prot · GZ09129 · 2012-06-13 00:00:00 — Dessa resurser skulle gå till de äldre, till skolan och till grundläggande service, men i stället försvinner de till riskkapitalbolag som tackar för det genom att skära ned på bemanningen och genom att ha otrygga anställningar. Vill man ha en politik som tar ansvar för att skattepengarna ska användas på rätt sätt och för att valfrihet handlar om innehåll och inte om valfrihet för profitörerna är det man kan rösta på i svensk politik, och det är jag stolt över. 110 Näringsminister (C) replik: Det är varken seriöst eller konstruktivt att som skylla de utmaningar som svensk välfärd står inför på mångfald och valfrihet. definition av valfrihet är inte någon annans definition av valfrihet. Valfrihet handlar inte om att utgå från kommunala politikers möjligheter att driva offentliga inrättningar utan om möjligheten för den enskilde, för min mormor, för min syster som är elev eller för patienten som besöker vårdcentralen, att välja det alternativ som fungerar bäst för dem. I de kvalitetsmätningar som har gjorts i de sektorer inom välfärden där vi har fritt val visar det sig att såväl brukare och föräldrar som medarbetare och lärare är nöjda. Jag blir beklämd när jag ser historia. De har röstat nej till valfrihet inom skolan och välfärden och nej till fler apotek. Kontentan av att öppna marknader är att vi till exempel får fler apotek än vad vi hade för . 111 (V) replik: Den aktuella forskningen om det fria skolvalet visar att det har stärkt segregeringen och bidragit till dåliga resultat i den svenska skolan. När det gäller apoteken är det ett faktum att ni inte vet vad ni ska göra när en rad apotek runt om i glesbygd och landsbygd riskerar att läggas ned så att man blir helt utan apoteksservice. Det är privatiseringens baksida. Det som förvånar mig med den här tilltron till privatiseringarna som verktyg är att man inte ser de långsiktiga konsekvenserna. Jag kan ta mitt eget hemlän som exempel. Där har det etablerats tre privata hälsocentraler. Alla ligger i . Där finns länets rikaste, yngsta och friskaste befolkning. Där finns redan god tillgång till vård. Det undandrar resurser från , som måste betala, och läggs viktiga delar av akutsjukvården ned i inlandskommunerna i stället. Det är baksidan av er politik. Det är den landsbygd som ni inte bryr er så mycket om längre som betalar privatiseringens pris i . 112 Socialminister (KD): som vi för vår debatt här i riksdag utspelas händelser ute i världen som är långt mer dramatiska än de problem som vi diskuterar i vårt eget land. När det gäller talas det nu om inbördeskrig, och rapporterna därifrån hemsöker rimligen varje anständig människa som tar del av rapporterna i vår del av världen. Det här påminner oss om hur lyckligt lottade vi är som får bo i , men också om att vi är en del av en större gemenskap. Det som händer i påverkar också . Det är en fruktansvärd form av förtryck som förekommer i . Civila formligen slaktas löpande runt om i landet. Det får aldrig någonsin råda någon tvekan om att vi står upp mot förtryckare oavsett vilken ideologisk flagg de vill vifta med. Vi har lugnare förhållanden i . Vi kan diskutera politiska skillnader med hetta och ska så göra. Mycket av diskussionen har handlat om den ekonomiska politiken. Att lyssna på debatten handlar mycket om att höra långa önskelistor läsas upp av oppositionen. Där berättar de om vilka fantastiska förhållanden som skulle råda i vårt land om de bara fick tillfälle att styra. berättar regeringssidan att nyckeln till att införa nya, viktiga reformer som förbättrar tillvaron för människor, ökar utrymmet i den egna ekonomin och ger mer eget ansvarstagande är vilket ansvar vi tar för våra finanser. Regeringen har ständigt fått goda råd och uppslag till nya reformer från partier och olika intressen som har goda idéer. Hade vi tagit alla dem till oss hade det orsakat en enorm utgiftskaskad som i sin tur hade lett till ökad sårbarhet för vårt land. Men vi har stått fast vid att vi inte kan spendera mer pengar än vad vi faktiskt har. Det är en mycket viktig grund för att kunna fortsätta ett viktigt utvecklingsarbete. Genom hushållning och genom långsiktighet säkrar vi välfärden. När andra nu tvingas dra ned planerar vi nya, viktiga reformer som stärker och utvecklar den svenska skolan för våra barn, som förbättrar sjukvården för patienter som behöver den och som underlättar den omsorg så många så väl behöver när de blir gamla. Alltsedan regeringen tillträdde och jag blev socialminister har vi bjudit in fler aktörer att bidra till att utveckla sjukvården och äldreomsorgen. En del av debatten här har handlat om just dessa frågor. Vi behövde göra stora förändringar efter en lång tupplur från den tidigare socialdemokratiska regeringen. Svensk hälso- och sjukvård med jättelånga köer och kvalitetsbrister, och omsorgen på samma sätt, behövde förändringar och vitamininjektioner. hade monopol som välfärdspolitisk princip. Man kunde kalla det mycket, men det var inte ansvarstagande. Det var inte att sätta den enskilda patienten i centrum. Det var inte att använda offentliga medel för att åstadkomma bästa möjliga vård. Våra förändringar har gett kortare köer, fler alternativ och bättre vård. Vi vet situationen och kan fortsätta förbättringsarbetet. Om man tänker efter, också : Är det inte genom en mångfald av aktörer som utvecklingen över huvud taget går framåt? Det sker när man kan jämföra med andra och se de egna resultaten, när man kan lära av dem som gör på något annorlunda sätt och lyckas bättre genom att olikheter får prövas mot varandra. Genom detta kan vi se att det har dykt upp väldigt många skolor människor kan välja att gå till eller välja bort om de inte passar. Vi har kunnat se 300 nya apotek skjuta upp runt om i . Hur många tycker egentligen att det var bättre med offentligt monopol för den som behöver vård? Förutom det faktum att vi har 200 fler vårdcentraler än vi hade har vi nu vårdcentraler med lite olika profil och lite olika inriktning. Jag tror att det är bra. Jag tror att det är sättet att fortsätta att utveckla vården. Jag menar att det inte bara är arrogant och förmätet av politiker att tro att monopol är så bra att medborgarna inte ens ska få chansen att välja någonting annat. Det är också dålig hushållning att försöka sig på något sådant. I arbetet med svensk hälso- och sjukvård har vi förstås inte bara haft effektiviteten för ögonen. Vi har haft som ideologiskt mål att det är systemen som ska anpassa sig till människan. Det är byråkratin som ska underordna sig. Det är politiken som ska vara förändringsbenägen. Den ska finnas till för den enskilda människan. När sådana idéer luftas blir Vänstern ofta nervös, inte främst för att det kommer till nya skolor eller apotek utan för att det är nya idéer som vinner spridning. betalade många världens högsta skatter men fick ändå inte påverka sin egen välfärd. Det var politiker som bestämde. Man fick stå med mössan i hand och acceptera långa avstånd, stela strukturer och frånvaro av valfrihet. Man var nästan omyndigförklarad när man fick veta att systemet kom i första hand och man själv i andra. Den tiden är nu förbi, och den kommer inte tillbaka. Den viktiga grunden är att vi finansierar välfärdssystemen gemensamt, och vård och omsorg ges efter behov. Det är så det ska vara, men vi inbjuder fler aktörer att vara aktiva. Då säger och andra jag ska utmana också Socialdemokraterna att det är alldeles fel. Kan man ta ut vinster sker nämligen någonting förfärligt. Är det nu så att någon levererar en bra vård, en vård som människor väljer och en bra omsorg som människor väljer, och ändå lyckas tjäna pengar på detta ska den verksamheten då stängas ned, ? Ska en sådan verksamhet tvingas avsluta sin verksamhet, ? Jag tycker inte det. Jag tycker att det är viktigt att vi ställer tydliga krav, övervakar genom tillsyn och följer upp men att det är möjligt med flera aktörer. Det är nämligen så, vilket har antytts tidigare i debatten, att det när man har jämfört inom äldreomsorgen har visat sig att det inte finns några strukturella skillnader när det gäller kvaliteten mellan offentligt och privat. Varför ska man då stänga det ena? tycker uppenbarligen att det är okej med kommunala verksamheter som inte levererar men att det är fel om det är en privat verksamhet som faktiskt lever upp till det människor förväntar sig. Det tycker jag är ett konstigt synsätt. Jag vill också säga något om familjepolitiken, vilket jag har tangerat . Vi har ökad valfrihet på många olika områden, men just när det gäller familjepolitiken blir Vänstern oerhört ängslig. När vi talar om vardagsmakt och möjlighet för föräldrar att själva bestämma säger man att vi som politiker vet bättre. Vi ska avgöra hur människor ska organisera sin barnomsorg. Det finns en form som duger och ska subventioneras, annars ska det inte vara någonting. När det gäller föräldraförsäkringen vill man från vänsterpartierna gå vidare och kvotera ytterligare. Jag tycker att det är ett synsätt som har helt fel perspektiv. Våra system och reformer ska rimligen finnas till för att fungera i människors vardag. I stället använder vi som politiker dem eller man vill använda dem för att styra människors vilja. Det tycker jag är helt fel utgångspunkt. Då har man glömt bort vad som är politikens uppgift. Någon kanske säger att familjepolitiken är något vi kristdemokrater talar väldigt mycket om. Ja, det gör vi. Det gör vi för att vi tycker att den är oerhört viktig. Vi tror att uppväxten spelar en jättestor roll, och vi tror hör och häpna att föräldrar känner sina barn bättre än vad kommunalrådet och till och med socialministern gör. Därför ska makten i större utsträckning ligga hos föräldrarna, inte hos politikerna. (Applåder) I detta anförande instämde , , , , och (alla KD) samt utbildningsminister (FP). 113 (V) replik: Jag skulle vilja ta upp en fråga inte berörde i sitt anförande och som jag faktiskt inte har hört någon kristdemokrat tala om sedan var i slag för partiet. Det handlar om klimatet. Vi står inför en avgörande uppgift: att minska utsläppen av växthusgaser. Vi vet att de ökar globalt, och vi vet att utsläppen ökade i vi har statistik från, 2010. Det är mycket, och det är en bekymmersam siffra. Det finns mycket att göra. Det handlar om att bygga ut järnväg för att få bort tung lastbilstrafik. Det handlar om att satsa mer på solenergi, vindkraft och biogas. Det handlar om att utveckla klimatinvesteringsprogrammen i stället för att avveckla dem, som regeringen vill. Det handlar om att renovera gamla, slitna fastigheter så att de släpper ut mindre energi. Vi vet hur man gör för att minska utsläppen av växthusgaser; problemet är att vi inte gör det i . Vi har ett helt program, och vi vill att man ska höja ambitionsnivån till att minska utsläppen . Vi vill att man ska göra det i , inte i andra länder. Regeringens klimatpolitik har vilat väldigt tungt på det som sker inom den europeiska unionen. Där är det enskilt viktigaste inslaget handeln med utsläppsrätter. Man har satt en väldig tilltro till att denna handel ska få ned utsläppen. Det vi nu ser är att handeln med utsläppsrätter i det närmaste har kollapsat. Priserna är enormt låga de är nere på per ton. Vi ser att det är ett stort överskott på utsläppsrätter och att detta överskott ser ut att öka. Vi har förslag på åtgärder för hur man kan få tillbaka utsläppshandeln till ett fungerande system igen. Hur ser på detta? Hur vill ni få ordning på utsläppshandeln i klimatpolitiken? 114 Socialminister (KD) replik: Det tar upp är förstås en ödesfråga för mänskligheten där vi behöver gemensamma tag. Det fråntar dock inte varje enskilt land och varje person skyldigheten att fundera över vilka åtgärder som krävs för att möta denna enorma utmaning. Jag tror att är väl bekant med att regeringens satsningar på infrastrukturområdet är historiskt höga. kommer en ny infrastrukturproposition. har en i många avseenden god infrastruktur, men vi är som bekant ett glest befolkat land och kan inte genom tågtrafik ersätta all biltrafik. vänder sig mot att vi använder resurserna på ett sådant sätt att vi också kan genomföra klimatåtgärder i andra länder. Jag tycker tvärtom att det är en mycket god idé. Vi använder pengarna på det mest effektiva sättet. Vi får de största klimateffekterna per krona genom att använda dem i det som kallas flexibla mekanismer. Det är av jättestor betydelse. När det gäller handel med utsläppsrätter får man säga att det är ett första försök att ta sig an problemet. Vi kommer säkert att behöva genomföra förändringar . Men det är också ett system som är starkt beroende av hur konjunkturutvecklingen ser ut. finns det naturligtvis många industrier som till följd av den ekonomiska situationen går på sparlåga eller helt och hållet vilar. Det är klart att detta spelar spratt i de här sammanhangen. Jag skulle vilja komma tillbaka till något jag talade om i mitt anförande. Hur kan det komma sig, , att det är klokt att stänga en väl fungerande omsorg som drivs privat medan man ska fortsätta med en omsorg som inte fungerar väl? Hur kan det hänga ihop? 115 (V) replik: Om den privata aktören också satsade sina vinstpengar på verksamheten, vilket vi vill, skulle verksamheten bli ännu bättre. När det gäller klimatfrågan kan jag konstatera att inte har förslag på en enda ny åtgärd som skulle minska utsläppen i , trots att vi har ett akut läge med ett kollapsat system för handeln med utsläppsrätter och ökande utsläpp i och globalt. Det bekymrar mig. Självklart ska vi ge klimatbistånd, men det är inte lika självklart att vi ska räkna in utsläppsminskningar som skett i andra länder i vår egen minskning. Vi släpper ut kanske fem gånger så mycket per person som den här planeten tål. Ni har helt enkelt inte tillräckligt hög ambitionsnivå i klimatpolitiken. Det går att åtgärda bristerna i handeln med utsläppsrätter genom att ha ett golvpris, genom att begränsa tilldelningen av utsläppsrätter och genom att auktionera ut dem och inte tilldela dem gratis. Det förvånar mig att , som borde vara partiet som värnar Skapelsen, inte har en mer aktiv politik på det här området. 116 Socialminister (KD) replik: Jag talade inte om bistånd utan om de flexibla mekanismerna. Enligt min uppfattning är det absolut klokare att använda pengar där vi får största möjliga klimateffekt. står för någonting annat, som gör att vi får mindre begränsningar av klimatutsläppen än vad världen behöver. Det tycker jag är en oerhört olycklig strategi. Regeringen har en väldigt tydlig politik. går i spetsen, men mer behöver göras. Vi behöver utveckla nya metoder och se till att vi gör det i ett internationellt sammanhang. står för en liten del. Vi ska ta vårt ansvar. Men vi behöver också se till att vi får andra med. Därför är den internationella arenan viktig. (Applåder) Partiledardebatten var härmed avslutad. 2 § Justering av protokoll Justerades protokollet för . vice talmannen meddelade att (M) anhållit om entledigande från uppdraget som ledamot av . Kammaren biföll denna anhållan. vice talmannen meddelade att (C)anhållit om entledigande från uppdraget som ledamot av . Kammaren biföll denna anhållan. vice talmannen meddelade att (M) avsagt sig uppdraget som ledamot i utbildningsutskottet , att (M) avsagt sig uppdragen som ledamot i finansutskottet och , att (M) avsagt sig uppdragen som ledamot i kulturutskottet och som suppleant i , att (M) avsagt sig uppdraget som ledamot i arbetsmarknadsutskottet samt att (M) avsagt sig uppdraget som suppleant i kulturutskottet. Kammaren biföll dessa avsägelser. 4 § Anmälan om kompletteringsval till utskott och vice talmannen meddelade att Moderata samlingspartiets riksdagsgrupp på grund av uppkomna vakanser anmält som ledamot i finansutskottet och , som ledamot i utbildningsutskottet , som ledamot i arbetsmarknadsutskottet samt som ledamot i kulturutskottet. vice talmannen förklarade valda till ledamot i finansutskottet (M) ledamot i kulturutskottet (M) ledamot i () vice talmannen förklarade valda till ledamot i utbildningsutskottet (M) ledamot i arbetsmarknadsutskottet (M) vice talmannen meddelade att (C) ansökt om ledighet . Kammaren biföll denna ansökan. vice talmannen anmälde att (C) skulle tjänstgöra som ersättare för . 6 § Meddelande om ändring i kammarens sammanträdesplan vice talmannen meddelade att voteringen skulle utgå. Voteringen skulle äga rum enligt tidigare planering. 7 § Meddelande om skriftliga frågor vice talmannen meddelade att skriftliga frågor som lämnats in kl. 10.00fredagen skulle besvaras av statsråd efter det att frågan hade framställts. 8 § Anmälan om fördröjt svar på interpellation Till hade inkommit följande skrivelse: Interpellation 2011/12:387 Till Interpellation 2011/12:387 Kommunala energibolag av (V) Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är tidigare inbokade arrangemang och resor. (C) Enligt uppdrag 9 § Hänvisning av ärenden till utskott Föredrogs och hänvisades Proposition 2011/12:158 till miljö- och jordbruksutskottet Skrivelse 2011/12:150 till skatteutskottet 10 § Förnyad bordläggning Föredrogs och bordlades åter betänkanden /12:KU20, KU21 och KU24 betänkande 2011/12:UU9 11 § Djurskydd och djur som används för vetenskapliga ändamål Föredrogs miljö- och jordbruksutskottets betänkande 2011/12:MJU21 Djurskydd och djur som används för vetenskapliga ändamål (prop. 2011/12:138). 117 (S): ska vi debattera miljö- och jordbruksutskottets betänkande 21, Djurskydd och djur som används för vetenskapliga ändamål. Där behandlas den proposition som regeringen lagt fram om försöksdjur och följdmotioner på den, men också ett antal motioner som inkommit under den allmänna motionstiden . Jag vill börja med att säga några ord om djur som används till vetenskapliga ändamål. används 2 800 djur i djurförsök i . De stressas och utsätts för sjukdomar och olika ingrepp. Det innebär ofta ett stort lidande för djuren. Antalet försök måste begränsas. Det är ett arbete som har diskuterats och som har pågått länge, men det går långsamt. Vi ser nu också hur kemikalietesterna av djur ökar. Det finns stor anledning att intensifiera arbetet. Propositionen kommer som en följd av ett EU-direktiv som ska implementeras i och som handlar om just detta. Principen som styr detta arbete brukar uttryckas som 3R på engelska, och det står för ersätta, begränsa och förfina. På svenska blir det inte tre r, men man säger ändå 3R. Jag är åtminstone inledningsvis glad att regeringen inte avser att ändra den definition som vi har av djurförsök i , vilket framgår i propositionen. Detta står i motsättning till det förslag som presenterats av , som vill harmonisera den svenska definitionen med EU:s definition. Det skulle innebära att många försöksdjur som omfattas av den svenska definitionen inte längre skulle göra det. Om de inte definieras som försöksdjur måste de inte heller genomgå den etiska prövning som sker i de djurförsöksetiska nämnderna. Jag hoppas alltså att regeringen står fast vid att inte ändra definitionen. Någonting som har anknytning till detta arbete är en diskussion som förs inte bara i utan också på många andra ställen inom EU om ett 3R-center som ska samla ansvaret. När man ska jobba med att ersätta, begränsa och förfina djurförsöken räcker inte de prövningar som sker i de djurförsöksetiska nämnderna, där det handlar om att pröva varje enskilt fall. Om man på riktigt ska kunna samla arbetet med att ersätta, begränsa och förfina djurförsöken måste man arbeta med att sprida kunskap och underlätta validering. Det arbetet behöver intensifieras i och i hela EU. Länder som har redan gått före och inrättat ett 3R-center. Vi skulle gärna se att regeringen tittar på möjligheterna att sammanföra resurser som finns, tydliggöra ansvaret och ge ett tydligare uppdrag att inrätta ett 3R-center. trädde ett förbud i kraft inom EU mot att sälja djurtestade kosmetiska produkter, men med detta förbud kom också några undantag som ska slopas , 2013. Vi har sett att det finns krafter som vill försöka skjuta upp slopandet av undantagen, vilket vore väldigt olyckligt. Vi vill därför se att den aktivt jobbar på inom EU för att slopandet av undantagen inte ska skjutas upp. Betänkandet innehåller, som sagt var, också andra förslag på djurskyddsområdet som jag strax ska gå närmare in på. Men det känns lite konstigt att diskutera dessa frågor utan att alls nämna den utredning om hela djurskyddslagen som presenterades och som just har varit ute på remiss. Det är ett gediget arbete som utredaren har gjort. Man har bland annat jobbat mycket med att skapa en tydligare struktur. Någonting som utredaren har poängterat, och som väl är det sammanfattande draget i utredningen, är en vilja att öka flexibiliteten i lagstiftningen. Jag kan förstå att det finns en sådan vilja, dels för att man kan behöva anpassa till olika förutsättningar, dels för att nya vetenskapliga rön enklare ska kunna implementeras och att det ska gå fortare. Men man måste också vara medveten om vad detta skulle innebära. En ökad flexibilitet och en mer målstyrd lagstiftning där ett allt större tolkningsansvar läggs på myndigheter innebär faktiskt att vi frånsäger oss delar av vårt politiska ansvar. Jag ser också att det innebär risker. har att balansera mellan uppdragen att implementera djurskyddslagen och att främja det svenska jordbruket. Det behöver inte finnas en konflikt däremellan, men den typen av konflikter uppstår ändå ofta. Då läggs det ett större ansvar på att balansera det, och det är egentligen ett politiskt ansvar. En mer målstyrd lagstiftning skulle också innebära helt andra krav på tillsynsmyndigheterna. Det blir mer svårbedömt. Vi kommer att få anledning att diskutera detta vidare när regeringen lägger fram sin proposition, men jag ville ändå nämna det. Jag ser fram emot fortsatta diskussioner, men det vore också intressant att höra några reflexioner från de borgerliga ledamöterna om . Jag skulle också vilja lyfta fram några positiva konkreta förslag från som jag hoppas kommer att finnas kvar när regeringen lägger fram sin proposition. Det är bland annat att den ska innehålla förslag på förbud mot sexuella övergrepp, som är ense om, att man vill förbjuda vissa typer av djur på cirkusar, även om man skulle kunna gå betydligt längre, och att man sätter upp en ambition om att inga djur ska stå uppbundna. Jag hoppas att det kommer att finnas en konkret plan för hur det ska gå till när regeringen kommer med sin proposition. Senast vi debatterade ett liknande betänkande inledde jag med att slå fast att djur har rättigheter. Jag tycker att det är viktigt att återigen poängtera det. En sådan här diskussion måste ta sin utgångspunkt inte bara i på vilket sätt vi kan nyttja djur utan också i att djuren i sig har ett värde. Debatten måste präglas av värderingar. Vår djurskyddslag byggs upp just av värderingar. Det finns en väldigt stark känsla att djur ska behandlas väl. Därför är principer fastslagna om att djur inte ska utsättas för onödigt lidande och att de har rätt till ett naturligt beteende. Där finns stora och svåra definitionsfrågor, som ger upphov till vissa problem. Men det är ändå ett uttryck för vår syn på djur och vår vilja att respektera dem. Sedan finns det givetvis en diskussion om hur väl vi lever upp till detta. Hur långt har vi kommit? Vart är vi på väg? har på vissa områden varit en föregångare, och den borgerliga regeringen hävdar ofta att det är så. Men stämmer det verkligen? Regeringen började med att lägga ned och att rösta ned förslaget om bättre levnadsförhållanden för minkar. I vilken riktning förde det oss? En annan fråga som har varit aktuell den här mandatperioden är obedövad kastrering av smågrisar, där vi ser hur andra länder springer förbi medan regeringen har stått passiv. Vilka beslut har den här regeringen och de borgerliga partierna tagit för att ska ta täten i djurskyddsarbetet? Ofta låter det nästan tvärtom, som att det vore fel att göra det, att det är bättre att ligger lågt. För oss socialdemokrater är det ett obegripligt resonemang.