prot · GZ09127 · 2012-06-11 00:00:00 — Är det någonting som vi blir beskyllda för är det att i vårt arbete lägga väldigt mycket kraft på att fundera på hur skolan blir bättre. Det är inte säkert att vi gör allting rätt, men vi är i alla fall ganska övertygade om att det som behöver göras är att se till att skolan får ett tydligare kunskapsuppdrag, att uppvärdera lärarna så att rätt människor söker sig till läraryrket och att ha höga ambitioner på varje elev. Varje elev ska mötas av höga ambitioner och stora förväntningar. Jag tror att det är en politik som kommer att lyfta skolan och kommer att se till att fler elever lär sig det som man förväntas lära sig i skolan. Men om man inte går nio eller i svensk grundskola beroende på om förskoleklassen räknas in eller inte får man färre år på sig att lära sig det som man förväntas göra på de nio eller tio åren. Det måste vi möta genom att satsa mer resurser ibland; det är inte alltid som mer resurser är den enda lösningen. Skolorna kanske måste bli bättre på att arrangera förberedelseklasser för att elever ska lära sig svenska språket och sedan gå in i den ordinarie grundskoleundervisningen så fort de kan. Det finns en lång rad saker som man kan göra, och det finns en lång rad saker som och Alliansen har gjort. Det finns en lång rad saker som nu föreslår för fortsatt skolpolitik som förbättrar integrationen men också, herr talman, eftersom vi ska hålla oss till ämnet, ser till att fler elever lär sig läsa ordentligt. Att kunna läsa litteratur och kunna läsa ordentligt är något av det viktigaste människor måste kunna för att klara sig i vårt samhälle och klara de utmaningar som vi alla står inför. 78 (MP) replik: Också jag gillar sätt att hålla anföranden. Men ska vi inte vara så positivt inställda till varandra, har vi fått veta, så jag går över till kritiken. Även om säger att de ofta förknippas med skolpolitik och att de pratar mycket om skolpolitik i det vet vi allihop är jag inte speciellt imponerad av den skolpolitiken utifrån ett estetiskt perspektiv. Jag tycker att det saknas en viktig grund för kulturen och kulturens roll inom skolan och utbildningssystemen. Det har jag även påtalat för utbildningsministern i en interpellationsdebatt. Jag tycker att vi behöver lyfta upp det här mer. Därför är det bra när försvarar att man har infört en skolbibliotekslag. Det är en väldigt viktig lag, tycker även jag. Sedan är det otroligt mycket som fattas i den lagen, och det är otroligt mycket som svajar och som är otydligt. Om jag inte är felunderrättad kommer det en rapport om hur det ser ut med det, och det kan bli intressant att följa för flera av oss inför vidare debatter. Jag har hört att det är ungefär 250 000 elever i som inte har tillgång till skolbibliotek. av de skolbibliotek som finns i kommunala skolor saknar personal över huvud taget, och har utbildad bibliotekspersonal. Här måste vi göra ett otroligt språng, och jag tror nog att har de ambitionerna. Men det krävs ganska mycket politik. Det saknas naturligtvis också skolbibliotek och personal i friskolorna. Vi har en stor och viktig uppgift att lösa. Jag undrar hur ser på det, för det ligger också under uppdrag. 79 (FP) replik: Om jag börjar bakifrån är det självklart viktigt att det är lika villkor för elever som går i fristående skolor och elever som går i kommunala skolor. Denna regering har bidragit till att villkoren för olika skolor har blivit mer lika, och det tror jag är viktigt. Det är också viktigt att man har höga ambitioner på detta område så att man, precis som säger, inte nöjer sig med hur läget är inom skolbibliotekssfären . Jag tror att det är rätt att man har en tydlig lagstiftning som säger att det ska finnas tillgång till skolbibliotek och ser till att det finns en skarp inspektion i form av Skolinspektionen, som har möjlighet att vidta åtgärder gentemot dem som inte upprätthåller kraven i skollagen. Vi får följa detta ganska noga och fundera på vad den ordning som vi nu har innebär och hur ordet skolbibliotek definieras när Skolinspektionen gör sina analyser. För mig är ett bibliotek någonting annat än en samling böcker. Det är svårt att tänka sig ett bibliotek utan att det finns utbildad personal, om det ska definieras som ett bibliotek. Vi får återkomma till det. När det gäller skolan och det estetiska innehållet tror jag, inte minst när vi pratar om skönlitteratur och läsande, att det som regeringen har gjort är centralt för att stärka den estetiska dimensionen i , nämligen att satsa hårt på svenska i de tidiga årskurserna. Den läsa-skriva-räkna-satsning som regeringen har gjort under sina inledande år är central av många skäl. Den ser till dels att fler elever får de grundläggande kunskaper som krävs, dels att de får en god kunskap om svenska språket ur ett estetiskt perspektiv. 80 PER LODENIUS (C): Genom litteraturen speglas vårt samhälle, som det också bevaras för framtida historiebeskrivning. Litteraturen kan roa och oroa, skapa frågor och ge svar. Litteraturen är en viktig samhällsbärare. För är det därför väsentligt att alla har möjlighet att få tillgång till litteratur. Biblioteken, med sin fria utlåning av böcker, är en mycket viktig del i vårt demokratiska samhälle. fick vi en bibliotekslag som garanterade den avgiftsfria utlåningen av böcker. Men har mycket hänt, inte minst inom litteraturen och genom den snabba tekniska utvecklingen i vårt informationssamhälle. Det förslag till ny bibliotekslag som är ute på remiss känns därför angelägen, bland annat genom att den föreslås vara teknikneutral och att det särskilt anges att folkbiblioteken ska främja användningen av informationsteknik för kunskapsinhämtning och lärande. Tillgängligheten av e-böcker på biblioteken är en mycket angelägen fråga. Här har biblioteken i vårt land kommit olika långt. Det behöver vara möjligt för biblioteken att erbjuda ett smidigt system för ett digitalt bibliotek som ett komplement till det ska vi säga klassiska . Även här finns det goda exempel ute i landet. Genom en ökad möjlighet till digitalisering och med ökad kunskap inom området kan då också än mer fungera som ett för mediekonsumtion. Här finns många möjligheter att utveckla nya tjänster. Nyttan av bibliotek kan inte bara mätas i antal utlånade böcker eller antalet besökare. fyller en mycket större funktion än så. kan vara ett kommunalt informationscenter eller en lokal för andra kulturella yttringar än just litteratur. Det kan finnas samarbete med föreningar och folkbildningen, med studiecirklar och kulturevenemang. På många orter är det självklara kulturcentret i vid bemärkelse. Vårt språk bär våra minnen och mycket av vår kultur. Därför är det centralt att främja språkkunskaper, inte bara i svenska utan även i andra språk. Stöd till minoritetsspråk är här en viktig del. är en viktig resurs i det arbetet. Därför är det bra att detta uppdrag förtydligas i förslaget till den nya bibliotekslagen. I lagen förtydligas också att särskild uppmärksamhet ska ägnas barn och ungdomar och att folkbiblioteken även ska ägna särskild uppmärksamhet åt personer med funktionsnedsättning. För är detta viktiga prioriteringar som än mer visar på vikten av ett bibliotek med en bred och utvecklande verksamhet. I förslaget till ny bibliotekslag tas också upp att man bland annat ska erbjuda litteratur på lättläst svenska. Jag har själv motionerat om vikten av lättläst litteratur och också varit med och arrangerat en kurs i att skriva lättläst här på . Det är bra och viktigt att man nu också i lagen förtydligar vikten av att göra text tillgänglig för fler. Biblioteken är i första hand en samhällsresurs, och så ska det också fortsätta att vara. Det är inom kommunen, på orten där finns, som man ska utveckla sitt bibliotek. Det kan handla om nya och moderna sätt att göra tillgängligt kanske flytta ut en del av tjänsterna utanför bibliotekens fysiska väggar, samverka med omgivningen på nya sätt och kanske samverka med företag och föreningar. Många exempel finns i vårt land där man ser på och använder det som en resurs och samhällsutvecklare. Jag är övertygad om att de flesta av dessa goda exempel inte hade kommit fram om biblioteken hade setts som en statlig angelägenhet. För att ska var den samhällsresurs det borde vara, vara en del i en långsiktig och hållbar utveckling av det samhälle det verkar i, måste också i fortsättningen vara en angelägenhet. Principen om det kommunala självstyret är här viktigt att bevara. Med det, herr talman, vill jag yrka bifall till utskottets förslag och avslag på motionerna. 81 (KD): Först av allt vill jag yrka bifall till förslaget i kulturutskottets betänkande. Det finns en glänta Mitt i skogen Som bara kan hittas Av den som gått vilse Jag ville börja med de världsberömda orden av , Nobelpristagare i litteratur. Jag önskar alla i vårt land att få se djupen i dikten, i böckerna, i konsten och i kulturen. Jag ansluter mig till det vi har hört om hur viktigt det är att problematisera hur det ser ut i verkligheten. Det går inte att förändra samhället om vi inte ser hur verkligheten är det är sant. pågår det mycket runt om i som är positivt, så verkligheten är också positiv inte bara negativ när det gäller barns och ungas möjligheter och stimulans till läsning av böcker. Som exempel kan jag nämna att man i utanför i ordnar högläsning för barn, sexåringar, från kommunens alla skolor. Tanken är att introducera barnen i böckernas värld och att stärka deras läsförståelse. Det får positiva effekter för både barn och föräldrar. Kultur är motstånd, skriver . Man kan väl också säga att kultur är en motkraft, en motkraft till mycket av den ytlighet som vi möter och som vi fångas av ganska ofta, både du och jag. Det är en ytlighet som snillrikt levereras till oss, och det är väl inget fel på lättsam underhållning. Men man kan säga så här: Det äts som läckra bakelser. Men vi vet ju att med det låga näringsvärdet kan det vara förödande i längden. Det är alltså viktigt med bra kultur, bra läsning och bra inslag i sådana sammanhang. Det går inte att tvinga in människor i fördjupade upplevelser av kultur. Men man kan underlätta genom att skapa mötesplatser. Litteratur, språkförståelse och läsande är viktiga inslag när man ska växa som människa och börja förstå vem man är och vad man är i relation till andra människor, kunna se att man är en del av något större, något som är större än en själv. Regeringen har tillsatt , som försöker finna vägar för barn och unga att upptäcka glädjen i att läsa böcker. Utredningen ska också analysera och lämna förslag till hur litteraturens ställning ska stärkas i skolan och bland lässvaga grupper. I varje kommun ska det finnas ett folkbibliotek. Jag måste säga att känslan av att gå in i ett bibliotek för alltid har satt sig i mitt inre som en mycket god och positiv upplevelse att komma in i ett bibliotek och känna att kulturen liksom sitter i väggarna och att rummen andas bildning, fantasi och nyfikenhet. Biblioteken har en viktig funktion som mötesplats och för gemenskap. Det är kostnadsfritt och ska så förbli, och det är ett brett kulturutbud och även information som man får på . Det är förutsättningar för en väl fungerande demokrati. Sedan har biblioteken naturligtvis en viktig roll när det gäller att främja läsning och att stimulera till läsning. Förslag till ny bibliotekslag lär komma . En viktig princip slås fast: att det kommer att vara avgiftsfritt även framöver och att alla ska ha tillgång till biblioteksservice. En annan viktig instans är , som fördelar pengar till olika insatser, bland annat inköpsstöd till folk- och storbibliotek och bidrag till läsfrämjande insatser. Vi har hört siffror om det , så det behöver jag inte ta upp just . Men det finns, för att problematisera det hela, orosmoln i . Vi ser en negativ utveckling när det gäller läsförståelse och litteraturintresse hos barn och unga, och det är naturligtvis mycket allvarligt. De svaga läsarna är mest pojkar. Kanske har självbiografi denna speciella dag, när vi ska bevittna på tv bidragit till höjd läsfrekvens hos den kategori av pojkar som inte läser så ofta, och förhoppningsvis fortsätter de att läsa böcker, andra titlar. Vi vet att det är socialt betingat. Barn som kommer från läsande familjer fortsätter att läsa och läser mer, medan de som kommer från icke läsande familjer fortsätter att inte läsa. Det är väldigt allvarligt. Fördelen med böcker är ju att man skapar sina egna bilder i stället för som på film få allt serverat. När jag läste självbiografi han är en av mina favoriter och sedan jämförde med den film som gjordes utifrån boken var bokupplevelsen mycket större än filmen. Boken var mycket bättre. Jag skapade mina egna bilder, och de stämde ganska dåligt överens med det som sedan levererade. Studieförbunden är en annan viktig folkbildare. Ett av förslag är att just studieförbunden och folkbiblioteken ska finna nya former för samarbete. Jag tror att de flesta av oss på något sätt har varit involverade i eller kopplade till studieförbund. Jag själv har varit lärare och även arbetat i studieförbund. De har varit en enormt viktig folkbildare och kommer säkerligen att fortsätta så också. bok ökade efterfrågan på e-böcker. Här finns en spännande utveckling som antas komma att accelerera framöver. Det är suveränt att man kan ladda hem böcker och läsa, dessutom kostnadsfritt även om det handlar om ett visst antal dagar. Jag tror att det är 26 eller , och sedan släcks boken ned. Det som är problematiskt är bibliotekens kostnad på för varje utlåning. Om någon får för sig att låna till exempel 50 böcker blir det oerhörda kostnader. Det har man sett som ett problem i kommunerna, och en del har maximerat det antal böcker som man får låna. Sådant kommer dock säkerligen att lösas framöver. Flera krafter verkar för bibliotekens utveckling, inte minst när det gäller digitalisering och e-tjänster. Vi har hört en hel del redovisas här, så jag ska inte gå vidare in på det. Till framtidsfrågorna hör även tillgänglighetsfrågor. Jag sitter också i socialutskottet, och där hanterar vi många frågor som gäller funktionsnedsättning. Det är viktigt att man framöver kan lösa problemen med synskadades och andra gruppers möjligheter att läsa. Låt mig avsluta med att säga att det är viktigt med vår litterära historia, så att ungdomarna inte förlorar kontakten med historien. Det handlar också om den globala litterära utvecklingen, där har betydelse i sammanhanget. Man måste få ett vidgat perspektiv på att det finns författare runt om i världen som är mycket bra. Min familj brukar ge mig något av årets Nobelpristagares verk , så jag har ett antal hemma och läser även dessa med glädje. Jag skulle vilja avsluta med några rader av vår store diktare , för det är en dikt som passar så i den tid vi just nu befinner oss i vid : När året sparkar av sig stövlarna, och solen klänger högre, lövas träden och fylls av vind och seglar fram i frihet. Vid bergets fot står barrskogsbränningen, men sommarns långa, ljumma dyning kommer, drar genom trädens toppar sakta, vilar och sjunker åter undan avlövad kust står kvar. 82 (V) replik: Det är ju inte svårt att hålla med om att är en god poet, och vi trivs båda i gläntorna. Jag är glad över att poesin då och då kan spela en roll här i . Du sade något som jag också håller med om. Du talade nämligen om kultur som motkraft och motstånd. Då skulle jag bara vilja ställa en ganska övergripande fråga, nämligen hur du, och Alliansen ser på den utveckling i som går mot större och större monopolisering och makt över distributionskanalerna. Bonnierföretagen har en ifrågasatt makt. Det är en stor diskussionsfråga som berör många, inte bara de rödgröna utan väldigt många i den kulturintresserade befolkningen. Varken du eller jag lever i utan i det man kan kalla för det övriga . Risken är att vi får längre och längre till en bokhandel eller till en biograf som kan visa film. Jag skulle därför vilja veta lite om hur man i ser på dessa tendenser i samhället att mångfalden skruvas ned och den monopolistiska enfalden breder ut sig. 83 (KD) replik: Så här tänker jag när det gäller dominerande roll. En stark förlagsverksamhet ger ut väldigt många titlar. Jag är säker på att vi har läst väldigt mycket som har levererat. Då kan man också ofta ge ut sådant som de små förlagen inte förmår publicera. Jag ser alltså en styrka i att det finns sådana starka förlagskrafter. Jag kan i och för sig inte redogöra för hur stort deras inflytande är. Jag har inga siffror på hur stort det är i procent. Jag har dock själv sysslat med en del utgivning och har en liten förlagsverksamhet. Jag vet att det är väldigt svårt att ge ut om man har små medel, särskilt att ge ut andras verk som man får förfrågningar om. Det är nästan omöjligt. Jag tycker alltså att det är bra att det finns starka förlag som kan ge ut många titlar och även leverera sådant som vi annars inte skulle få läsa. Jag är faktiskt för det. Sedan tycker jag väl att det måste finnas en stor mångfald i det här med allt det andra som kommer till. Jag kan inte tänka mig att det är någon som bedriver total monopolism i detta. Jag är alltså för utvecklingen såsom den ser ut. 84 (V) replik: Jag tycker också att det är väldigt viktigt att det finns stabila och goda förlag som värnar om både tradition, samtidslitteratur och om den kommande litteraturen. I utgivning finns det absolut många bra författare med flera. Problemet är dock att köper upp olika företag: Pocket Shop, Pocketgrossisten och olika distributionsföretag. På filmområdet finns samma tendens. Jag menar att det ur demokratisk yttrandefrihetssynpunkt finns en stor risk i detta. Jag trodde inte att tillväxttänkandet var så djupt rotat hos . 85 (KD) replik: Vi har ju här hört att vi ska problematisera verkligheten. Visst kan jag hålla med om att ett för stort inflytande som gränsar till rent monopol naturligtvis inte hade varit särskilt lyckat här. Jag känner dock inte av det riktigt. Jag tror på din beskrivning, . Jag tror på det du säger om att man köper upp många små bolag och så vidare. Det måste naturligtvis finnas gränser för det. Det är dock inte jag som ska sätta dessa gränser, och det är knappast riksdag heller, som jag ser det. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas .) 13 § Politik för det civila samhället Föredrogs kulturutskottets betänkande 2011/12:KrU8 Politik för det civila samhället. 86 (S): ska vi under någon timme debattera motionerna om det civila samhället. Ja, ni hörde rätt: det civila samhället. Jag har sedan jag blev ledamot i kulturutskottet funderat över varför man ändrade ordet Folkrörelsesverige till det civila samhället. För mig säger det civila samhället ingenting. Men om man nämner folkrörelser ute i samhället vet de flesta vad man pratar om. Därför kommer jag hädanefter att prata om den svenska folkrörelsen i stället för det civila samhället. I detta betänkande har vi socialdemokrater sju reservationer. Två av dem har vi tillsammans med V och MP. För tids vinnande yrkar jag bifall till reservationerna 8 och 9, men jag står naturligtvis bakom de övriga reservationerna. En av reservationerna handlar om att värna idrotten. Var tredje vuxen är medlem i en idrotts- eller friluftsorganisation. Var femte vuxen gör frivilliga insatser inom idrottsrörelsen. Det är mer än en miljon människor som ger ett stort bidrag till vårt samhälles utveckling. De ideella krafterna inom idrottsrörelsen gör ovärderliga insatser för att engagera och aktivera barn och unga. Denna unika situation ska vi utveckla och ta till vara. Vi vill värna idrotten som en del av vår gemensamma välfärd. Därför vill jag fråga samtliga representanter från de borgerliga partierna: Finns idrott och kultur med när ni nämner välfärdens kärna? Om det inte finns med undrar jag: Vad är det då ni vill förändra? Jag tror att hela Idrottssverige vill veta det och vill veta hur ni tänker. Vi socialdemokrater prioriterar stöd till idrotten och sätter det före stora skattesänkningar. Jag vill, som sagt, veta om idrotten och kulturen ingår i detta, när ni pratar om välfärdens kärna? Jag vet att den moderata partisekreteraren direkt när han tillsattes nämnde att man ska satsa på välfärdens kärna. Jag vet också att det i den diskussion som förekommer inte ingår idrott och kultur. Detta vill jag alltså veta . Vi har också en reservation som handlar om stora mästerskap, exempelvis , till . lovade statsministern att skulle verka aktivt för att få hit flera stora internationella evenemang. Vad har hänt? Ja, enligt min mening har ingenting hänt. Jag tror att det är viktigt för ett litet land som att kämpa för stora arrangemang och mästerskap, både för turismens skull och för att unga idrottare ska kunna få se sina förebilder och utvecklas till morgondagens stjärnor. Här måste det finnas ett statligt engagemang. Vi får väl höra under dagens debatt om det engagemanget finns. Sedan har vi en reservation som handlar om jämställdheten inom idrotten. Idrottsrörelsen har arbetat för en jämställd idrott. Även om idrottsrörelsen gjort mycket konstaterar att det är långt kvar innan jämställdheten genomsyrar hela idrottsrörelsen. Kvinnor och flickor utgör fortfarande en minoritet av idrottsföreningarnas medlemmar och av specialförbundens styrelser likaså. Ordförandeskapet är fortfarande till stor del förbehållet männen. Även bland landslagstränare och förbundskaptener dominerar männen kraftigt. Konsekvensen av detta blir ju att män och pojkar gynnas vad det gäller resurser, lokaler etcetera. Här måste staten ge en tydlig signal genom bidragsgivningen för att på det sättet öka arbetet för en jämställd idrott. Ett arbete inom idrottsrörelsen är att motverka trakasserier och diskriminering. Idrottsrörelsen är en av de största folkrörelserna i vårt land. Inom idrotten möts människor med olika bakgrund, och de bidrar till att motverka klassklyftor och segregation. Genom idrottsrörelsen finns goda förutsättningar för att skapa en långsiktig och hållbar integration. Men det förekommer trakasserier och diskriminering inom idrotten på grund av sexuell läggning, funktionsnedsättning, hudfärg eller etnicitet. Här måste också staten ge tydliga signaler i sin bidragsgivning, för det är så som vi också politiskt kan påverka utvecklingen inom våra olika folkrörelser. vill jag uttrycka min oro . Jag ser ett samhälle som håller på att växa fram där det är stora skillnader när det gäller att förverkliga sina drömmar. var vi socialdemokrater i utskottet på besök i min hemkommun . Där informerades vi om att i en av fotbollsklubbarna i hade bara två av tio råd att betala medlemsavgiften. De fick vara med och spela fotboll ändå. Vårt samhälle håller på att slitas isär, itu, och med den borgerliga politik som har förts lämnas fler och fler utanför. I familjer med arbetslöshet finns det barn och ungdomar som inte kan förverkliga sina idrottsdrömmar för att föräldrarna inte har råd. I familjer där långvarig sjukdom råder finns det barn och ungdomar som inte kan förverkliga sina drömmar, för man har inte råd. Och hur många eller kommer vi inte att missa om vi inte ser till att alla får förutsättningar och möjligheter att förverkliga sina drömmar? Det är det som politik handlar om, och den ekonomiska politik som har förts gör att vårt samhälle inte håller samman. Därför tror jag på ett återskapande av den svenska folkrörelsen, inte bara för samhället utan också för idrottens långsiktiga överlevnad. Det civila samhället har faktiskt nått vägs ände. gäller det att vi tar tag i de problem som finns och skapar förutsättningar så att barn, ungdomar och vuxna kan förverkliga sina drömmar inom idrottsområdet. 87 (MP): Det civila samhället här slår utskottet fast att ett starkt civilt samhälle stärker demokratin. Och som politiker utgår man från att det är en av de viktigaste byggstenarna för oss alla. Även om jag kan dela en del av det som nämnde, den oro som finns och att vi ser ett samhälle som i många fall delas, ska vi inte tillåta det. Vi ska inte fortsätta att låta det ske. Många politiska områden griper in i det som kallas det civila samhället.