början. Obekräftade uppgifter säger att denna ubåt var kärnvapenbestyckad. Detta är ett lågspänningsområde. Men jag tror inte att vi får vara alltför blåögda. Jag tror att vi måste följa detta. Vi kan titta lite grann på vårt broderland som följer denna utveckling på ett föredömligt sätt. Ett annat område där det är oerhört viktigt att vi får engagemang och aktivitet gäller kommunikationer. Vi har tidigare talat om kommunikationer när det gäller transporter av varor och gods. Jag tänkte beröra persontransporter. Där är flyget oerhört viktigt. har vi inte flygförbindelser i östvästlig riktning uppe i och Barents. Allt är organiserat utifrån nordsyd. Jag brukar nämna att geografiskt är ganska nära både och . Men från tar det, oavsett kommunikationsmedel, att ta sig till än till . Det tar att ta sig från till än till . Detta är något som vi måste engagera oss i och ta tag i om vi ska kunna utveckla det folkliga utbytet och utveckla näringslivet. Sedan finns det en hel del att säga om forskning, men jag ser att min talartid nästan är slut. Men är framstående inom polarforskningen. Där tror jag också att det krävs oerhört mycket aktivitet för att vi inte ska bli omsprungna av andra som organiserar sin forskning på ett annorlunda sätt. 91 HANS (M) replik: Det är viktiga frågor som berör. Framför allt tyckte jag att det var väsentligt att han lyfte fram den försvars- och säkerhetspolitiska dimensionen.