prot · H00946 · 2012-12-18 00:00:00 — Därför är det viktigt med en helhetssyn. Därför är det nödvändigt med en ansvarig myndighet som kan väva ihop, hålla ihop, tillsammans med flera berörda myndigheter. Vi har alldeles för mycket stuprör i stället för hängränna för att nå våra högt uppsatta mål. Vi politiker har ett stort ansvar för att få ihop energi och klimat på ett tydligt sätt, och här borde till exempel Färdplan 2050 vara ett tydligt redskap. Till slut några ord om . Som engagerad i kan jag bara konstatera att det krävs mer av oss i för att klara att ställa om vårt energisystem till ett långsiktigt hållbart. Jag vill se mer av gemensamma tag i arbetet inom våra nordiska länder. Till slut kan jag konstatera att energipolitikens historia ger spännande inspel till framtiden. utvecklades vattenkraften, var kärnkraftens årtionden och 2000 började det förnybara att öka. Och vad innebär nästa årtionde? Jag tror på förnybart både storskaligt och småskaligt, mer av egen produktionsmix, smarta hem och företag, nya transportlösningar som elvägar med mera. Det kan drivas fram av en politikens vilja, en vision och enighet. Därför tjatar jag än en gång om en bred samsyn över blockgränserna. Med detta, fru talman, vill jag passa på att önska både ledamöter och personal en god jul och ett gott nytt år med mycket god mat och samvaro med nära och kära. (Applåder) I detta anförande instämde , , , , , och (alla S). 50 (MP): Jag börjar med att rikta ett tack till statsrådet för att hon deltar i debatten. Larmrapporterna om klimatförändringar duggar tätt. Temperaturen beräknas stiga snabbare än tidigare beräknat. Om utsläppen fortsätter växa går vi, enligt , mot en fyragradig temperaturökning . Det är långt mer än vad jorden klarar. kommer, enligt meteorologerna, att bli ett av de varmaste år som någonsin uppmätts i världen. I takt med det växande klimathotet ökar den globala efterfrågan på förnybar energi. Hur snabbt man än försöker bygga nya kärnreaktorer kommer de aldrig mer än marginellt att kunna bidra till framtidens energisystem. I världen avvecklas det fler kärnkraftverk än det byggs nya. Det är bara de förnybara energikällorna som kan möta efterfrågan när olja, kol och gas behöver fasas ut. Det är därför mycket förvånande att regeringen inte vågar utreda möjligheten till ett helt förnybart energisystem. När presenterade Färdplan 2050 en strategi för klimat- och energipolitiken saknades ett scenario för förnybar energi. Genom sitt direktiv till myndigheten har regeringen styrt utredningen så att de tvingats förutsätta ny kärnkraft. Att förutsätta kärnkraft betyder utan tvekan att det ska byggas ny kärnkraft. Detta är en ny politisk inriktning från regeringen och en inriktning som saknar stöd hos svenska folket. Enligt den senaste mätningen från är det fler svenskar som vill avveckla kärnkraften än som vill bygga ny. Det är som vill avveckla och som vill bygga ny. Stödet för den förnybara energin fortsätter i stället växa. har fantastiska möjligheter till förnybar energi. Men frågan om ett helt förnybart energisystem har märkligt nog aldrig utretts av svenska myndigheter. kommer att rösta om förslaget från Socialdemokraterna, och att låta utreda när och hur kan nå förnybar energi. Det svar regeringspartierna ger på vårt förslag är mycket nonchalant och förvånande. De skriver: Utskottet anser inte att det är givet eller ens möjligt att skapa ett energisystem som helt bygger på förnybara energikällor. Det är förvånande att regeringspartierna kan vara så säkra på att ett förnybart energisystem inte är möjligt när det aldrig utretts. I stället tycks regeringspartierna ge kärnkraften företräde framför ett hållbart och förnybart energisystem. Är de rädda att kärnkraften inte tål en jämförelse med ett förnybart alternativ? Fastän det saknas en statlig utredning finns det många oberoende rapporter som visar att el- och värmeproduktion kan bli helt förnybar . Det finns många olika vägar skulle kunna gå för att nå ett helt förnybart energisystem. Låt mig, fru talman, ge ett exempel för att visa att det inte vore så svårt att avveckla kärnkraften. Det finns ett planeringsmål för vindkraft om . pekade på en lönsam potential att spara . Detta ger totalt jämfört med kärnkraftens 58. Det innebär att det räcker att nå målet för vindkraft och att använda energi på ett smartare sätt, som utredningen föreslår, för att kunna ersätta kärnkraften. Det här var bara ett exempel på hur man skulle kunna göra, men regeringen vågar inte titta på vilka möjligheter som finns att ersätta kärnkraften. Det snabbaste, billigaste och miljöbästa sättet att fasa ut fossil energi är att använda energin smartare och därmed kunna minska energianvändningen. , , skriver i sin årliga rapport att energieffektivisering är avgörande för att klara klimatmålen. Vidare fastslås att effektivisering redan är lönsamt med dagens teknik men att det behövs politiska beslut för att sätta i gång. har en ovanligt hög energianvändning per person. En del kan förklaras av vår elintensiva industri och en del av att det är kallare. Men framför allt är skillnaden att har en regering som saknar politik för effektivare energianvändning. Att regeringen sedan den tillträdde har halverat stödet till energieffektivisering gör att hushåll och företag hålls kvar i onödigt hög energianvändning med dyra räkningar som följd. beslutade regeringen att inte förlänga programmet för energieffektivisering inom industrin, det så kallade PFE-programmet. Regeringen skyller på om statsstöd, men lyckas fortsätta med ett liknande program. PFE-programmet har varit ett av de mest framgångsrika verktygen för att använda energi smartare. vill ha kvar programmet och utvidga det till att omfatta fler företag. Inte nog med att regeringen misslyckats med att sätta byggregler för att använda energin smartare, föreslog regeringen i en utredning att de kommuner som går före med klimatsmarta byggkrav ska hindras att göra det. Regeringens kamp för energislöseri är olycklig och gynnar varken miljö eller konkurrenskraft. Medan regeringen vägrar se fördelarna förnybar energi blir det allt fler som ser just dessa fördelar. har ett flertal organisationer och företag anslutit sig till ett sådant mål. har en utredning från KTH presenterats som visar hur ett elsystem med enbart förnybara energikällor är möjligt. Författaren, professor , skriver att dagens vattenkraft räcker gott för att täcka vindkraftens och solenergins variationer. Att som regeringen påstå att ett helt förnybart energisystem inte är möjligt blir ännu mer oförståeligt när över blockgränserna enats om just ett sådant mål. En global utblick visar att det är förnybar energi och energieffektivisering som är i fokus i energiomställningen. Försöken att bygga ny kärnkraft blir tvärtom alltmer avskräckande. pågår försöket att bygga kärnkraftverket Olkiluoto 3 i . Kostnaden har stigit , och det senaste beskedet är att bygget beräknas kosta . Kärnkraftverket kommer därmed att bli mer än dubbelt så dyrt som beräknat vid byggstart. Det innebär också att elen från detta kärnkraftverk kommer att vara långt dyrare än elen från dagens vindkraft. De länder som lyckas väl med förnybar energi och effektivisering är de som har breda politiska överenskommelser där politiken visar vägen. har legat långt fram i den utvecklingen men halkar nu efter när regeringen håller fast vid omoderna energilösningar. för förnybar energi i menar att tappar industriinvesteringar. Fabriker för förnybar energiteknik flyttar utomlands eftersom den svenska marknaden är så svag. Energibranschens önskan om tydliga besked i energipolitiken är förståelig. Företrädare för regeringspartierna ger väldigt olika besked. skrev partiledare i en artikel: Det bästa sättet att globalt minska världens beroende av uran är att minska vårt beroende av kärnkraften och att bygga ut den förnybara energin. Det är också inriktningen på Alliansens energipolitik. Alliansens energipolitik är alltså att minska kärnkraften och att bygga ut den förnybara energin, enligt . uttrycker en helt motsatt åsikt. sade energitalesperson i en intervju: Det är kärnkraft och vattenkraft som är det bästa sättet att producera el på. Jag är övertygad om att det kommer att byggas nya kärnkraftverk i . Att regeringspartierna har så olika uppfattningar förklarar varför deras energiöverenskommelse ger så lite guidning till marknadens alla aktörer. Kanske förklarar denna oenighet också varför den svenska utbyggnaden av förnybar energi nu går långsammare än den har gjort . I stället för denna oklarhet behövs ett tydligt mål om framtidens energisystem. I riksdag är det målet om förnybar energi som faktiskt har stöd av en majoritet av ledamöterna. Socialdemokraterna, har alla uttryckt detta som mål. Men är det politik för mer kärnkraft som har fått forma regeringens energipolitik i strid med väljarnas åsikt. förtjänar bättre än en energipolitik baserad på ideologiska låsningar. har chansen att besluta om en utredning av hur kan nå förnybar energi. Vårt energisystem är förnybart till hälften. Internationellt sett är det en hög siffra, men det betyder fortfarande att hälften är ohållbart. har bättre förutsättningar än de flesta länder. I underlaget till Färdplan 2050 poängterar att det behövs breda energiuppgörelser i den framtida energipolitiken. En sådan utveckling skulle gynnas av en gemensam syn på att målet är ett energisystem baserat på förnybara energikällor. Första steget på den vägen vore att rösta för en utredning av hur det är möjligt. Jag yrkar bifall till reservation 2 och 5. 51 (SD): Jag inleder med att yrka bifall till reservationer nr 3 och nr 7. Jag har inte deltagit i utskottets arbete tidigare, men jag har i alla fall noggrant gått igenom betänkande NU3. Jag kan konstatera att det i mångt och mycket är dyster läsning. Huvudförslaget lämnar mycket att önska. Om man ser till vänsterkantens motförslag blir man genuint rädd för ett regeringsskifte. Betänkandet är fullt av bombastiska siffror som saknar återkoppling till den verklighet som jag tycker att vi alla borde vara tvungna att förhålla oss till. talar, även i sitt anförande här, om förnybart. De har satt detta mål till 2030 i sina förslag. Det är inte hemmahörande i verkligheten över huvud taget, som jag ser det. Jag skulle vara intresserad av att höra hur tänker sig att detta ska gå till, för det tycker jag inte att de har specificerat fullt ut såvida de inte tänker sig att tvångsstänga merparten av svensk elintensiv industri eller något liknande. Om man börjar titta på anslag för ändamålet ser man att de skjuter till 300 miljoner mer än regeringen trots att detta är förslag som man snarare borde tala om i termer av tiotals miljarder . Jag tycker inte att det är riktigt seriöst. Jag går över till att tala om allianspartierna. Det är förvisso inte speciellt mycket nytt , utan det är sådant man har läst . Det är i stora delar samma ogenomtänkta politik som upprepas och som också bär djupa ärr av oförståndiga kompromisser. Det är givetvis glädjande att Alliansen har kunnat enas om att man ska tillåtas ersätta gamla kärnkraftreaktorer med nya, men det återstår fortfarande svåra praktiska låsningar. , som väl får anses vara Alliansens stora bromskloss för en sund utveckling inom energipolitiken, bör förvisso ges viss kredd för förhandlingarna. Där har de i praktiken nästan omöjliggjort ny kärnkraft i och med kraven på att en reaktor ska stängas av för att en ny ska få startas samt att man måste bygga eventuella nya reaktorer på samma geografiska plats som dagens reaktorer. På så sätt utesluter man inte bara nya aktörer, utan man förhindrar också byggnation i de regioner, eller kanske den region, av där elunderskott råder. Detta är saker som måste få en lösning, som jag ser det, och troligtvis måste då en uppgörelse sökas där man lämnar därhän. Min uppfattning är att kärnkraftens era bara har börjat. har vi tränat oss i några årtionden, och snart är det att skapa nästa generations reaktorer som är långt säkrare och mer effektiva och vars avfall är långt mycket enklare att hantera. Fusionskraft kan än så länge vara lite av science fiction, men fjärde generationens kärnkraft verkar rimligen vara inom räckhåll inom några årtionden. Jag hoppas såklart att vi framgent kan få en bred parlamentarisk majoritet för en verklighetsförankrad energipolitik som innefattar ett reellt möjliggörande av ny kärnkraft, och såvida inte Socialdemokraterna har tillsatt en alldeles särdeles svag ledare är det rimligt att tro att han tids nog kommer att få med sitt parti på tåget. Jag tänker nämna några ord om vindkraft. Det finns mycket att säga om vindkraften och dess tillkortakommanden, inte minst vad gäller förvanskande av kulturvärden och landskapsmässiga värden och påverkan på boendemiljön för dem som råkar få ett verk uppsatt nära bostadsfastigheten. Men detta är bara en del av problemet. Man måste också ha klart för sig ett antal andra saker, nämligen att satsningarna på vindkraft har kostat och kommer att kosta medborgare åtskilliga miljarder i olika former av subventioner och skattelättnader. Något annat som är helt centralt, men som många verkar missa, är att vindkraften levererar el oregelbundet och utan mänsklig kontroll. Detta innebär att vindkraften kanske inte alls levererar när efterfrågan på energi finns. När man planerar sin energiförsörjning måste man åtminstone vägledningsvis utgå från spetslasten de få timmar när elbehovet är som allra störst. Dessa toppbehov infaller vanligtvis vid köldknäppar , och då är produktionen från vindkraft påtagligt ofta obefintlig. Jag har gjort ganska noggranna studier av hur vindkraften producerar el i förhållande till vårt energibehov. Det är förvisso så att vindkraften generellt levererar mer ström , men man måste ändå våga konstatera att man inte kan förlita sig på vindkraftsel när vårt energibehov är som störst. Just levererar vindkraften närmast ingenting. Ni får gärna komma förbi mitt kontor så ska jag visa lite diagram på detta. Jag avslutar med att konstatera att vindkraften kostar betydligt mer än den smakar, och den kan inte ersätta kärnkraften. Planeringsmålet om vindkraftsel bör därför avskaffas. Från vänster till höger talar man sig i betänkandet varm för solkraft, om än i väldigt olika utsträckning. Det är märkligt, för det tyder någonstans på att man helt har missat det faktum att elbehov är störst just . Då är solceller i praktiken helt värdelösa i vårt mörka land. Ta bara och hur det har varit när man tittar ut. Det har gått dagar sedan jag senast såg solen, och det har också varit en del kalla dagar. Solceller kan alltså inte ersätta någonting, så som vissa vill göra gällande. I stället tvingas man installera parallella system ett som ska leverera när vi behöver kraften och ett annat som levererar ett ökat överskott som vi stänger av andra produktionsslag för att vi inte behöver speciellt mycket energi. och har svävat i väg rejält när det kommer till solenergi. De vill båda ha solvärme och fyra respektive solel. har dessutom specificerat en tidsram när man vill ha sin solkraft på plats, nämligen . Det är solel till 2020, med andra ord. Detta har möjliggjort att man kan räkna på vad kalaset skulle kosta. Solvärmen har jag lämnat därhän, men som alla förstår är det en mångmiljardsatsning. Här kommer dock några siffror när det gäller för solel. Vi börjar med investeringsstödet. Försiktigt räknat kan man konstatera att solel skulle kosta i investeringskostnader. Om man likt skulle skjuta till av investeringskostnaden i statligt stöd skulle staten få en utgift på , vilket blir nästan 8 miljarder . Sedan har vi ett skattebortfall. Hela modell bygger nämligen på att medborgarna med solceller ska tillverka sin egen el med så kallad nettodebitering. Då förlorar staten, modest räknat, med dagens siffror. Det kan summeras till ungefär 2,7 miljarder i uteblivna skatteintäkter. Det tycker jag är rimligt att man tar med i sina beräkningar. Elcertifikaten handlar om ytterligare någon miljard som faller på våra medborgares elräkningar. Sedan kommer det stora problemet med solkraft. Eftersom solkraften levererar elström nästan uteslutande får vi problem. solel skulle motsvara en genomsnittlig effekt på ungefär . Men solcellerna producerar oregelbundet. När solen tittar fram någon dag jag har jämfört med siffror i som har goda studier på detta i och med att de har mycket solel kan solelen leverera ungefär tio gånger så mycket som dessa genomsnittliga . Det innebär att man ska mata in solel en solig sommardag när industrijobbarna kanske ligger på stranden och inte alls är på jobbet och förbrukar strömmen. kan energibehovet vara så lågt som . Att då mata in på detta nät blir enormt problematiskt. Det måste vara uppenbart för var och en. Man kan titta på vad som har hänt i med deras enorma satsningar på solkraft. Man tvingas dumpa överskottsel till sina grannländer när man får dessa effektpeakar. Det har naturligtvis gjort grannländerna upprörda. Till exempel har ilsknat till och överväger att installera brytare vid gränsen till för att slippa överbelastningar i det egna nätet. har jag tagit upp några kostnader förknippade med solcellsambitioner. ska inte ensamt bära hundhuvudet för detta. Det är i princip lika illa, om inte än värre, från sida. Jag ska hålla mig kvar vid de 8 miljarderna bara i investeringsstöd . Det skulle då vara intressant att titta på vad i realiteten har avsatt i sin budget. Svaret är då . Det saknas alltså i budgeten för solcellsplanerna. har därmed lyckats med bedriften att underfinansiera sin politik på detta område med . Då kan man undra om detta är seriös politik. En stor andel sol- och vindkraft skapar, som jag sagt, kostsamma utmaningar när det kommer till att reglera och hantera toppar och dalar. På grund av vår välutbyggda vattenkraft har vi relativt gott om reglerkraft i , men möjligheterna är långt ifrån obegränsade. rekommenderar att man på grund av den ändliga reglerförmågan begränsar vindkraftsutbyggnaden till maximalt årlig energitillförsel. Sedan måste man konstatera att vår reglerförmåga efterfrågas också av våra grannländer, inte minst , som har fört en högst bristfällig energipolitik. Att storskaligt lagra energi är inte att tänka på med dagens teknik. Rent tekniskt är det såklart möjligt. Men detta skulle vara förknippat med enorma investeringar, stora energiförluster och sannolikt också stor exploatering av naturvärden, beroende på vilken teknik man väljer att använda. Tills vidare är vi alltså bundna till energiproduktion som levererar som effektbehoven finns. På grund av detta kan man alltså inte byta ut kärnkraften mot sol- och vindkraft som vissa vill göra gällande. Alternativen till kärnkraft heter kol och gas. Det ser vi nu inte minst i där man bygger ut fossilbränsleverk som aldrig förr på grund av vansinnesbeslutet att stänga all kärnkraft. I detta anförande instämde (SD). 52 (MP) replik: Jag begärde ordet för att det kan vara intressant att få lite klarhet i energipolitik eftersom det är med deras stöd som regeringen driver sin energipolitik. hade många invändningar mot förslaget att ha ett helt förnybart energisystem, men han hade inte några konkreta invändningar mot de utredningar som har gjorts. Det finns flera oberoende studier som visar att kan ha ett 100 procents förnybart elsystem till 2030. Jag kan bara utgå från att inte har läst någon av de studier som har gjorts. Påståendet att vindkraften skulle vara kostsam för vill jag bemöta med att har räknat på vad det har inneburit för svenska hushåll och företag att har byggt ut förnybar energi, framför allt vindkraft. slutsats är att trots att det ges ett visst ekonomiskt stöd via gröna elcertifikat har det med råge kompenserats av att priserna på el har sänkts på grund av att när man skjuter in mer el i systemet sjunker priserna. Vår statliga myndighet som jobbar med energifrågor har alltså landat i slutsatsen att den förnybara energiproduktionen i som har byggts ut har lett till sänkta elkostnader. Det vore intressant att höra hur kan göra en helt annan bedömning. Beträffande påståendet att kärnkraften skulle vara stabil och billig kan jag säga att det räcker med att titta på vad som har hänt under . Vindkraften i har levererat mer stabilt än kärnkraften . i har visat hur dyrt det är att bygga nya kärnkraftverk. Kärnkraftverket kommer att bli mer än dubbelt så dyrt som man beräknade vid byggstart. Det kommer att innebära att kärnkraftselen blir dyrare än vindkraftselen. Jag har en sista fråga till . Om de är så säkra på sin sak, varför vill de då inte rösta för att låta göra en utredning om förnybar energi, så att vi kan få ett sådant diskussionsunderlag? 53 (SD) replik: På sätt och vis skulle jag faktiskt välkomna en utredning om förnybar energi. Men det är inte jag som har varit med och tagit beslut om detta, utan det är näringsutskottet. Just med tanke på den bild som , och i viss mån också Socialdemokraterna målar upp om att detta på något sätt skulle vara möjligt att genomföra utan att föra in i en allvarlig ekonomisk kris skulle det vara intressant om en sådan utredning gjordes. När man tittar på svar på hur man ska göra detta har man tillfört några hundra miljoner hit eller dit för utgifter som troligtvis landar på tiotals miljarder . Det skulle därför vara mycket intressant att få dessa siffror på pränt. Jag vet inte om ni i själva har gjort någon ekonomisk analys av de föreslagna solel. Mig veterligen har det inte satts något årtal på när detta ska vara på plats. Om man inte vet om det handlar eller blir det svårt att räkna på det. Men det skulle vara mycket intressant att höra om har gjort någon sådan beräkning och vilka siffror man i så fall har kommit fram till. Jag kan lova att jag har räknat försiktigt. Jag har förutsatt att det inte försvinner en massa pengar i administration eller liknande. tar även upp projektet i . Om det har kostat lite mer än beräknat må så vara. Det är ett testprojekt och en reaktortyp som aldrig någonsin har byggts någonstans i världen tidigare och som ska uppfylla en rad nya tekniska krav, såvitt jag har förstått i alla fall. Då är det inte så konstigt att det kan dra ut . Men det hävdas att vindkraftsel skulle bli billigare. Det kan den kanske bli i något extremfall. Men hela vindkraftsbranschen är uppbyggd av subventioner. Det kan knappast ens förneka. 54 (MP) replik: Att det skulle vara något extremfall att kärnkraft kan bli dyr som i ja, det finns bara försök att bygga ny kärnkraft på två platser i , och båda dessa har blivit mycket dyrare än planerat. Det som snarare rapporteras när det gäller energinyheter är alla de företag som drar sig ur planerade försök att bygga ny kärnkraft. senast är det Eon som drar sig ur att bygga ny kärnkraft i därför att det är så dyrt. Jag är väldigt tacksam att vi i ändå har haft tydlighet i att det inte kommer att kunna byggas någon ny kärnkraft utan statliga subventioner. Är det ett statligt stöd till att bygga ny kärnkraft som är politik för hur vi ska ersätta dagens gamla och skruttiga kärnkraftsreaktorer? Kostnaden för att bygga ut ett helt förnybart energisystem bör bli mycket lägre än för att bygga ny kärnkraft. Runt om i världen är det den förnybara energin som växer snabbast, därför att den är mest konkurrenskraftig. Försöket i visade att den förnybara energin via vindkraften redan är billigare än dagens kärnkraft. Det jag ser som en viss ljuspunkt är när säger att ståndpunkt att inte låta utreda detta kanske inte var så genomtänkt. Det är fortfarande inte för sent att ändra sig; kommer alla ledamöter i riksdag att kunna rösta för en utredning om förnybar energi så att den svenska energidebatten kan komma ett steg framåt. Att det är möjligt att genomföra en omställning till förnybar energi stöds av att , över partigränserna, har fattat beslut om ett sådant mål. Vårt grannland har äntligen gett energibranschen den tydlighet som även den svenska marknaden efterfrågar. 55 (SD) replik: