prot · H00943 · 2012-12-13 00:00:00 — Det är emellertid en lösning som vi bestämt avvisar eftersom det försämrar järnvägstrafikens konkurrensförutsättningar gentemot andra trafikslag. talar om en springnota på 10 miljarder när banavgiftshöjningarna fryses. Även nämner något om detta. hoppas vi naturligtvis på att vi får en annan tingens ordning när det gäller banavgifter och andra avgifter som man lägger på andra transportslag. frågar sig: Hur tänker oppositionen? I planeringsram finns plats att kompensera. Det finns också plats att höja ambitionen på järnvägsunderhållet. är som sagt inte principiellt motståndare till banavgifter. Men så länge vi saknar motsvarade avgifter på vägar och i luften vill vi inte att de planerade höjningarna ska bli av. Att höja banavgifter motverkar ambitionerna att flytta transporter från väg till järnväg. Det försvårar systemskiftet till mer klimatsmarta transporter. Det är därför mycket glädjande att vi har majoritet i trafikutskottet och förhoppningsvis också i för att banavgifterna under den kommande planeringsperioden inte höjs fram till dess att åtgärder har vidtagits för att skapa mer rättvisa konkurrensvillkor mellan trafikslagen och fram till dess att järnvägssystemets kvalitet har förbättrats. vill införa det som har varit uppe till diskussion här, nämligen en differentierad kilometerskatt för tunga fordon. Det är ett bra styrmedel i miljöhänseende. Då tar vi hänsyn till att på vägar med mycket transporter av till exempel skogsprodukter eller där det saknas alternativ till transporter ska man kunna ha lägre avgifter. Detta vill vi, herr talman, att man ska utreda. Regeringen väljer att lägga fokus på nya vägar och vägtrafik trots rådande klimathot. Inom väganslaget väljer att lägga fokus på drift och underhåll av statliga vägar inklusive bärighet, tjälsäkring och rekonstruktion av vägar samt på statlig medfinansiering av enskilda vägar. Vi prioriterar betydligt färre nya vägar än regeringen. I stället för nya vägar vill vi inom vägtrafiken satsa på miljöåtgärder, trafiksäkerhet, kollektivtrafik och cykelinfrastruktur. Till riktade åtgärder för cykelinfrastruktur som exempelvis cykelbanor och cykelparkering satsar vi 8,4 miljarder . Vi lägger 13,2 miljarder på kollektivtrafiken för att därigenom kunna satsa på snabbussar, kollektivtrafik på vatten och åtgärder för ökad tillgänglighet och jämställdhet samt för att anpassa kollektivt resande till funktionshindrade. I vår planeringsram har vi lagt in en nyhet. För att möjliggöra satsningar till följd av oförutsedda och snabba händelser i vår omvärld vill vi inrätta en flexibel pott för akuta investeringar i hållbara transportlösningar för näringslivet. Vi avsätter 10 miljarder för investerings- och trimningsåtgärder som behöver göras akut och på kort sikt. Enligt rådande budgetlag direktavskrivs investeringar i infrastruktur. Det är inte rimligt. I stället menar att staten ska införa en investeringsbudget där kostnaden för en investering fördelas över hela investeringens livslängd. När man som betalar investeringar med lång livstid låter man dagens generation stå för hela kostnaden fast det är uppenbart att exempelvis järnvägar används under flera generationer. vill att budgetlagen ändras så att lånefinansieringen blir huvudregel för investeringar i transportinfrastruktur. I detta anförande instämde (V). 157 (C) replik: Det var ett fantastiskt anförande, ! Jag måste bara ställa en fråga till , som jag vet var skolkamrer innan vi kom in i , där vi har kamperat ihop . har säkert summerat kostnaden för den fantastiska lista där allt utom rymdraketer fanns i satsningarna. Det var höghastighetståg, och det var ingen hejd på satsningarna. Därtill skulle 10 miljarder i uteblivna banavgifter rymmas. Vad är den totala mersumman, , för den ambitionsnivå som ger uttryck för när vi diskuterar transportinfrastruktur ? Jag nämnde en springnota på 10 miljarder. Ni har refererat en springnota på 60 miljarder som ni gjorde er skyldiga till . Hur stor är springnotan av årgång, ? 158 (V) replik: Jag vet inte om det är trettioelfte gången som tar upp dessa svarta hål som fanns när blev infrastrukturminister, . En lögn blir inte sanning för att man har sagt den trettioelva gånger. Det fanns pengar redan på den tiden. Varför håller ni på på det här sättet? Det är inte intellektuellt hederligt. Den här sura tonen handlar bara om att ni är avundsjuka för att ni inte har tillräckligt mycket pengar. Det är precis som när vi rödgröna kom överens om att vi skulle ha 518 miljarder för 20102021. kommer ni med 522 miljarder jämfört med 417 som ni hade tidigare. Det är klart att ni måste hålla på och dividera på något sätt. Jag säger att vi har 595 miljarder i vår planeringsram, och ni har 522. Det är enkelt att räkna. Man behöver vara skolkamrer, kommunalekonom eller ekonom över huvud taget för att förstå att vi har resurser och kan göra mer än vad du och dina regeringskolleger kan göra. Det har jag all respekt för. Vi har beskrivit vad vi vill göra och vad vi anser vara viktigt. Det handlar framför allt om att åstadkomma ett systemskifte och ha mer miljö- och klimatsmarta transporter. Frågan är vad det gröna alternativet i regeringen vill göra. Vilka klimatsmarta transportsystem vill ni ha ? Det kan vi diskutera i stället för att du pratar om att det fanns svarta hål och att det inte finns några pengar någonstans. Vi har beskrivit hur vill ha framtiden till . Beskriv själv vad vill ha till 2025! 159 (C) replik: Det var inte min avsikt att göra upprörd genom att hänvisa till bakgrunden i yrket innan riksdagsledamotskapet. Det var snarare ett erkännande av att brukar kunna hålla reda på siffror. vet vi att ambitionen är 595 miljarder jämfört med 522. Då har jag en återstående fråga. Holma hänvisade till kilometerskatten, som ska drabba svensk åkerinäring, som ett sätt att finansiera den högre ambitionen, det vill säga 595 som är mer än 522. Ledamoten sade att man inte alls skulle ta ut den rätt över, utan man skulle plocka ut den från dem som hade råd med den. Man skulle inte ta ut den från skogsindustrin, för de hade kanske inga alternativ. Man skulle inte ta ut den från sådana gummihjulsåkerier som kör där det inte finns en järnväg att växla mot. Vi har skogsväg i det här landet. Väldigt mycket av det finns i mitt landskap, , och väldigt mycket i norra . Där finns det sällan järnväg som ett alternativ. Där är gummihjulet det enda sättet att förädla skogens råvara, som ger oss välstånd i det här landet. Det vore intressant att få höra Holmas uppskattning av vad den ungefärliga kilometeravgiften blir på de lastbilar som återstår och som ska betala kilometerskatt i det här landet när vi har reducerat bort skogsindustri och sådana som inte har ett alternativ. 160 (V) replik: lyssnar väldigt dåligt på mig. Han tolkar det jag säger som fan läser . använder inte kilometerskatten till att finansiera nyinvesteringar. I mitt anförande sade jag att vi vill utreda. Har vi banavgifter på järnvägen, vilket vi inte är motståndare till, behöver vi i neutralitetens namn också ha avgifter på andra områden. Fördelarna med att ha en slitageavgift jämfört med andra avgifter på vägarna har också tagits upp i debatten. Det skulle också innebära att det blir en bättre tingens ordning mellan utländska och inhemska åkare. Det måste väl även passa en centerpartist att ha det på det sättet. Det handlar om en utredning. Vi vet vad vi håller på med, och jag hoppas att också vet vad han håller på med. 161 (KD): Regeringen föreslår att 522 miljarder ska avsättas för de kommande planeringsåren 20142025 till utveckling av transportsystemet. Denna satsning är speciellt glädjande eftersom hela 241 miljarder av dessa pengar avsätts för drift och underhåll av statliga järnvägar och vägar samt till statlig medfinansiering av enskilda vägar. Regeringen har i sin infrastrukturproposition varit framtidsinriktad och avsatt medel för att möta den växande gruvnäringens behov. Den högsta prioriteten bör upprustningen av vägen mellan och ha. Eftersom gruvdriften kommer att starta är det viktigt att en förbättring av vägen snabbt kommer i gång. Alliansen har varit på studiebesök i och besökt den nystartade gruvan i . Där åkte vi på vägar som ligger på granbäddar och inser att de behöver upprustas rejält för att klara de tunga lastbilarna. Dessa lastbilar kommer dock att passera ett antal byar och komma i sjuminutersintervaller. På lång sikt bör därför regeringen låta ta fram kostnadsförslag för en järnvägssträckning mellan och . Utskottet anser också att det är naturligt att gruvindustrin är med och finansierar en sådan investering. mellan och och vidare till i är tyngst trafikerade järnväg och trafikeras främst av malmtåg med en längd på . Den mest trafikerade sträckan mellan och kan behöva vissa dubbelspåretapper. Regeringen har även avsatt medel för att nya stambanor ska byggas. Där ingår Ostlänken mellan och . Det är en dubbelspårig förbindelse med snabbtåg. Ostlänken kommer att ge betydande restidsvinster. Uppskattningsvis kommer resan mellan och att bli kortare. Därmed knyts två dynamiska regioner närmare varandra, vilket förbättrar förutsättningarna för exempelvis innovativt företagande i anslutning till regionernas universitet och högskolor. Kapacitet kommer också att frigöras för godstrafiken på den gamla banan genom att persontrafiken flyttas över till Ostlänken. En ny stambana planeras också mellan och . Mellan dessa de två största städerna i går det tio miljoner arbetspendlingsresor . Genom den föreslagna investeringen kortas restiden, och antalet avgångar i varje riktning mer än fördubblas. Stambanan är tänkt att gå via flygplats, som inte har någon järnvägsförbindelse. Vidare kommer det äntligen att bli en ny järnvägsbro och dubbelspår på till viktigaste och största hamn, som ligger på ön i . En förhandlingsperson kommer att tillkallas för . Denna förhandlingsperson ska genomföra förhandlingar om infrastruktur i syfte att åstadkomma en samlad trafiklösning som omfattar en utbyggnad av tunnelbanans blå linje och anslutande åtgärder i östra delar, allt för att uppnå en förbättrad miljö och tillväxt i landet och i . En viktig del i infrastruktursatsningen för del är det tillskott som sker för att påskynda angelägna trafiksäkerhetsinsatser på vårt vägnät. Att bygga om farliga vägsträckor till mötesfria vägar är en central del i trafiksäkerhetsarbetet. Det möjliggörs nu genom att vi satsar stora resurser på väginvesteringar, vilket inte faller alla oppositionspartier i smaken. Åtgärderna i Alliansens utökade satsningar inriktas mot de viktigaste transportlederna och sträckor som är betydelsefulla för arbetspendling. Satsningarna innebär också att det skapas utrymme för att tidigarelägga redan planerade investeringar som är angelägna ur kapacitetssynpunkt och för ökad trafiksäkerhet. Vi möjliggör snabbare ombyggnationer av vägar som utgör dödsfällor runt om i landet. De besked Alliansen kunnat lämna om tidigareläggningar har väckt en stor lättnad och glädje i de berörda regionerna, bland annat för att vi har kunnat meddela att tidigareläggning nu möjliggörs för sträckor på i län, E20 i och i . Det här är några exempel, men de oerhört viktiga och efterlängtade just av trafiksäkerhetsskäl. När det gäller trimningsåtgärder för att öka kapaciteten i transportsystemet nämner regeringen åtgärder för järnvägen som att förlänga plattformar så att längre tåg kan köra och på det sättet öka kapaciteten för pendling. Ombyggnad och uppgradering av stationer och rangerbangårdar kan möjliggöra en effektivare användning. Förbättringar av signalsystemen kan också ge förutsättningar för ökat kapacitetsutnyttjande. Trimningsåtgärder för att öka kapaciteten på väg kan vara aktuella genom att man ökar antalet körfält inom vägområdet, installerar mitträcken, breddar befintliga vägar, förbättrar trafikplatser och styr trafiken genom informationsåtgärder vid påfarter. På vägsträckor med omfattande pendling kan det också vara aktuellt med reversibla körfält, det vill säga körfält som används omväxlande i den ena och i den andra riktningen. När det gäller sjöfarten anser regeringen att det behövs förbättrade möjligheter för sjöfarten att avlasta infrastrukturen för landtransporter. Därför kan det behövas förbättringar av anslutningarna till hamnarna, till exempel ökad bärighet, breddning av vägar eller förstärkta järnvägsanslutningar. Även i farlederna in till hamnarna kan åtgärder behövas, exempelvis muddring och utmärkning av inseglingsrännan. Transportsystemet står inför stora utmaningar när det gäller kapacitet, miljöutmaningar, utvärdering och uppföljning. Det är därför av stor vikt att forskningsmedel avsätts inom detta område. Det är också viktigt att transportsektorns aktörer i större utsträckning utnyttjar den kompetens som finns vid våra universitet och högskolor. finns de största transportsforskningsmiljöerna på , , och . Alliansen har två reservationer, och jag vill, precis som många andra har gjort, kommentera den ena om banavgifter. har låga banavgifter sett från europeisk nivå. har ställt sig bakom planerna på att successivt höja banavgifterna. Det gjorde vi genom trafikutskottets betänkande 2009/10:TU24 Åtgärdsplanering för transportsystemet 20102021 m.m. Regeringens utgångspunkt är att banavgifterna ackumulerat ska ge för perioden 20102021. Banavgiften som järnvägens operatörer bidrar med kommer att finansiera drift och underhåll och reinvestering till järnvägsinfrastrukturen, något som behövs och som alla partier borde vara intresserade av att tillföra medel till. Vi vet att järnvägen har problem med eftersatt underhåll som i sin tur orsakar förseningar och inställda tåg. Detta ställer sig inte den samlade oppositionen bakom. De vill inte tillföra mer pengar till järnvägsnätet. Med den text och det förslag som föreligger från oppositionen går järnvägen miste om under den kommande planeringsperioden 20142025. Det är sorgligt och stämmer dåligt med tanke på debatten om SJ och bristen på rälsunderhåll som och eftermiddag har förts i från oppositionen. Jag vill avsluta med att önska alla mina kolleger och hela utskottskansliet en riktigt avkopplande och fin julhelg! (Applåder) I detta anförande instämde , , och (alla M), (FP) samt och (båda C). 162 (S) replik: Jag har två små enkla frågor till . Jag mottar med tacksamhet stöd för att kunna åka fort mellan och . Jag noterar att hon vill kapa hastigheten . vill, som vi nämnde innan, kapa lite mer. Min enkla fråga för protokoll är: Hur fort måste man åka för att komma ned i de där tiderna som pratar om mellan och ? Det vore intressant att veta vilka investeringar man måste göra. Min andra fråga gäller det att har helt fel om underhållspengarna. Så här beskriver Svenska Dagbladets näringslivsdel er underhållspolitik: Hål i tågsatsningen. De tre närmaste åren klarar ni inte den nivå som och anser krävs. har framför sig vårt förslag till planeringsram , . Kan hon till kammarens protokoll läsa in hur mycket mer vi har till underhåll än vad hon har i den planering hon tänker rösta för? 163 (KD) replik: När det gäller hur fort man ska åka för att komma ned har jag grundat siffran på vad har sagt. Som svar på den andra frågan vill jag säga att jag inte brukar hänvisa till vad säger, utan jag vill hellre referera till vad säger. Det är de som säger att det är 10 miljarder. Som vi alla tre här har sagt är det de siffrorna som kommer att minska om vi inte får lov att höja. Det är alltså siffror. 164 (S) replik: Varför hänvisar till ? Hon har ju siffrorna vid sin högra hand. har hon händerna på dem, i utskottsbetänkandet. Där står hur mycket mer vi har till underhåll än vad ni har. Varför ska hänvisa till någon annan? Läs den socialdemokratiska planeringsramen! Den ligger på hemsida, betänkande 2012/13:TU2. Var och en kan läsa det. Det är en lögn att vi skulle ha mindre till underhåll än vad ni har. Vi har mer till underhåll. Vi tillskjuter pengar. Vi drar inte ifrån. Det står att läsa för var och en. Jag känner så väl att jag vet att hon mycket väl är läskunnig. Hon behöver inte gå till och kolla vad de säger om Socialdemokraternas förslag. har förslaget framför sig. Vi har diskuterat det vid fem utskottsmöten i rad. Fem gånger har hon fått det utsänt. Det kan väl inte vara obekant för . 165 (KD) replik: Jag förstår att inte riktigt hör vad jag säger. Han ställde en fråga om de 10 miljarderna. Det var den jag svarade på. När det gäller er egen budget vill jag gärna läsa vad som står här. hänvisade innan till att det saknas 500 miljoner, från 8,7 miljarder till 8,2 miljarder. I er budget har ni 400 miljoner mer än oss. har 2 miljarder. har 1 miljard och Vänstern har 6,9 miljarder. Det är det som skiljer från oss. undrade förut var vi tar dessa 500 miljoner från. Ni har själva inte dessa 500 miljoner, för i er budget har ni bara 400 miljoner. Det är ganska intressant när man hör retorik här, för den stämmer inte med vad han själv säger. Jag har kvar. Jag vill kort kommentera debatten om SJ. Det var inte så länge sedan vi hade SJ här. De berättade att de planerade att ställa in tågen om det blev urdålig väderlek. Du var med, och hela oppositionen var med. Det var ingen vid det mötet som hade några synpunkter när var här. Det är lite märkligt att man nu säger att det är väldigt dåligt när man har blivit förvarnad om att SJ kommer att ha en vintertidtabell. Jag tycker att SJ gör klokt i detta. Det innebär till exempel att när jag ska åka till vet jag att mitt tåg 17.36 är inställt. Men jag kan ta tåget antingen 17.14 eller 18.14. Jag tycker att det är bra att SJ har den framförhållningen. 166 (V) replik: Tyvärr jämför äpplen och päron. De siffror som du redogjorde för var budgeten 2013. Det jag och också talar om är planeringsramarna för 20142025. Jag tycker att du ska titta på sidan 183. Där sägs från sida: Regeringen föreslår att den genomsnittliga ramen ska höjas till . Vi säger: Det är positivt att regeringen på så vis har höjt ambitionerna jämfört med innevarande planeringsperiod. Regeringens förslag är dock otillräckligt. Enligt Kapacitetsutredning behövs en årlig ram för underhåll och reinvestering på . Det var precis det jag sade i mitt anförande. Ni använder alltså banavgifterna för att finansiera underhållet. Vi tillför pengar i vår planeringsram förutom miljarden. Vi har en ännu högre ambition. De pengarna finns, . Vi har tänkt på detta. Jag undrar om ni riktigt har analyserat oppositionspartiernas förslag, eftersom har kommit med att det handlar om 10 miljarder. Ni har inte jämfört med det vi faktiskt har motionerat om. Ni får bakläxa. Gå och läs på vad vi egentligen föreslår innan ni säger någonting! 167 (KD) replik: Jag tror nog att vi har satt oss in så gott vi har kunnat för att förstå. Det var lite det jag nämnde här. Det visar vilka olika nivåer ni ligger på. Man föreslår alltid mer när man är i opposition. Det gör man. Vad vi har försökt att göra är en realistisk infrastrukturproposition med 522 miljarder . Vi har gjort det utifrån att vi kommer att klara det. Här kommer att finnas järnvägsplaner och vägplaner. Det är en lång planering. Det vet också att det är. Vi räknar med att som den nationella planen kommer att gälla kommer pengarna att räcka. Vi hade däremot behövt ha de 10 miljarder som och oppositionen tyvärr ser till inte finns. Det tycker jag är sorgligt. 168 (V) replik: från säger att när man är i opposition har man lättare för att föreslå högre anslag till järnvägsunderhållet. Ser man på det erfarenhetsmässigt har det inte skett. När ni exempelvis var i opposition föreslog ni inte speciellt mer resurser till järnvägsunderhållet. Det är det ena. Det andra är att hon säger att vi har tagit bort några pengar från er sida. Det låter väldigt konstigt, eftersom det är ni som innehar regeringsmakten. Vi har bara redogjort för hur vi skulle göra om vi hade regeringsmakten. Vi har skissat på och tagit hänsyn till att vi behöver stärka och få ett bättre järnvägssystem än det vi har. I stället för att ni redovisar vad ni vill göra håller ni på att bli opposition till oppositionen. Det är dags för och hennes kolleger att ta sitt ansvar som regeringsparti. Är det så att det fattas pengar får ni anslå dem. Då sänker man inte bolagsskatten med 16 miljarder. Man behöver de pengarna till järnvägsunderhållet. Man sänker inte krogmomsen med 6 miljarder . Man använder de pengarna till att stärka järnvägssystemet. Så enkelt är det. Det kan man göra om den politiska viljan finns. 169 (KD) replik: Jag tycker att vi har lagt fram en väldigt bra infrastrukturproposition. Jag är väldigt stolt över den. Det satsas 522 miljarder, vilket är historiskt stort. Det har aldrig lagts så mycket pengar på infrastrukturen som vi nu kommer att lägga 20142025. Av de pengarna har vi lagt 241 miljarder på drift och underhåll. Det finns ingen som har gjort detta tidigare. Från förra gången 2009 har vi ökat . Det är jag jättestolt över. Jag är glad över vår proposition. Till skillnad från det som har lagts fram under den socialdemokratiska regeringen, när ni var medarrangörer i det hela, har vi fullständig täckning för pengarna. Vi har också visat vad vi kommer att göra med pengarna. Det finns järnvägsplaner och vägplaner för att klara av detta. Det är jag stolt över. (forts. 11 §) Kammaren beslutade på förslag av talmannen att ajournera förhandlingarna till då votering skulle äga rum. 9 § Beslut om ärenden som slutdebatterats SfU1 Utgiftsområdena 10, 11 och 12 inom socialförsäkringsområdet Punkt 1 (Allmänna principer för socialförsäkringarna) 1. utskottet 2. res. 1 (S) 3. res. 2 (MP) Förberedande votering: 95 för res. 1 23 för res. 2 190 avstod 41 frånvarande Kammaren biträdde res. Huvudvotering: 173 för utskottet 94 för res. 1 41 avstod 41 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 1 S, 97 M, 20 FP, 19 C, 19 SD, 17 KD För res. 1: 94 S Avstod: 23 MP, 18 V Frånvarande: 17 S, 10 M, 2 MP, 4 FP, 4 C, 1 SD, 1 V, 2 KD (S) anmälde att han avsett att rösta nej men markerats ha röstat ja. Punkt 6 (Karensdag) 1. utskottet 2. res. 5 (V) Votering: 289 för utskottet 19 för res. 5 41 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 94 S, 97 M, 23 MP, 20 FP, 19 C, 19 SD, 17 KD För res. 5: 1 S, 18 V Frånvarande: 17 S, 10 M, 2 MP, 4 FP, 4 C, 1 SD, 1 V, 2 KD Punkt 8 (Studerande och sjukförsäkringen) 1. utskottet 2. res. 7 (S) Votering: 195 för utskottet 94 för res. 7 18 avstod 42 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 1 S, 96 M, 23 MP, 20 FP, 19 C, 19 SD, 17 KD För res. 7: 94 S Avstod: 18 V Frånvarande: 17 S, 11 M, 2 MP, 4 FP, 4 C, 1 SD, 1 V, 2 KD Punkt 10 (Rehabilitering) 1. utskottet 2. res. 9 (V) Votering: 173 för utskottet 18 för res. 9 115 avstod 43 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 1 S, 97 M, 20 FP, 19 C, 19 SD, 17 KD För res. 9: 18 V Avstod: 92 S, 23 MP Frånvarande: 19 S, 10 M, 2 MP, 4 FP, 4 C, 1 SD, 1 V, 2 KD Punkt 11 (Förrehabilitering) 1. utskottet 2. res. 10 (S, MP) Votering: 172 för utskottet 117 för res. 10 18 avstod 42 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 96 M, 1 MP, 20 FP, 19 C, 19 SD, 17 KD För res. 10: 95 S, 22 MP Avstod: 18 V Frånvarande: 17 S, 11 M, 2 MP, 4 FP, 4 C, 1 SD, 1 V, 2 KD Punkt 14 (Arbetsskadeförsäkringen) 1. utskottet 2. res. 14 (S, MP, V) Votering: 173 för utskottet 135 för res. 14 41 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 1 S, 97 M, 20 FP, 19 C, 19 SD, 17 KD För res. 14: 94 S, 23 MP, 18 V Frånvarande: 17 S, 10 M, 2 MP, 4 FP, 4 C, 1 SD, 1 V, 2 KD Punkt 15 (Finansiell samordning m.m.) 1. utskottet 2. res. 15 (S) Votering: 194 för utskottet 96 för res. 15 18 avstod 41 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 97 M, 22 MP, 20 FP, 19 C, 19 SD, 17 KD För res.