prot · GZ09113 · 2012-05-11 00:00:00 — Skolor ligger ju på olika ställen och det finns olika sorters vägar omkring dem. Det bästa är naturligtvis att kunna ta hänsyn till både framkomligheten vilket säkert är ett skäl för att man inte har velat ha lägre hastighet än 50 på en länsväg och säkerheten. Vid skolor har man i allt högre grad 30 som hastighetsgräns. Man tittar nu alltmer på hur det ser ut på landsbygden där exempelvis skolbussar stannar: Hur ser övergången ut, om man ska ta sig över en väg, och hur säker är den? Hur kan man som fotgängare eller cyklist ta sig till och från platsen, så kombinationen med övrig trafik blir bra? Helst vill man ju separera trafiken, så att man inte ska behöva vara i närheten av en väg i en passage till en skola eller en förskola. I ett mer tättbebyggt område kan man av framkomlighetsskäl ha 30 men ändå komma att göra en annan bedömning av trafiksäkerhetsskäl. Jag är dock inte riktigt beredd att hålla med om att vi har fått en acceptans när det gäller 30 utanför skolor. Det behövs vid varje skolstart en påminnelse, där vi har trafikövervakning inte minst från polisens sida. Det är alldeles för många föräldrar som kommer körande tryggt och säkert och som sedan, när de har lämnat av sitt barn, gasar därifrån. Fokus är fortfarande på att få acceptans. Det är viktigt att vi alla hjälps åt att se var det är rimligt och möjligt. Hastigheten spelar roll. Jag har dock svårt att se att vi skulle kunna besluta centralt om en generell hastighetsnedsättning utan att ta hänsyn till vad man i övrigt kan göra för att ha fokus på nollvision och trafiksäkerhet, inte minst vid våra skolor. Överläggningen var härmed avslutad. 11 § Svar på interpellation 2011/12:302 om energiforskning för jobben och klimatet 67 Statsrådet (C): har frågat mig hur jag avser att undvika att indragningarna i anslagssparande sätter stopp för viktiga nysatsningar för forskning och innovationer inom energiområdet. Det gläder mig att Socialdemokraterna värnar energiforskningen och delar min och regeringens syn på hur viktig den är både för arbetslinjen och för omställningen av energisystemet. För mig och regeringen är ett ambitiöst energiforskningsprogram en central del av energipolitiken. Vad gäller principerna för hur regeringen hanterar myndigheters anslagssparande så är det en fråga som inte är unik för just energiforskningen. Anslagssparanden ska inte vara en regel utan snarare vara ett undantag. Det gäller även energiområdet. har energiforskningen anvisats . hade under en följd av år ackumulerat nästan i oförbrukade anslagsmedel. Av budgetdisciplinära skäl var det nödvändigt att minska det ackumulerade sparandet. Som energiminister anser jag att det var olyckligt att myndigheten inte kunde använda alla anslagna medel så som regeringen avsåg när tidigare års budgetar utformades. Regeringen har mycket medvetet satsat på energiforskning och verksamhet. På de tre åren har anslagen ökat från ca till . har antalet anställda ökat från 251 till 343. Vad gäller budget bedömer regeringen att de medel som budgeterats för energiforskning tillsammans med beställningsbemyndigandet motsvarar årets behov av nysatsningar. Även Energimyndigheten gör samma bedömning i sin prognos över anslagsförbrukningen. Energiforskningen är en grundpelare i energipolitiken och en förutsättning för att nå våra högt satta mål på energi- och klimatområdet. Forskning och teknikutveckling kan tillsammans med ett positivt företagsklimat skapa såväl nya jobb som exportmöjligheter och en bättre miljö. 68 (S): Jag vill tacka energiminister för svaret. Jag är glad över att ministern i svaret trycker på behovet av energiforskning som ett viktigt område. Här vill jag fråga ministern om energiforskning kommer att bli ett prioriterat område i höstens kommande forskningsproposition, som vi alla ser fram emot med spänning. EU har i sitt forskningsprogram Horizon 2020 pekat ut energin som en av sex samhälleliga utmaningar. Jag tror att jag och ministern är helt överens med EU om detta. Likaså pekar man i 2050 ut vikten av forskning när det gäller energi och ett hållbart energisystem som grunden för att klara klimatutmaningarna. Det krävs en helhetssyn på klimat, energi och miljö för att komma framåt på vägen mot ett hållbart samhälle för våra barnbarns skull. , under regeringen , pekade vi ut vägen mot ett hållbart samhälle. Det var ett bra och utvecklat samarbete mellan regeringen och då. Statsminister drog upp riktlinjerna för det gröna folkhemmet, ett ekologiskt hållbart och att vi skulle vara på väg att klara av alla stora miljöproblem inom en generation. Regeringen har under tidens lopp satsat på forskning och utveckling och inte minst samarbete med näringsliv, akademi och samhälle. Det har fört i topp, med företag som exporterar teknik över hela världen. Jag vill att vi fortsätter att vara tydliga med detta, inte minst mot företagen på energiområdet. Vi ska vara tydliga mot forskningen och mot branschen om att staten kommer att satsa på ett hållbart energisystem med helhetstänk. Till detta behöver vi kraftfulla satsningar på energiforskning, ny teknik, ny produktion, ledningsstruktur, smarta hus och smarta nät. Det behövs, som jag sade, för miljön, jobben och inte minst för våra barnbarns skull. Ministern skriver i svaret att ett ambitiöst energiforskningsprogram är centralt för regeringen. Det är jättebra. Vi är helt överens om det. Jag skulle vilja höra lite mer om vad ministern menar med ambitiöst? Kommer det, som jag undrade, att bli ett prioriterat område i höstens kommande forskningsproposition? Här skulle jag också vilja höra ministerns syn på samarbetet inom . Vad jag förstår ligger sämre till än de nordiska grannländerna. Kommer vi att försöka ligga på ungefär samma nivå som övriga nordiska länder, och samarbetar vi inom energiforskningen på ett bra sätt? 69 Statsrådet (C): Tack för kommentarerna från ! Det gläder mig att Socialdemokraterna tydligt är med och markerar att energiforskningen är viktig för , viktig för omställningen till ett långsiktigt hållbart samhälle och ett långsiktigt hållbart energisystem. Jag tror, precis som , att det är viktigt för de företag som ska utveckla framtidens teknik att de känner att det finns stabila och långsiktiga spelregler och förutsättningar. Det stämmer att har satsat stort på energiforskningen, först som ett resultat av det samarbete om energipolitiken som Socialdemokraterna och hade och sedan efter 2006 genom mycket målmedvetna satsningar från alliansregeringen. Det är just därför som vi kan konstatera att vi innevarande år har en storsatsning i budgeten på energiforskning. Det är viktiga insatser för att ställa om till förnybar energi och för att utveckla den teknik som behövs för en fossiloberoende fordonsflotta. Båda de områdena är väldigt viktiga teman för energiforskningen. gick till forskningen inom transportsektorn. gick till forskning kring förnybara bränslen, som ska göra att vi blir mindre beroende av dyra och miljöbelastande fossila energislag. Vi kan se att de här pengarna verkligen ger resultat. Det finns många goda exempel. Vi har med energiforskningen bland annat bidragit till energiforskningsprogram för stålindustrin som 2022 väntas ha lett till att vi kan ha minskat koldioxidutsläppen från stålindustrin med . Det är väldigt bra. Vi har satsat i pappersbruk, i energiforskningsprogram. I pappersbruket i har man kunnat minska sitt elbehov med tack vare att man har fått del av de här pengarna. Det kanske allra mest glädjande exemplet, och ett av de bästa exemplen på vad energiforskningen kan göra, är att är världsledande när det gäller värmepumpar tack vare den energiforskning som vi bedriver och har bedrivit. installerades den miljonte värmepumpen i för uppvärmningsändamål. Det är lika många som finns installerade i hela övriga . Det säger någonting om att de här pengarna gör skillnad och faktiskt ger mycket jobb, mycket företagsamhet men också mycket miljönytta i . Sedan frågar hur de här höga ambitionerna ska omsättas och huruvida energiforskningen kommer att bli ett prioriterat område i forsknings- och innovationspropositionen. Jag kan glädja med att energiforskningen inte bara kommer att vara ett prioriterat område i en annan proposition, utan regeringen förbereder just nu en särskild energiforskningsproposition som vi har för avsikt att återkomma med till . som vi slår fast prioriteringarna för den övriga forskningspolitiken lägger vi fast vilka strategiska satsningar som ska göras och hur stora de satsningarna ska vara när det gäller energiforskningen framöver. 70 (S): Det gläder mig verkligen att regeringen håller på att jobba fram en energiforskningsproposition, för det är precis det vi behöver. Jag tror att det är viktigt att vi från politikens sida skickar de här signalerna in i akademin och in i branschen, om att vi tillsammans med dem vill utveckla en ny teknik. Det är precis som ministern säger. har varit jätteduktigt på att ta fram ny teknik som våra företag har kunna tjäna pengar på att exportera. Det är precis så vi måste fortsätta framöver också. Sedan tror jag att det är viktigt med signaler om ökad kompetens, att unga ska våga satsa på området energi. Vi behöver ha fler akademiker som kan jobba inom både industrin och alla samhällssektorer. Branschen skickar tydliga signaler om brist på kompetens på grund av kommande pensionsavgångar. Det är görviktigt i det sammanhanget att politiken säger: Jo, men energiforskningen är otroligt viktig. Fler unga ska in i det. var det en debattartikel i , tror jag, där man pekade på oron för vad som händer med energiforskningen. Det var tunga instanser som skrev den, och det var utifrån den som jag egentligen började fundera på vad det är som händer och på hur regeringen ser på energiforskningen framöver. Därför är jag glad över att ministern är tydlig med det här. Det kan vara intressant att höra hur ministern ser på oron när det gäller just brist på kompetens. Vad finns det att göra mer där? Det handlar också om samarbetet och ett gemensamt ansvar mellan näringsliv, akademi och samhälle. 71 Statsrådet (C): Jag minns inte om det var det kan det mycket väl ha varit. Jag tror att det fanns en debattartikel i också för sedan där näringslivsföreträdare, , vill jag minnas, och en del andra gemensamt skrev om vikten av stora satsningar på energiforskningen. Det är klart att jag är väldigt glad för det starka stöd som de ger och också glad för att organisationer, miljöintressen och näringslivsintressen är med och beskriver vilka fantastiska framsteg som man har kunnat göra tack vare att staten är med och delfinansierar den här typen av forskning och utveckling i . Ytterligare ett exempel som ibland har nämnts i debatten om vad energiforskningen ger för resultat är svenska hybridbussar. Vi har satsat pengar via i energiforskningen så att de har kunnat utveckla hybridbussar som kanske har så mycket som en 35-procentig lägre bränsleförbrukning jämfört med konventionella bussar. De kan se att bussens bränsleförbrukning kan minskas med så mycket som bränsle , att koldioxidutsläppen minskar med och att utsläppen av kväve och partiklar, som är ett stort bekymmer i våra städer, kan minska med . Det här är en teknik som har kunnat leverera världen över. Och det är en stor order, inte minst, på hybridbussar till . Det finns gott om sådana goda exempel. Det är klart att det, om den här branschen ska kunna fortsätta att utvecklas, behövs några saker. Det behövs bra tillgång till kompetens. Det är därför som regeringen arbetar med att se till att vi har ett skolsystem och ett utbildningssystem som kan möta näringslivets behov av välutbildade personer för framtiden. Det behövs också kapital. Då tror jag att de här långsiktiga spelreglerna är väldigt viktiga för att ska kunna säga: Här har vi förutsättningar. Vi har företag. Vi har entreprenörer. Vi har innovativa idéer som det är värt att satsa riskvilligt kapital i. Det är just därför som jag tror att den satsning som regeringen har gjort på miljöteknikstrategin också kan bidra till att attrahera utländskt riskvilligt kapital till när det gäller energiteknik. Vi kan se att miljötekniksektorn i kanske inte är så stor jämfört med många andra delar av näringslivet, men den är inte försumbar. Den sysselsätter 40 000 personer och omsätter . Det är väldigt mycket. vet vi att det skulle kunna vara mycket mer. Vi jobbar från sida strategiskt med ett antal utpekade länder. Det är , och bara för att nämna tre stycken. Där efterfrågas nu mycket av den smarta och miljövänliga teknik som utvecklas i energiforskningen. Det är hållbara städer som ska byggas för miljoner kineser, och det är transportlösningar i när miljoner indier ska kunna transportera sig och få ett högre välstånd utan att för den skull skapa en ohållbar miljösituation i städerna. Allt detta är lösningar där svenska små, medelstora och stora företag har mycket bra idéer. Vi kan faktiskt vara med och bidra. Det är till svensk nytta men också till global nytta. Allt detta är resultat som börjar med att staten bestämmer sig för att satsa långsiktigt och målmedvetet på att forska och utveckla när det gäller framtidens miljövänliga energilösningar. 72 (S): Jag börjar där ministern slutade, med långsiktig politik. Jag vill än en gång sträcka ut handen och säga att vi behöver ha en bred blocköverskridande lösning för att just få den här långsiktiga energipolitiken. Det handlar inte minst om signaler mot kapitalet och företagandet, om att det här håller . Precis som ministern pratade om är det viktigt att ha hög kompetens. Där är samarbetet mellan akademi, näringsliv och samhälle också otroligt viktigt. Det är mycket sådant. Jag har en slutfråga. har, förstår jag, lagt fram ett förslag för regeringen inför den kommande propositionen om att man behöver ha ett ökat ramanslag för att kunna klara av alla behov som man ser framför sig. Det gäller inte minst forskning och innovation och att få ut projekt och idéer kommersiellt och att kunna exportera eller få in det i verksamheten i . Hur ser ministern på önskning om att få ökat anslag i den kommande energipropositionen? 73 Statsrådet (C): Jag har begärt in olika underlag inför den kommande energiforskningspropositionen, både underlag som kan visa hur de satsningar vi har gjort fungerat, vad det är som har fungerat bra och vad vi skulle kunna göra annorlunda, och också bedömningar från när det gäller vad det framtida anslagsbehovet skulle kunna vara. Detta har precis kommit in till departementet, och vi håller nu på att gå igenom det. Vi kommer i sedvanlig ordning, i samband med budgetpropositionen , att redovisa för både de prioriteringar vi behöver göra i energiforskningen framöver och på vilka nivåer som anslagen behöver ligga. Jag är helt övertygad om att om man befinner sig i en internationell miljö, där och andra beskriver att fönstret för att klara och hålla oss under tvågradersmålet ganska snabbt håller på att stängas, ser detta och tar det till sig måste slutsatsen också vara att även framgent har orken, modet och förståndet att fortsätta satsa stort på energiforskning. Det är nämligen framtidens miljövänliga lösningar som kommer att göra det möjligt för oss att nå våra klimat- och koldioxidmål, och vi måste nu ta ansvar för att göra denna prioritering i budgeten. Överläggningen var härmed avslutad. 12 § Svar på interpellation 2011/12:315 om regeringens politik för energieffektivisering 74 Statsrådet (C): har frågat mig om vilka förslag jag kommer att föreslå för att uppnå EU-målet om ökad energieffektivitet till 2020 samt hur stor del av bördan för att uppnå målet jag förordar. Förhandlingar om det nya energieffektiviseringsdirektivet pågår . Målsättningen för det danska EU-ordförandeskapet är att nå en överenskommelse med . Direktivet syftar till att EU ska nå det vägledande målet om energieffektivisering till 2020 som antogs av stats- och regeringscheferna . En central åtgärd som föreslås i direktivet är att varje medlemsstat ska sätta ett nationellt, vägledande mål för energieffektivisering till 2020. Den nuvarande positionen från rådet är att medlemsstaterna själva får formulera detta mål med hänsyn tagen till det övergripande målet på EU-nivå. står bakom den positionen. har redan ett mål om 20 procents minskad energiintensitet till 2020, jämfört med . Det är ett mål som antagit. Regeringen bedömer att om rådets nuvarande position vad gäller mål till 2020 blir det slutgiltiga resultatet från förhandlingarna bör befintliga mål om minskad energiintensitet till 2020 fortsätta gälla. Vad gäller utformningen av målet anser regeringen att ett nationellt intensitetsmål är att föredra framför ett nationellt tak för energianvändningen. Detta har drivit i förhandlingarna, och föreliggande förslag från rådet ger oss frihet att välja detta sätt att definiera vårt mål. Det är inte ett självändamål att minska energianvändningen, utan det viktigaste är att använda energin så effektivt som möjligt. och måste bli duktigare på att använda energin mer effektivt. fråga om hur stor del av bördan ska åta sig för att uppnå EU:s mål till 2020 är inte helt relevant, eftersom allt tyder på att det kommer att bli ett vägledande mål i det nya direktivet, och då är inte bördefördelning bland medlemsstaterna aktuell. En annan väsentlig del av direktivet är kravet att införa ett kvotpliktssystem, så kallade vita certifikat, eller ett alternativt system som bidrar till 1 ½ procents årlig effektivisering i slutanvändning, till exempel inom bostäder, industri och transporter. stöder detta förslag men välkomnar att medlemsstaterna kan välja hur man bäst når det målet. En överenskommelse mellan rådet och parlamentet om det nya direktivet förväntas äga rum , och då kommer arbetet med att implementera direktivets krav att påbörjas. har förberedelserna för denna process redan dragit i gång. Hur kommer att uppfylla direktivets krav kommer att beskrivas i den handlingsplan som kommer att lämna till 2014. 75 (S): Jag tackar för svaret. Jag kan börja med det som är positivt, nämligen att berömma ministern. Det är väldigt bra att regeringen äntligen har ändrat uppfattning om vita certifikat. Det tycker vi som har diskuterat denna fråga av och till i denna kammare och hört regeringen säga att detta är inte aktuellt för är jättepositivt. Energieffektiviseringen var ett av de riktigt svåra målen att nå när det gällde 202020-överenskommelsen. Man har också på EU-nivå varit pessimistisk från tid till annan när det gäller om man verkligen kommer att klara detta. Utsläppsmålen kommer man att klara, man kommer att klara målet när det gäller förnybar energi, men energieffektiviseringen har man varit orolig för. Det har vi från vår sida också varit, därför att problemet när vi fick energieffektiviseringsdirektivet var att det var väl detaljerat. Det kan jag gärna hålla med om. Det är till och med tveksamt om man skulle ha godkänt detta som en EU-fråga över huvud taget. Det kan mycket väl vara så att det inte skulle ha varit det, för det var på en sådan detaljnivå. Men det som förvånade oss då och det som förvånar mig nu är att regeringen har så få förslag. Utan att titta på direktivet finns det ju ändå en del uppslag i det som skulle kunna få oss att arbeta vidare. vill jag inte på något sätt dra in någon bostadspolitisk debatt i den här diskussionen, men vi har till exempel ett miljonprogramsbestånd som vi vet kommer att kräva enorma investeringsresurser om dessa bostäder ens ska kunna vara bobara. Jag vet att väldigt många bostadsföretag funderar väldigt mycket över hur de ska kunna hantera detta. Det är bara ett exempel, och regeringen har sagt att man kan gå med på kravet att i alla fall energieffektivisera statliga byggnader. Så till den fråga som jag ställde om målen. Vi socialdemokrater har varit oroade över hur man skulle hantera målen, för vi håller inte med om kommissionens sätt att beräkna det. Vi tycker att vi ska ha mål men på ett sådant sätt att det också främjar tillväxt. Vi har aldrig slagit fast att vi ska ha något tak för energianvändningen. Det vill jag bestämt avvisa. Men man måste få det mer effektivt, och man måste också titta på helheten när det gäller energianvändningen. Det talas om att vi inte når tvågradersmålet, och så har vi en regering som inte har några egna förslag förutom energiskatter, koldioxidskatter, elcertifikat och handel med utsläppsrätter. Energiskatter kan vara väldigt bra, men i vårt kalla har vi ingen annan möjlighet än att använda ganska mycket energi till exempel , och då tror jag inte att energiskatter har den roll de borde ha i andra sammanhang. Min konkreta fråga är: Vad kommer regeringen att göra för att uppnå detta mål? 76 Statsrådet (C): Tack för kommentarerna från . Energieffektivisering är verkligen en av de bästa och billigaste insatserna vi kan göra för att klara klimatomställningen, mångdubbelt billigare än att till exempel bygga ny kraftproduktion. Det är just därför som har uttalat en ambitiös, pragmatisk hållning i förhandlingsarbetet, där vi tydligt har uttryckt vårt stöd för det danska ordförandeskapet och den danska energiministerns målmedvetna arbete för att snabbt få det reviderade direktivet på plats . Det är just därför som regeringen har valt att tydligt säga ja till väldigt tuffa mål. Det behövs för att klara klimatomställningen men också för att försvara att det behöver finns tillräcklig handlingsfrihet för medlemsstaterna att utifrån vilka system man har på plats faktiskt välja den mest effektiva metoden för att genomföra ytterligare energieffektivisering hemmavid. Vi har väldigt bra erfarenheter av energieffektivisering här hemma. Det femåriga programmet för energieffektivisering av den riktigt energiintensiva industrin löper med ca . Det innehåller en mängd saker: förstärkt regionalt och lokalt energi- och klimatarbete, insatser för information och rådgivning, stöd för teknikupphandling samt marknadsintroduktion av energieffektiv teknik med särskilt fokus på små och medelstora företag. beskriver att regeringen skulle ha få förslag. Det är faktiskt inte riktigt med sanningen överensstämmande. Vi har programmet för energieffektivisering i den intensiva industrin som under sin första programperiod ledde till att man kunde spara lika mycket energi som skulle behövas för att värma 60 000 villor. Vi har alldeles under den här på regeringens initiativ skärpt energihushållningskraven i byggregler. Vi satsar under hela mandatperioden på de lokala klimat- och energirådgivarna, som gör ett helt fantastiskt arbete med att sprida information om redan lönsamma energieffektiviseringsinsatser som enskilda och företag kan göra och dra nytta av. Den här våren hanterar regeringens förslag till justeringar av kraven när det gäller energideklarationen så att det nu blir ett obligatorium för var och en som säljer ett hus att faktiskt energideklarera huset så att en köpare kan veta vad det är man köper och också veta vilka investeringar och effektiviseringar som är lönsamma att göra. Jag måste tyvärr göra lite besviken, därför att hans tolkning att regeringen har ändrat sig om de vita certifikaten tyvärr inte är sann. Det som jag säger i mitt svar är att tydligt stöder målet om 1 ½ procents besparing, men att vi välkomnar att direktivet, så som det nu ligger på bordet, ger medlemsstaterna möjlighet att antingen välja att genomföra det genom att införa vita certifikat eller genom något annat system. Regeringen har låtit titta på hur vita certifikat skulle fungera i . De kan konstatera att eftersom det redan finns ett pris, bland annat med klimat- och energiskatterna som gör energieffektivisering lönsam, och eftersom en hel del av de åtgärder som andra lägger in i systemet för vita certifikat dessutom redan finns på plats i är just modellen med vita certifikat inte det som kommer att addera ytterligare besparing i . Det är andra vägar som leder framåt. Det kommer vi också att redovisa när vi 2014 ska redovisa till hur ska uppfylla det nya direktivets reviderade krav. 77 (S):