prot · GZ0961 · 2012-01-25 00:00:00 — var ute, och man skulle greja detta på Statskontoret, men har frågan bollats fram och tillbaka. säger du att den ligger hos , och där diskuterar man vem som äger bollen. Jag hoppas att man kommer fram till vem som ska kicka bollen innan vraket spricker och all oljan hamnar på land, för det har vi inte råd med. Då ryker inte bara den biologiska mångfalden och fisket utan också turism och annat, och kommunernas ekonomi går åt pipan. Det är ju kommunerna som ska stå för kostnaden för sanering. All olja som driver i land är kommunernas ansvar. Jag hoppas alltså att du har ett tydligare besked att ge här. 120 (FP) replik: Detta med oljan som drev i land på var en mycket tråkig händelse. Den visar hur viktigt det är med beredskap och planering. När det händer en sådan sak är det viktigt att man ser efter vad som gick snett. Något gick ju snett i förvarningssystemen. Man hade kunnat vara mer förberedd än man var. Oljan drev ganska länge, men när man fick den första indikationen om den var den redan i land, trots att man faktiskt från dansk sida hade larmat . Det finns mycket att lära av sådana katastrofer, eller rättare sagt tillbud katastrof kan man använda i andra sammanhang. I denna fråga ligger bollen hos alliansregeringen. Om är trygg med det vet jag förstås inte. Det är hur som helst regeringen som ska gå vidare i frågan. Jag kan bara konstatera att oberoende av om det är medierna som driver oss har frågan diskuterats till och från. har man jobbat systematiskt med frågan. får ändå hålla med om att det är viktigt att vi gör det här på rätt sätt. Jag utläser ur reservationen att vi nog inte är så oense här. efterlyser att man gör det här planmässigt utifrån riskanalys och det är ju det arbetet som pågår. 121 (S) replik: Att det är viktigt med planering och beredskap är vi helt överens om. Men jag kan inte påstå att ni har jobbat särskilt strukturerat med frågan . Ni vet ju inte ens vem som äger frågan ! ligger bollen hos , som ska ta reda på vem som äger frågan. Vi säger att det är regeringens ansvar att ta fram en handlingsplan. Det handlar om tid för sanering, vilka platser som är aktuella och att man anger risk, så att man tar detta i rätt ordning, precis som säger. Detta måste komma , för vi kan inte sitta och vänta . Om ett av dessa skepp bryts sönder är jag övertygad om att vi snabbt får fram en plan, men jag menar att vi måste göra den planen nu och åtgärda problematiken innan oljeutsläppet är ett faktum. Vi är ju överens om detta. Vi måste komma till skott, för det är mycket som står på spel. Även om ett vrak har legat kommer vi för närmare det ögonblick då det bryts sönder. Vi kan inte skjuta på problemet hur länge som helst. Vi är överens om allt, men måste regeringen sätta ned foten och tala om när, var och hur. 122 (FP) replik: Låt mig förtydliga detta ytterligare. har kommit med sin rapport. Bollen ligger inte hos . De har i sitt förslag varit väldigt tydliga med att man måste utse en myndighet som ska ta hand om detta. Det kan vara antingen självt, eller Havs- och vattenmyndigheten som ska vara den myndighet som har ansvar för frågan. Utifrån det underlag som finns krävs ett remissförfarande och att man går vidare med en planering. Därmed kan man säga att det är hos regeringen som frågan ligger . Den ligger inte ute hos någon myndighet utan att röra på sig. Precis som säger finns det en risk för att ett vrak bryts sönder. Det vrak som brukar bli symbol för problemet är Skytteren utanför och , som läcker olja. Detta är ingen fråga som man kan låta dra ut , utan den måste komma till en lösning . 123 (C): Havsmiljöfrågorna har ända sedan alliansregeringen tillträdde 2006 varit ett prioriterat politikområde inom miljöpolitiken. Precis som flera har varit inne på tidigare i debatten är detta helt nödvändigt utifrån den utsatta situationen i både och . fanns det inte ens ett samlat anslag för detta i statens budget. Därmed var prioriteringen inte lika tydlig. Under förra mandatperioden, 20062010, fanns det en havsmiljömiljard. Som andra har framhållit har man under den här mandatperioden anslagit 2,3 miljarder. Man kan alltså tydligt se att detta är högt prioriterat, och prioriteringen blir inte lägre . Som centerpartist med nära koppling till miljöministern känns det viktigt och riktigt, och jag känner mig stolt över att vi har prioriterat havsmiljöfrågorna. Det är i budget och propositioner som regeringen lägger fram sin politik. Att anslå och prioritera havsmiljöfrågorna är ett sätt, att inrätta Havs- och vattenmyndigheten och samla resurserna och kompetensen är ett annat sätt att prioritera frågorna. Det vi behandlar är ett antal motioner från allmänna motionstiden. I ärlighetens namn är det inte i ett motionsbetänkande som vi förändrar världen. Däremot förändrar och förbättrar vi världen genom internationellt samarbete. har varit ordförande i , samarbetsorganisationen för miljö, och vi är det till och med . Under ordförandeskapet har regeringen fokuserat på att säkra genomförandet av Helcoms aktionsplan för , att genomföra ministermöten, att förnya organisationen så att Helcoms roll stärks i det regionala havsmiljöarbetet, att stärka Helcoms roll i genomförandet av det direktivet och annan EU-policy som är relevant för och att säkra att Helcoms beslut grundar sig på vetenskapliga rön. Det är fem prioriterade områden som regeringen har lagt fast och som också har bekräftat och ställt sig bakom. Man blir därför nästan lite förundrad över att det i dagens betänkande finns en reservation från Socialdemokraterna som handlar om vad det svenska ordförandeskapet ska prioritera under 20102012. Det är kvar, så det känns lite sent påkommet. Jag tycker att vi ska utvärdera det svenska ordförandeskapet i Helcom. Regeringen kommer säkert att göra det. Miljö- och jordbruksutskottet i skulle kunna göra det; man har ju en särskild utvärderingsgrupp. Jag ser gärna att vi gör det. Utifrån de målsättningar som regeringen har lagt fast och som har bekräftat tror jag att en utvärdering kommer att falla väl ut. Vi ska absolut inte slå oss till ro och vara nöjda. Som var inne på i sitt anförande finns det fortfarande stora utmaningar. Det handlar om övergödning, biologisk mångfald, fiske och sjöfart. prioritering av havsmiljöfrågor tar inte slut i och med att vi lämnar över stafettpinnen i Helcom till . Den grund vi har lagt bygger danskarna vidare på. Till exempel kommer man vid nästa ministermöte att fastställa utsläppskvoter för fosfor och kväve. Det gör i sin tur marknadslösningar möjliga. Det är inte klart , men jag ser en möjlighet till marknadslösning, att man inte bara har kvoter utan även kan handla med utsläppsrätter. Det är gynnsamt och effektivt på andra områden, och jag tror att det skulle vara gynnsamt och effektivt även på detta område. Det skulle ge en öppning för frågeställning om inte musselodlingarna kan få något. En marknadslösning skulle kunna öppna för det. kan man stödja musselodling genom landsbygdsprogrammet och LOVA, men en marknadslösning med utsläppsrätter för närsalter skulle kunna öppna för stöd till verksamheter som minskar läckaget. Jag yrkar bifall till utskottets förslag i betänkandet och avslag på samtliga reservationer. 124 (MP) replik: Jag tänker ge ungefär samma frågeställning som jag gav till men kanske lite annorlunda ändå. Det handlar förstås om , som jag tog upp i mitt anförande. Min fråga är kort och gott: Är du och beredda att ge ökat skydd? 125 (C) replik: Det som behandlas i utskottsbetänkandet och som det också finns en reservation om handlar om den miljöprövning som pågår av försvarets verksamhet i . Något slags förhållningsregler ska vi ha i det gäller inte bara ministrar utan även riksdagsledamöter och pågår det en miljöprövning ska man inte ge sig in och resonera, lägga fram förslag eller kommentera den. Vi vill ha ett starkt skydd för . Låt oss dock först se vad miljöprövningen kommer fram till. 126 (MP) replik: Jag noterar att lokala centerpartister går ut starkt och kräver ett ökat skydd. Jag undrar därför om det finns ett stöd i i för detta. 127 (C) replik: Som lokal centerpartist är det rimligt och riktigt att kräva detta. Men vi har olika roller. En miljöminister eller en riksdagsledamot ska inte gå in och kommentera eller styra en pågående rättslig prövning. 128 (KD): ligger oss alla varmt om hjärtat. Det är det hav som vi har längst kust till. Det är också ett mycket känsligt hav, vilket vi alla i kammaren glädjande nog är överens om. har stått högt på alliansregeringens lista. Vi kristdemokrater som företräder förvaltarskapstanken har arbetat mycket för att få in en helhetsbild i synen på , för att samordna den internationellt inom det området och inom Helcom, vilket är ett viktigt sätt att gå vidare, och för att få till ett samarbete mellan sju EU-länder och så mycket som möjligt få in i detta samarbete. Det är avgörande för framgången och målsättningarna att vi ska uppnå en god ekologisk status 2021. Det har gjorts mycket under det svenska ordförandeskapet. Vi har tillsatt en speciell minister för havsmiljön som också har varit ordförande i . Vi har drivit Baltic Sea Action Plan. Det innebär att man inte bara har trevliga konversationer utan att det är action som gäller för . Man har bland annat bildat en fond, BSAP-fonden, som har avsatt pengar till biogassatsningar i och vattenreningar. På jordbrukssidan har man tagit fram programmen Baltic , Baltic och . Det sistnämnda ska hjälpa till att hantera utsläpp från animalieproduktion i känsliga områden. När överlämnar ordförandeskapet till förväntar vi oss en ekonomisk förstärkning av Helcom med bland annat pengar från EU:s långtidsbudget. Det nya sättet att titta på makroregioner är intressant, och det bejakas av Europeiska unionen. Det har gjorts mycket. Vi lämnar över stafettpinnen till danskarna och hoppas att de förvaltar den väl. Det ska vi följa upp. Givetvis ska vi också, precis som sade, ha en uppföljning och titta på vad vi har åstadkommit. Övergödning är ett stort problem. Det känner vi alla till. Det finns ett antal pilotprojekt i där man tittar på hur man kan fånga upp närsalterna fosfor och kväve från jordbruket. Det finns bra finansiering för det inom lantbruksprogrammet, där man kan anlägga våtmarker med upp till hundraprocentig finansiering. Inom LOVA-programmet kan man få pengar för att anlägga vattenområden kring åar och diken, anlägga översvämningszoner och göra meandringar och trädplanteringar. Det finns ett flertal exempel, bland annat i där man tar ett helhetsgrepp när det gäller vattendrag. Det görs mycket, men det tar tid. Man måste kunna utvärdera detta på ett förnuftigt och bra sätt. Forskningen är inte riktigt framme . Är det lösligt eller partikelbundet fosfor? Det är en svår fråga, och därom strider många av de lärde. Mycket av detta löser vi förhoppningsvis . Jag håller med om att enskilda avlopp är ett problem. Från har vi en klar och tydlig lagstiftning. Det faller på kommunerna att ta hand om detta. Trots att man trycker på kommunerna är de ibland inte benägna att göra det som lagen kräver. Det finns visserligen tillsynsmyndigheter, men jag tror att det finns en del att göra här. Det läcker en hel del från de enskilda avloppen. Jag kan inte låta bli att förvåna mig över diskussionen om köttproduktionen. I har vi den lägsta köttproduktionen ; det får vi inte glömma. Det är mycket importerat kött som kommer in. Att lösa detta är en konsumtionsfråga. Vi får heller inte glömma att spridningen av gödsel, speciellt stallgödsel, är hårt reglerad. lyfte upp en intressant fråga, nämligen att göra biogas av alger och hitta ett kretslopp i det. Det förekommer bland annat i i det så kallade . Det finns en hel del grundproblem när det gäller hur man ska få bukt med tungmetallerna. Den frågan är inte löst . Sammanfattningsvis tycker jag att vi har haft en intressant diskussion. Vi är i mångt och mycket överens. Därför yrkar jag bifall till förslaget i betänkandet och avslag på samtliga motioner. (Applåder) Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas .) Föredrogs civilutskottets betänkande 2011/12:CU6 Associationsrätt. 129 (S): Vi kommer att debattera området associationsrätt. Jag vill börja med att yrka bifall till reservation nr 1 om kvotering i bolagsstyrelser och reservation nr 5 om förhandlingsrätt för franchisetagare. har antalet egenföretagare ökat. Det finns nu 600 000 ensamföretagare, vilket är en fördubbling . Det har skett en förändring på arbetsmarknaden med en överflyttning från anställd till egenföretagare. Fler egna företag är naturligtvis en positiv utveckling. Den växande gruppen små- och ensamföretagare är en reell kraft i samhällsutvecklingen och i samhällsdebatten. Antalet fastanställningar minskar. Visstidsanställningar och projektanställningar ökar, och fler och fler av dessa går vidare till att i stället erbjudas F-skattsedel för att fortsätta sin arbetsuppgift. är fastlans en växande grupp egenföretagare. En fastlans är en frilans som är knuten till en viss arbetsplats. Nya förutsättningar och en växande grupp sätter också fokus på nya utmaningar som ensamföretagare står inför. Det är försäkringar vid arbetsskada och arbetsbrist, sjukförsäkring och föräldraförsäkring som behöver anpassas för att fungera för den som är ensamföretagare till det styrkeförhållande som råder mellan små och stora företag och mellan seriösa och oseriösa företag. Det växande problemet med bluffakturor som drabbar många småföretagare kommer civilutskottet att ha en hearing om. Jag nämnde kort styrkeförhållandet mellan små och stora företag. har franchising haft en kraftig utveckling i . Snabbmaten är kanske den tydligaste branschen, men även fastighetsförmedling, biluthyrning och städföretag är växande branscher inom franchising. Franchising under ansvarsfulla former, där båda parter ges förutsättningar för lönsamhet och har en ömsesidig lojalitet, är en utmärkt form för affärsmässigt samarbete. finns det en lag som reglerar franchisegivarens skyldighet att informera en franchisetagare innan ett avtal träffas. Redan vid tillkomsten av denna lag framhölls det från många håll att den inte gav ett tillräckligt skydd för den ofta mycket utsatta grupp av småföretagare som franchisetagarna utgör. Erfarenheterna av lagen visar att det nu är det att ta nästa steg för att i någon mån komma till rätta med de olika förutsättningar som små och stora företag har. Redan i propositionen till lagen framhölls att franchiseavtalen är påtagligt ensidigt utformade i franchisegivarens favör. Det finns ingen reell möjlighet att förhandla om eller påverka ett franchiseavtals innehåll. En följd av detta är att franchisetagaren ofta påtvingas tvivelaktiga och osäkra avtalsvillkor. Skyddslagstiftning för franchisetagare finns bland annat i , , , , , och . Även har antagit en rekommendation där medlemsstaterna uppmanas att införa lagstiftning om franchising. Vi socialdemokrater anser att det behövs ytterligare lagstiftningsåtgärder för att stärka franchisetagares ställning. Enligt vår uppfattning bör regeringen bland annat överväga att införa en förhandlingsrätt för franchisetagare, bestämmelser om uppsägning av avtalen och ekonomisk kompensation vid inlösen i samband med uppsägning samt förbjuda oskäliga avtalsvillkor. En viktig del för att fler ska vilja och våga driva eget företag handlar om en förenkling av regelbördan, en annan del handlar om att öka säkerheten och förbättra villkoren. Däremellan måste det finnas en balans. Lika lite som det är lockande att starta och driva eget om regelbördan är för stor, är också brister i säkerheten ett hot mot utvecklingen av nya företag. Särskilt har det visat sig att kvinnor drar sig för att starta eget då trygghetssystemen har brister. Det för mig osökt vidare till Socialdemokraternas nästa reservation som gäller behovet av en lagstiftning om kvotering till bolagsstyrelser. Ett av jämställdhetspolitikens delmål är en jämn fördelning av makt och inflytande. Kvinnor och män ska ha samma rätt och möjlighet att vara aktiva samhällsmedborgare och forma villkoren för beslutsfattande. I de statliga bolagens styrelser är av ledamöterna män; i de privata bolagens styrelser är män. Trots att kvinnor utgör halva befolkningen, och trots att kvinnor utbildar sig i högre grad än män missar bolag att tillvarata den uppenbara kompetens som finns runt om i vårt land. Det framförs då och då i samhällsdebatten och även här i kammaren att orsaken är brist på rätt utbildning och brist på kompetens och att problemet är för få kvinnor hela vägen, så att säga. Det kan möjligen lyftas fram som en ursäkt i vissa branscher. Men även i branscher där kvinnor har vad som betraktas som rätt kompetens verkar den enskilt viktigaste kompetensen vara vilket kön man har, och rätt kompetens är uppenbarligen att ha ett manligt kön. För även i dessa branscher är män inkvoterade. Möjligen är det detta resonemang som får regeringspartierna att i stället för att driva på frågan om lagstiftning lyfta fram att man satsar pengar på mentorsprogram och utbildning för kvinnor för att så att säga få fram fler kompetenta kvinnor. Vi socialdemokrater ser gärna satsningar på mentorsprogram och möjligheter att utveckla sitt ledarskap. Men i grund och botten menar vi att problematiken inte handlar om brist på kompetens hos kvinnor utan att problematiken i stället handlar om invanda mönster och förlegade föreställningar om vilken kompetens som det är brist på. För det är inte så att kvinnor har vare sig lägre kompetens, lägre utbildning eller kortare arbetslivserfarenhet. Valberedningarna som utser styrelserna består i stor utsträckning av män som i sin tur föreslår män till styrelserna. Det är dags att göra upp med denna dolda kvotering och i stället sjösätta en lag liknande den norska som trädde i kraft . Det är en lagstiftning som har gett gott resultat. Det är en lagstiftning som innebär att av vartdera könet ska vara representerat i bolagsstyrelserna. Lagstiftningen uppfattas numera i som i princip någonting odelat positivt. Det tål också att påpekas att det var , dåvarande norsk näringsminister och representant för Høyre, som genomförde denna lagstiftning. Det görs också gällande att detta kommer att ändras av sig självt om man bara ger det lite tid. Jag kan konstatera att det är mycket lite som händer av sig självt. Statistiken talar sitt tydliga språk. Under denna borgerliga regerings styre har mycket lite hänt. Vissa år har det enligt statistiken till och med gått bakåt. Så det är verkligen inte läge för kvinnor att hålla andan i denna fråga. Då skulle syrebrist snabbt uppstå och hälften av befolkningen förlora livet. begränsas möjligheterna till inflytande för hälften av landets befolkning med ursäkten att företagen måste få ha friheten att själva bestämma om de vill fortsätta att kvotera in män. Med den nuvarande utvecklingstakten skulle det innebära att denna förändring om den ska ske av sig själv skulle ta omkring . Det är en utveckling vi kanske ska säga avveckling som leder till syrebrist även hos företagen. En brist på andra perspektiv, bredd och kompetens begränsar när hälften av landets befolkning inte räknas när man gör urval om vilka som ska ta plats i styrelserummen. Vem kan egentligen se det som en positiv utveckling för företagen? talar man om vikten av företagens frihet att själva besluta, och det är att direkt säga att det handlar om vikten av att företagen själva ska få bestämma över hälften av landets befolknings rätt till frihet och inflytande. Att säga att kompetens måste gå före kvotering är att per definition säga att kvinnor är mindre kompetenta än män. Det finns en norm för kompetens som vidmakthålls av dem som sitter i styrande positioner. Socialdemokraterna är inte beredda att stillasittande se på när företagens styrelser undanhålls från värdefull erfarenhet och kvinnor diskrimineras och drabbas av förlegade normer och värderingar. 130 (MP): står vi än en gång i denna kammare och debatterar bristen på jämställdhet i bolagsstyrelser, som också tog upp här. Jag kommer i denna debatt att koncentrera mig på detta. har det debatterats hur vi ska få en mer jämn könsbalans i bolag och styrelser. Det gäller både de kommunala, de politiskt styrda, styrelserna och i näringslivet. Den tidigare jämställdhetsministern satte upp mål och ett hot om lagstiftning. Då började det hända saker i näringslivet. Men när det trycket försvann stannade utvecklingen av. har det sakta gått upp för de borgerliga regeringspartierna att det är ett problem att män totalt dominerar styrelser runt om i landet. I valrörelsen både 2006 och 2010 hördes röster för åtgärder. Bland annat lanserade förslag om att man skulle lagstifta om kvotering i kommunala bolag, det vill säga där ägarna är politiker. finns chansen för er att rösta om det här i kammaren när vi ska ta ställning till det som vi debatterar här . Men då sviker ni. Den motion som väckte om könskvotering delade vi upp i två att-satser, en om kommunala och statliga bolag och en om börsbolag, för att ni åtminstone skulle kunna ansluta er till en av att-satserna om ni inte klarar av att gå hela vägen. Att bara var femte styrelseledamot i kommunala bolag är kvinna visar tydligt att mer behöver göras. Jag har låtit , , göra en kartläggning av hur det ser ut med representationen efter valet och jämfört med den studie som gjorde 2009. Det har blivit endast en marginell ökning av andelen kvinnor trots allt snack från . Det är resultatet. Denna andel är endast marginellt större än kvinnorepresentationen i börsbolagsstyrelserna. Man kan i dessa studier också se att av de kommunala bolagen klarar av att ha en jämn fördelning enligt det så kallade 4060-måttet, alltså att av vartdera könet ska vara representerat i bolagen. av bolagen har alltså en skev könsbalans. Det finns också en tydlig hierarkisk marginalisering. På toppen ser det betydligt sämre ut. av ordförandena är kvinnor. av dem som leder våra gemensamt ägda kommunala bolags styrelser är alltså män. I RUT-undersökningen har man också tittat på hur det ser ut i olika partier. Den hierarkiska marginaliseringen är särskilt tydlig i Socialdemokraterna som har störst kvinnoandel med sina kvinnliga ledamöter men bland ordförandena. Hos oss i är det kvinnliga ledamöter den näst största andelen och av våra ordförande är kvinnor. Men det är ett ganska litet antal, och det är därför svårt att dra några säkra slutsatser. Man kan ändå se att de två stora partierna sätter den låga ribban, och det påverkar genomsnittet i denna studie. Noterbart är också att andelen kvinnor är större i de 30 större städerna samt i , och . I landstingsägda bolag är det en betydligt större andel kvinnor, men det kanske också beror på att det finns många fler kvinnor bland de förtroendevalda i olika . Där är bland styrelseledamöterna kvinnor. Forskning har visat att andelen kvinnor är större när så kallade hårda frågor hanteras i nämndform jämfört med bolagsform. Det är också någonting att fundera på för oss här i kammaren. Dessutom visar forskningen att organisationsstrukturer varken är genusneutrala i uppbyggnad, teori eller praktik. Organisationer liksom deras medlemmar återspeglar alltså de kulturellt och socialt betingade konstruktionerna i samhället där män tillskrivs vissa egenskaper och kvinnor andra. Några forskare som skrivit om detta är 1990 samt Eriksson-Zetterquist, och 2008. Den universella synen på den könsneutrala medlemmen är en fiktiv gestaltning som omedvetet består av bilden av en mans kropp och en mans förhållningssätt. Att mannen är utgångspunkten i organisationer, till exempel i bolagsstyrelser, marginaliserar därför kvinnor i större utsträckning än män från inflytelserika poster liksom från organisationer över lag. Vi kan inte vänta på att strukturer och normer ändras. Precis som från Socialdemokraterna sagt här kommer det att ta , kanske till och med hundratals år, innan detta ändras. Inte heller räcker det med utbildning. Förresten har det väldigt konstiga synsättet att det är kvinnorna som ska utbildas.