prot · H00926 · 2012-11-16 00:00:00 — har regeringen gjort ändringar i våra trygghetssystem. Det har medfört att hundratusentals människor lämnat a-kassan. Dessutom har människor tvingats ut ur sjukförsäkringen. När varslen nu slår mot finns därmed hundratusentals människor som inte har möjlighet till ersättning vare sig från a-kassan eller från sjukförsäkringen. Det i sin tur innebär att en redan nedåtgående konjunktur kommer att gå nedåt ännu mer när man inte klarar av att hålla efterfrågan uppe. De människor som ekonomiskt kommer att gå på knä kommer inte att kunna efterfråga svenska produkter och tjänster. I stället är de hänvisade till kommunernas försörjningsstöd, vilket slår hårt mot en redan ansträngd kommunekonomi. Det är ännu ett exempel på att utvecklingen går åt fel håll. Regeringens styrning av Arbetsförmedlingen som tidigare talare tog upp lämnar mycket övrigt att önska, anser vi. ser vi att Arbetsförmedlingen skulle vilja göra mer men tvingas lämna tillbaka resurser till regeringen eftersom de enligt sina direktiv inte kan anpassa sig till dagens verklighet med stora varsel och stora behov. Vi är bekymrade över att regeringen inte tagit fram en arbetsmarknadspolitik som förmår möta varslen. När varslen nu haglar och arbetslösheten stiger är det oerhört viktigt att kunna erbjuda aktiva utbildningsinsatser för att rusta dem som blir arbetslösa. Vi ser hur vi som vi har en utveckling där arbetslösheten stiger har företag som skriker efter kompetent arbetskraft. Därför anser vi det vara direkt oansvarigt att inte göra stora satsningar på yrkesutbildningar, fler platser på komvux, ytterligare platser och bättre kvalitet vid universitet och högskolor. Det skulle vara en politik som offensivt förmådde möta varslen och såg till att rusta de människor som hamnar i arbetslöshet för det som arbetsmarknaden kräver. Tvärtom ser vi hur regeringens politik ställer människor utanför vår gemensamma trygghet och inte ger dem chansen att få den utbildning och den kompetens som behövs på dagens arbetsmarknad. En regering som talat mycket om vikten av att bekämpa utanförskapet har i högsta grad i stället bidragit till att tvinga ut nya grupper utanför arbetsmarknaden och vår gemensamma trygghet. Vi ser behov av att göra en omställning av politiken, att möta den ekonomiska nedgången och de ökande varslen med en aktiv politik för fler jobb. Vi tycker att det behöver göras stora insatser för att minska kostnaden för att anställa. Därför har vi i vår budget föreslagit rejäla sänkningar av arbetsgivaravgiften. Det gäller både den generella arbetsgivaravgiften som riktar sig till alla företag och den som specifikt riktas sig till de små och medelstora företagen, där många av de senaste årtiondenas jobb skapats. Med all sannolikhet kommer utvecklingen att vara densamma även . Våra små och medelstora företag behöver bättre villkor för att kunna behålla sina anställda och även kunna anställa nya människor. Det får de möjlighet till med budget men tyvärr inte med regeringens. Regeringen har i stället valt att prioritera en kraftig sänkning av bolagsskatten, som knappast är rätt sätt att möta en vikande konjunktur. Vi ser också stora behov att investera i omställningen av . Vi har en politik med åtgärder för att möta de långsiktiga behoven, för att möta klimat- och miljöutmaningarna. Det låter sig utmärkt kombineras med skapandet av nya jobb och företagsmöjligheter. Genom att göra stora investeringar i till exempel järnvägsutbyggnad, järnvägsunderhåll, utveckling av energisystemet, effektivisering av våra bostäder kunde vi skapa tiotusentals nya arbetstillfällen, vilka skulle vara mycket viktiga för att kunna möta varselvågen. Mot den aktiva politik som föreslår ställer regeringen en häpnadsväckande passivitet. Vi ser en arbetsmarknadsminister som står i tv och lovar att följa utvecklingen. Tyvärr lugnar det nog ingen. Vi behöver aktivt möta utvecklingen. 74 (FP): Självklart är varselvågen djupt problematisk. Utgångsläget är dock inte så dumt. Vi har en väl fungerande svensk ekonomi med god tillväxt men med alltför hög strukturell långsiktig arbetslöshet. Ovanpå detta kommer varsel om en konjunkturbaserad ökad arbetslöshet 10 300 personer , en arbetslöshet på strax . Dock vill jag understryka det som , , skrev i går, nämligen att den svagt positiva trenden för antalet sysselsatta i svensk ekonomi kvarstår . Vilken är då diagnosen? Det är viktigt att ställa den rätt. Efterfrågan på svenska varor och tjänster faller hos kunder i andra länder. Svag efterfrågan och skuldproblem finns i dessa länder. Av varslen var att hänföra till den konkurrensutsatta tillverkningsindustrin. Den ensam hade fler varsel än byggbranschen, handeln och den offentliga sektorn tillsammans. Detta är alltså fokuserat på den konkurrensutsatta tillverkningsindustrin. Den första försvarslinjen är att med all kraft söka häva den internationella ekonomiska krisen, särskilt i EU. Vi ska naturligtvis inte som land sitta på läktaren, utan vi ska aktivt, engagerat och kompetent delta i ansträngningarna att komma till rätta med de här ländernas problem, för att de möjligt ska komma tillbaka och öka sin efterfrågan på varor och tjänster från . Jag tar upp och betonar detta eftersom har kallat till denna debatt och det är det parti som tillsammans med säger nej till att engagerat och kompetent arbeta för att lösa dessa problem på EU-nivå. Den andra försvarslinjen gäller kronkursen. Det är ett centralt problem i situationen med dessa varsel. Vi har en situation där många i konkurrensutsatt industri klagar på kronkursen och att kronan har stärkts . Det som är den dramatiskt annorlunda situationen jämfört med många andra gånger är att kronan nu stärks när konjunkturen faller; vanligtvis är det så att kronan försvagas. Företagen hamnar i ett skruvstäd med sämre efterfrågan och sämre konkurrensförmåga. Att kronan stärks beror i sin tur på att är en välskött stabil ekonomi och en trygg hamn för utländska investerare. Vi vill naturligtvis inte försvaga kronan genom att vansköta ekonomin. Men om sänkte räntan skulle det bli mindre lönsamt att hålla stora pengar i . Sannolikheten för en svagare krona skulle öka. Våra exportföretags konkurrenskraft skulle öka. Varslen skulle bli färre och arbetslösheten mindre. är det så att har gjort ganska klart att en allt viktigare faktor för dem i räntepolitiken är att de måste hindra en ökning i hushållens upplåning och skuldsättning. Om beslut tas som minskar de samhällsekonomiska riskerna med hushållens skuldsättning öppnar det för en lägre riksbanksränta och därmed sannolikt en svagare krona och lägre arbetslöshet i just den typ av företag som är mest varseldrabbade. Det går inte att komma runt att kronans förstärkning är ett akut problem för många företag. Då talar jag om den konjunkturrelaterade varselvågen. Nästa försvarslinje är att driva en mer expansiv finanspolitik, det vill säga att i Keynes anda öka den inhemska efterfrågan för att på så sätt balansera den fallande internationella efterfrågan. Regeringen har på denna punkt identifierat ett reformutrymme på . Det är Alliansens efterfrågestimulans som minskar arbetslösheten. Med tanke på retoriken här skulle man kunna tro att oppositionspartierna står för en väsentligt större efterfrågeökning än Alliansen. Det hade varit logiskt, med tanke på den retorik som de har här och . Tvärtom har oppositionen en svagare inhemsk efterfrågan i sina budgetförslag än Alliansen, det vill säga en politik som leder till fler varsel och högre arbetslöshet. Socialdemokraterna har 18 miljarder, det vill säga 5 miljarder lägre efterfrågan. och har ca 4 miljarder lägre inhemsk efterfrågan. Oppositionens finanspolitik är splittrad, men den har ett gemensamt drag: Den skulle om den fick genomföras leda till fler varsel och färre jobb på grund av lägre efterfrågan. är det inte bara saldot i finanspolitiken som spelar roll, utan även mixen av intäkter och utgifter. Vad gäller bolagsskatten, som varit uppe här, blir tidpunkten för Alliansens sänkning väldigt lämplig; den ska träda i kraft . Sänkningen stärker Sverigebaserade företags konkurrensläge och håller exporten uppe högre än den annars skulle vara. Man kan jämföra med oppositionen. vill tvärtom höja bolagsskatten . Socialdemokraterna och vill inte sänka den lika mycket som Alliansen. Företagens konkurrenssituation blir med oppositionens bolagsskatt sämre än med Alliansens. Det som förenar oppositionen är åter sämre konkurrenskraft, färre jobb och fler varsel. 75 PER ÅSLING (C): Många människor runt om i nås nu av jobbiga besked om varsel. Vi ser en stark ökning. Ca 10 300 människor varslades om uppsägning . Motsvarande siffror för september var ca 7 300, enligt siffror från Arbetsförmedlingen. har 50 000 människor varslats. ska vi vara medvetna om att situationen inte är lika nattsvart som den var . var det 115 000 människor som varslades. Det är klart att man måste tillägga att långt ifrån alla som varslas råkar ut för en uppsägning. Det finns också ljuspunkter. 52 000 nya jobb utannonserades , vilket är 2 000 fler än under samma månad föregående år. Drygt 48 000 personer fick någon form av arbete . är ca tre och en halv miljon människor tillsvidareanställda på den svenska arbetsmarknaden. Det är i relation till det vi måste ställa den utveckling som har skett med varsel. Den siffra som är aktuell för oktober, ca 10 000, kan jämföras med den nivå som gällde januari månad . Men den osäkerhet som vi nu ser i den globala ekonomin är fortsatt stor. Därför är det svårt att bedöma utvecklingen i den svenska ekonomin och på den svenska arbetsmarknaden. Den fortsatta krisen i södra är i stor utsträckning en avgörande faktor för hur den svenska exporten ska kunna utvecklas framöver. Vi exporterar tjänster och varor till ett värde som motsvarar halva bruttonationalprodukten. Men låt mig konstatera att regeringen prioriterar en ansvarsfull politik med starka statsfinanser. Det gör att vi kan prioritera jobbskapande insatser och även välfärdssatsningar i tider med dämpad ekonomisk tillväxt. satsar regeringen i den framlagda budgeten på kraftfulla investeringar i närtid och framtid. Vi ska också komma ihåg att senare års reformer har bidragit till att stärka den svenska arbetsmarknaden. Bland åtgärderna kan nämnas sänkta arbetsgivaravgifter för unga, utlandsfödda, funktionshindrade och pensionärer. För ett konkurrenskraftigt näringsliv i hela landet behövs satsningar i form av investeraravdrag, infrastruktursatsningar och sänkta företagsskatter. För de uppsagda och för ungdomar skulle jag vilja säga att budgetprioriteringar budget i form av utbyggd yrkeshögskola, permanentning av lärlingsutbildning och gymnasial yrkesutbildning är väldigt viktiga inslag. har goda förutsättningar att komma ur krisen. finns stora utmaningar. Konkurrensen från andra länder är knivskarp. Därför satsar vi på innovationer och minskade kostnader för att förstärka konkurrenskraften för svenskt näringsliv och därmed öka möjligheterna för företag att både behålla medarbetare och anställa. 76 (SD): En varselvåg sveper just nu över . Allt fler människor ställs inför de dystra framtidsutsikterna att förlora sitt arbete. Med det sagt måste man ändå säga att situationen ännu inte är lika allvarlig som den var . Men det är illa nog. kunde vi läsa i att förmodligen redan befinner sig i en recession. Det är långt ifrån regeringens egna glädjekalkyler. Vi har redan höga arbetslöshetstal. Vi har redan alltför många långtidsarbetslösa. Vi har redan alltför många som av olika anledningar inte kommer in på arbetsmarknaden. Vi har alltför många i ett permanent utanförskap. Dagens turbulenta arbetsmarknad med ett ökat antal varsel gör inte situationen bättre. Varför ser det ut som det gör? Vi fick situationen med den globala konkurrensen beskriven för oss. Det stämmer väl till stora delar. Men det är också så att det inte skapas tillräckligt många nya riktiga jobb på den svenska arbetsmarknaden. Dagens arbetsmarknad ser inte riktigt ut som den gjorde för några decennier sedan. Behovet av strukturomvandlingar uppkommer inte med 10, 20 eller mellanrum. Den globala konkurrenssituationen kräver en arbetsmarknad i ständig förvandling. Ständigt nya branscher och ständigt nya företag utsätts för en allt hårdare internationell konkurrens. Behovet av förändring, förnyelse, utveckling och utbildning är oändligt och alltid pågående. Vi står ständigt inför nya vägskäl, och vilken väg ska vi välja? Vi kan antingen välja att stå stilla och välja att som skomakaren bli vid vår läst och att inte utvecklas, inte förnya, inte utbilda och inte förändra. Den vägen innebär att genom allt lägre löner, allt sämre arbetsvillkor, allt sämre arbetsmiljö och ständigt försämrade socialförsäkringssystem konkurrera på den globala låglönemarknaden. Det är uppenbart att det är just den vägen som alliansregeringen har valt. Vi Sverigedemokrater ställer inte upp på det vägvalet. Vi måste skapa ett där det är lätt och attraktivt att starta nya företag. Vi måste skapa ett där företagare vågar anställa, vågar satsa, vågar utveckla företaget och vågar växa. Det är ett där det är lätt att hitta kompetent personal med aktuell och adekvat utbildning som matchar företagens behov. Det är ett där företagande, karriärväxling och vidareutbildning även senare i arbetslivet blir ett naturligt steg men också möjligt. Det är just därför som vi i vår höstbudget har föreslagit en rad åtgärder som underlättar ett alternativt vägval och en annan väg än Alliansens Låglönesverige. Det är en framtid för där fler och ständigt nya företag skapas, där våra utbildningssystem ständigt ställs om för att motsvara arbetsmarknadens behov. Vi underlättar där för nya företag att växa, och där ges företagare modet att anställa. Vi har i vår budget föreslagit ett generellt grundavdrag på de sociala avgifterna där vi befriar nästan vart tredje mikro- och småföretag från arbetsgivaravgifter. Vi har också föreslagit ett sjuklöneavdrag där sjuklönekostnaderna blir noll för det genomsnittliga företaget för de första tio anställda. Vidare har vi föreslagit generösare regler för starta-eget-bidrag. Vi har föreslagit en ny anställningsform för lärlingar. Vi vill genomföra ytterligare ett jobbskatteavdrag för att öka hushållens efterfrågan. Vi vill förstärka den högre utbildningen med sammanlagt 7,7 miljarder . Vi förstärker satsningar på yrkeshögskola och vuxenutbildning. Vi vill medverka till att ta nödvändiga steg för att bygga framtidens utbildningsväsen. Vi sverigedemokrater är medvetna om att detta inte räcker. Det behövs fler åtgärder och fler satsningar på företag, företagare, forskning och inom utbildningsväsendet. Det behövs bostäder, och det behövs infrastruktur. Vi är beredda att diskutera detta och för skull samarbeta för att hitta rätt väg för . Men vi kommer aldrig att ställa upp på Alliansens nuvarande vägval med Låglönesverige. Vi ställer inte upp på att utstationerad arbetskraft från EU tillåts arbeta i för lägre löner och till sämre villkor än enligt de svenska kollektivavtalen. Vi ställer inte upp på alliansregeringens nuvarande fria arbetskraftsinvandring av lågutbildad och lågavlönad arbetskraft. Vi ställer inte upp på att det med regeringens och goda minne byggs upp en extremt svart låglönemarknad för illegala invandrare som för någon tia eller några tior utför något som skulle kunna vara ett reguljärt arbete för någon av alla arbetslösa. 77 (V): Till skillnad från tycker att det är riktigt och viktigt att rädda jobben och att värna välfärden i EU. och EMU-ländernas linje har varit att rädda bankerna och lämna folket som drabbas av den fruktansvärda krisen i sticket. Regeringsföreträdarna talar här som om de inte hade något ansvar för det som sker i . Det är en konjunkturnedgång som man inte kan göra så mycket åt. Men en regering har ansvar att agera. Det handlar om att ta ansvar för den befolkning som finns i landet och att ta ansvar för jobben. Om exporten sjunker stimulerar man den inhemska ekonomin, och behoven finns. Vi behöver bygga bort bostadsbristen. Vi behöver bygga bort den bristande tillgängligheten. Vi behöver investera i miljöteknik och energiomställning. Vi har äldre som inte får den omsorg som de behöver. Vi har unga som går ut skolan utan fullständiga betyg. Det finns saker att göra. Det finns ett ansvar att ta. och regeringen talar här om att de har antagit en så ansvarsfull budget. De sänker bolagsskatten. av det reformutrymme man har använt sig av går till sänkt bolagsskatt. Forskningen i visar att sänkt bolagsskatt varken leder till fler jobb eller ökade investeringar. Det är helt enkelt ett sätt att stoppa ännu mer pengar i kapitalägarnas fickor. Det är kapitalägare som man kan läsa om i och som sitter och planerar för en enorm aktieutdelning framöver. Det är er politik. Det är er politik som har lett till att det går elva arbetssökande på varje ledigt jobb i . Det går 18 arbetssökande på varje ledigt jobb i . I går det hela 22 arbetslösa på varje ledigt jobb. Ja, ni hörde rätt. Men regeringen anser att arbetslösheten är ett individuellt problem och inte ett strukturellt samhällsproblem. Denna regering drog ned på de arbetsmarknadspolitiska insatserna. Under den värsta och första fasen av krisen lade man endast en tredjedel på arbetsmarknadspolitiska insatser i förhållande till vad man gjorde under 90-talskrisen. Regeringen har skurit ned på de arbetsmarknadspolitiska insatserna sedan den tillträdde. På komvux skar man ned . Det har lett till att matchningen på arbetsmarknaden är historiskt dålig, enligt . Den höga strukturella arbetslösheten, , är regeringens fel och ansvar och ingenting annat. Långtidsarbetslösheten har ökat sedan ni tillträdde. De som har varit arbetslösa eller längre har ökat med . Det är resultatet av er politik. Det är dags att ta ansvar. Det är dags att lägga fram en tilläggsbudget som på något sätt stimulerar den inhemska ekonomin och skapar förutsättningar för de arbetslösa att ta ett jobb och ger dem en utbildning. Det handlar om att ge dem rätten till en yrkesutbildning som är och att ge dem de chanser som de behöver. Försvåra inte för dem! Era prognoser kritiserades redan när de lades fram. Mycket har hänt . De var fel då, och de är ännu mer fel innan vi ens har tagit budgeten. Det betyder att den budget som vi snart kommer att anta här i kammaren inte alls kommer att åtgärda de problem vi ser. LO lade fram en prognos som visar att vi kommer att få ungefär 100 000 fler arbetslösa än vad regeringen har prognostiserat. Det ger ett tydligt besked om att man behöver en annan politik. Det är därför vi kräver en tilläggsbudget från regeringen redan i detta läge. För det första skulle vi behöva en politik för full sysselsättning. Det borde vara det övergripande ekonomiska målet i . Det är det tyvärr inte, men vi menar att så ska det vara, och vi menar att penningpolitiken behöver kompletteras med ett sysselsättningsmål. För det andra behöver vi satsa mer på utbildning. Vi har föreslagit 10 000 fler arbetsmarknadsutbildningar, framför allt för bristyrken. Vi vill se att alla får rätt till en gymnasieutbildning med särskilt studiestöd. Vi vill se ett generationsväxlingsprogram. För det tredje vill vi se att de som drabbas av arbetslösheten får det bra ekonomiskt till dess att de får ett nytt jobb. Regeringen drar i den budget som ska antas ned med hela i ersättningarna till de arbetslösa trots att de blir fler. Ni har medvetet förstört a-kassan med motiveringen att arbetslösheten skulle bero på en alltför bra a-kassa. Men otryggheten skapar inga jobb. Den enda konsekvensen av en dålig a-kassa är att många får en dålig ekonomi och att efterfrågan i ekonomin sjunker. Såväl a-kassans tak och golv som villkor måste därför förbättras. För det fjärde, herr talman, behöver vi korttidsjobb. Under en allvarlig kris är det viktigt att de anställda ska kunna gå ned i arbetstid och få lön . Den andra delen av arbetstiden ska de studera. Då ska staten kunna gå in och vara med och ersätta dem. På så sätt får vi en modell som under krisen skapar möjligheter för våra industriföretag och andra företag att stärka sin konkurrenskraft. Vi tycker inte att det är rimligt att vänta till 2014 med ett sådant förslag, som regeringen avser att göra. Vi lade fram detta under krisen 20082009. sitter vi i slutet på 2012, och regeringen säger att förslaget ska komma 2014. Är inte de som hotas av varsel värda mer än så? Det finns möjligheter, och det finns förslag att ta. Det finns förslag om en politik som tar ansvar för fler jobb, som tar ansvar för de arbetslösa och som skulle kunna motverka en hel del av det som sker. Denna politik tycker jag att i mångt och mycket har. 78 (KD): Ett varsel om uppsägning och en påföljande uppsägning är i många fall bland det mest påfrestande en människa kan vara utsatt för. De mest basala behoven hos oss människor är naturligtvis att ha någonstans att bo, något att kunna försörja sig på och mat på bordet. När denna trygghet hotas berörs inte bara den enskilda personen, utan familj, vänner och andra gemenskaper påverkas på en mängd olika sätt. Ett varsels många olika konsekvenser för den enskilde blir även kännbara för de arbetskamrater som finns kvar. Det handlar om en förlust av ett ekonomiskt slag, men kanske framför allt en förlust av gemenskap, trygghet och framtidstro. Det kan också innebära skuldkänslor, en oro för att det blir deras tur nästa gång och en oro för en ökad belastning av arbete för dem som är kvar. Ledningens kompetens och agerande för hur detta ska sluta för de anställda och hur det påverkar deras arbetsmiljö är naturligtvis av oerhörd vikt. Det som är intressant, inte minst i denna debatt, är Socialdemokraternas mantra : mer utbildning åt folket. Jag kan inte säga emot det faktum att ett livslångt lärande ska innehålla en mängd möjligheter att utveckla personers kompetens. Det kan gälla komplettering av betyg på komvux, en extra kurs på högskolan eller en hel utbildning på . Det kan också handla om påfyllnad av tidigare kunskaper eller nya kunskaper genom studieförbund, folkhögskolor och andra utbildningar. Det som blir extra intressant i Socialdemokraternas och resonemang är att detta parti, inte minst själv, har varit ansvarig för skol- och utbildningspolitiken i det här landet. Hela tid som skolminister präglades av en nonchalans gentemot praktisk kunskap. Man ansåg sig vara arbetarnas parti, men nedvärderade i stället arbetet och den kompetens som arbetarna hade. Målet var att alla, det vill säga alla, skulle vara högskolebehöriga utan att man tog hänsyn till personliga förutsättningar och därmed behovet av olika pedagogiska metoder och upplägg av såväl praktik som teori, inte minst lärlingssystem. Jag vet att vår utbildningspolitiska talesperson fick utstå en hel del kritik i den här kammaren av dåvarande S-regering för att vara kunskapsfientlig när hon förde fram de praktiska gymnasieprogrammens betydelse. Vad skördar vi då för frukter av den tidigare förda socialdemokratiska politiken? Vi har fått en förlorad generation som inte har tillgodogjort sig en utbildning som hade kunnat leda till jobb . ser vi fortfarande hur de praktiska programmen, yrkesprogrammen, på gymnasiet väljs bort trots att det råder en jättestor brist på plåtslagare, elektriker, byggare etcetera. Hade inte S förmåga att förutse följderna av sin egen politik då, och kan de inte heller se konsekvenserna av den ? Om inte S-politiken hade drivits dithän den gjorde hade vi haft en ung generation som hade arbetat och haft erfarenhet från de yrken där det råder brist på kompetens . När och övriga socialdemokrater säger att den enda lösningen på företagens problem och arbetsmarknadens behov är att utbilda känns det som ett yrvaket uppvaknande till den bistra verkligheten. nämnde förut att hon undrade om Alliansen och regeringen lever i ett parallellt universum. Men faktum är att det helt enkelt handlar om att befinna sig i verkligheten, där man är, oavsett i vilket universum man är, !