prot · H00928 · 2012-11-21 00:00:00 — Värdet av ett lager som geografiskt är förlagt till måste ses som klart begränsat. Hur ska man kunna använda ett lager som är beläget på ett så stort avstånd på något meningsfullt vis? Vi förespråkar i stället att utnyttjar den möjlighet som direktivet medger att införa statligt ägda beredskapslager vad som i direktivet kallas för centrala lagringsenheter för att därigenom bibehålla möjligheten att ha snabbt gripbara reserver av olja inom landets gränser. Detta behöver naturligtvis inte utesluta att man också utnyttjar de möjligheter till lagring som finns hos kommersiella aktörer. Precis som regeringen anger finns det en fördel i att kunna använda sig av de inarbetade logistikvägar och den expertis som sådana aktörer innehar. Men denna typ av lager måste i sådana fall finnas tillgänglig i . Delegering av lagringsskyldigheten till ekonomiska aktörer utanför landet ska alltså enligt vår mening vara förbjuden i lag, vilket också ligger inom ramen för vad direktivet tillåter. Avslutningsvis stipulerar direktivet att medlemsstaterna är skyldiga att genomföra åtgärder för att förbereda införandet av ett ransoneringssystem. Något fungerande ransoneringssystem förefaller inte heller ha existerat i . har uttryckt att det finns behov av ett ransoneringssystem. Det finns enligt vår mening ingen anledning att formulera lagtexten på något annat sätt än att det uttryckligen framgår att tillsynsmyndigheten ska ta fram ett prioriteringssystem enligt de riktlinjer som föreskrivs i direktivet. Vi yrkar att lagen ändras i enlighet med detta. Därmed, herr talman, yrkar jag bifall till reservation. I detta anförande instämde (SD). Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas .) 13 § Redovisning av verksamheten i , samt de regionala utvecklings- och investeringsbankerna 2010 och 2011 Föredrogs utrikesutskottets betänkande 2012/13:UU13 Redovisning av verksamheten i , samt de regionala utvecklings- och investeringsbankerna 2010 och 2011 (skr. 2011/12:154). 125 (S): När talar lyssnar makten. Det var en av rubrikerna i gårdagens . Enligt artikeln brukar maktens män lyssna när talar högt och tydligt. Är det så? Ja, åtminstone när det handlar om klimatet. kom som varnar för att jordens klimat håller på att bli fyra grader varmare. Det är dubbelt så mycket som de två grader många länder tidigare enats om var en möjlig, men ack så hotfull, höjning av temperaturen. chef, , höjer ett varningens finger och säger att det är mycket, mycket ont om tid och menar att det enda sättet att tvinga fram en förändring är genom att chockera. Och det är just vad den här rapporten gör. En temperaturhöjning med fyra grader är den största som jorden upplevt , och det får förödande konsekvenser för livet på jorden. larmar om att fattiga som bor i världens kuststäder kan stå inför en härdsmälta. Dels blir skördarna sämre de kan inte odla sin egen mat dels blir många kuster översvämmade, och folk tvingas därifrån som klimatflyktingar. Dessutom innebär ett fyra grader varmare klimat att värmeböljor med höga dödstal blir vanligare. Klimatförändringarna drabbar många utvecklingsländer. Vissa länder drabbas av torka och svält och andra av översvämningar och förstörda hem. Insatser för att klara konsekvenserna och hejda klimatförändringarna kräver omfattande internationella åtgärder och samarbete. En rapport av det slag som presenterar är därför mer än välkommen, särskilt om den får maktens män och kvinnor att lyssna. Med största sannolikhet kommer rapporten att vändas och vridas på tillsammans med andra illavarslande forskningsrapporter under nästa veckas stora i . Det är ett faktum att de globala, finansiella institutionerna och har en betydelsefull roll i det internationella miljö- och klimatarbetet som finansiärer men också som förmedlare av kunskap, vilket nya rapport vittnar om. De har också stor betydelse för att främja ekonomisk tillväxt, global, ekonomisk och finansiell stabilitet och fattigdomsbekämpning. Om jag då fortsätter på temat makt ser jag en tydlig maktobalans i nämnda organisationer. Makten inom och speglar nämligen inte de ekonomiska förhållandena i världen även om större hänsyn tas till de fattiga ländernas egna prioriteringar. Utvecklingen av styrelsernas sammansättning och vilka som kan utses till chefer måste fortsätta. Det är inte rimligt att bästa kompetens inte räcker för att få ett styrelseuppdrag eller en chefspost inom de globala, internationella institutionerna. Vilka som stod som segrarmakter efter när dessa institutioner såg världens ljus är inte en rimlig grund för chefsutnämningar , . Därför vill vi socialdemokrater att arbetar för att fortsätta öppna och modernisera både och . Relationen till FN är också oklar. Kopplingen mellan , och måste stärkas. FN bör kunna fatta beslut som även de finansiella institutionerna måste rätta sig efter. En idé värd att lyfta fram för diskussion är att skapa ett ekonomiskt säkerhetsråd. Det är dock viktigt att betona att och är självständiga institutioner som bygger på medlemsländernas kapitalinsatser. Även i fortsättningen kommer sannolikt ländernas medlemskap och kapitalinsats att vara stommen i de finansiella organisationerna, men det är nödvändigt med en reformering. Demokrati och mänskliga rättigheter bör i högre grad vara förknippade med organisationernas utlåning. Dessa reformer av de globala, finansiella institutionerna är nödvändiga om maktens företrädare över hela världen ska hörsamma annat än alarmerande klimatrapporter i fortsättningen. Därmed önskar jag yrka bifall till reservation 1 och hoppas att maktens män och kvinnor i denna kammare lyssnar till detta och yrkar bifall till densamma. 126 (MP): är ett förpliktande namn på en bank. Tyvärr saknar denna bank täckning för sina anspråk och lider av svår brist på förtroendekapital. Här handlar det om en bank där , av världens befolkning, kan blockera alla beslut och alltid tillsätter den högste chefen. I tvillingorganisationen , , sitter alltid en europé i chefsstolen. Och i båda organisationerna är det marknadens logik och inte demokratins som styr, det vill säga de stora pengarna väger tyngre än de många människorna. Det är alltså inte en medlem en röst som gäller, utan mängden insatt kapital bestämmer röstfördelningen i och högsta beslutande organ. Det är en ordning som går stick i stäv med FN-systemets grundidé om ett medlemsland en röst. Det är hög tid att och , FN-familjens båda svarta får, återbördas till demokratins gröna ängar. Glädjande nog pågår ett arbete med att reformera röstfördelningen i organisationernas beslutande organ, och det finns förslag om att införa så kallad dubbel majoritet där man kombinerar ekonomisk styrka med en demokratisk röstfördelningsmodell. Det skulle påtagligt stärka utvecklingsländernas ställning. Som inspirerande förebild för demokratiseringssträvandena framstår de av administrerade klimatinvesteringsfonderna, vars styrelser har balanserad representation av i-länder och utvecklingsländer och där aktiva observatörer från FN, civilsamhälle, urfolk och privat sektor deltar. kampanjande av folkrörelser över hela världen har bidragit till att den extrema marknadsliberalism som utgått från , och , och som kallats consensus, nu försiktigt börjar avvecklas. Vi i gläder oss åt detta, men jag vill betona att vår kritik mot bristen på demokratisk styrning av och egentligen handlar om något ännu mer grundläggande än att kritisera den ekonomiska politik som dessa institutioner stått och, i betydande grad, alltjämt står för. Fortsätter vi att låta den ekonomiska råstyrkan bestämma maktförhållandena i och Valutafonden talar åtskilligt för att vi går mot en värld där consensus inom en kanske inte alltför avlägsen framtid byts ut mot consensus när går om och blir världens största ekonomi och därtill med världshistoriens största valutareserver. Ska vi undslippa en G2-värld där och utövar ett oproportionellt inflytande måste en högre växel till i arbetet med att reformera FN-systemet, inklusive och , och här har ett bjudande ansvar. En reformering av , IMF och de regionala utvecklings- och investeringsbankerna handlar också om att systematiskt arbeta med jämställdhetsfrågor, och måste arbeta för att verksamheten fortlöpande utvärderas utifrån konventionen om avskaffande av all slags diskriminering av kvinnor. Ökad transparens är en annan central punkt på reformagendan, och regeringen bör sträva efter förbättrad redovisning av hur den nordisk-baltiska representanten i IMF och agerar. Vidare vore det önskvärt att regeringen inför årsmötena i dessa organisationer anordnar offentliga möten där man redovisar vilka frågor man tänker driva. IMF:s lånevillkor behöver genomgå grundläggande förändringar. Större fokus måste läggas på sociala frågor som jämställdhet och mänskliga rättigheter, inklusive fackliga rättigheter. Det är bra att möjligheten till skuldavskrivning har utvidgats till länder som drabbats av svåra naturkatastrofer. är det att utvidga mandatet till att även omfatta länder som genomgår demokratisering. Det är orimligt att nya, demokratiskt valda regeringar får dras med lån som tagits upp av diktatorer och ofta vidarebefordrats till skatteparadis eller använts till att förtrycka den egna befolkningen. måste verka för avskrivning av dessa illegitima och djupt oetiska skulder. Vidare måste kraftfullt verka för att privatiseringar inom vattensektorn inte ställs som krav för beviljande av lån. Vattendistribution utgör ett så kallat naturligt monopol, och tillgången på vatten, lika livsavgörande som tillgången på luft, bör styras demokratiskt och gemensamt och inte bli föremål för vinstjakt i privata företag som saknar incitament för att förse betalningssvaga individer eller människor helt utan inkomst med hälsosamt vatten. bejakar marknadsekonomi men står djupt främmande inför det totala marknadssamhället där alla sociala relationer ekonomiseras och där fattiga människor i praktiken frånkänns sitt människovärde. Kapitalflykt är ett avgörande hinder för ekonomisk utveckling i syd. Det behövs därför ökad öppenhet och informationsutbyte på skatteområdet för att minimera möjligheten för företag och privatpersoner att undanhålla medel från beskattning. har tagit ställning för automatiska och multilaterala informationsbytesavtal på global nivå, och regeringen bör verka för att IMF och driver på detta arbete. Utvecklingsländer har vanligen begränsad kapacitet att själva agera mot skatteflykt, och därför är automatiska informationsbytesavtal av avgörande betydelse. Klimatförändringarna är vår tids största globala utmaning. slår själv fast detta i en färsk larmrapport där man varnar för fyra graders global uppvärmning under detta sekel. Men hur ser då egen utlåning ut på energiområdet? Vi har alla kunnat ta del av hur banken möjliggör att ett jättelikt kolkraftverk i kommer till stånd. Regeringen bör återkommande informera om hur stor andel av investeringar på energiområdet som går till fossila respektive förnybara satsningar. bedömer inte att och är mogna den centrala roll som de tilldelats i det internationella klimatarbetet. Vi menar att bidrag till den globala energiomställningen i stället bör kanaliseras genom . Avslutningsvis yrkar jag, fru talman, bifall till reservation 2. 127 (SD): Det framkommer i den aktuella skrivelsen Redovisning av verksamheten i , samt de regionala utvecklings- och investeringsbankerna 2010 och 2011 att regeringen aktivt verkat för att de aktuella finansieringsinstitutionerna ska stärka mål, resultatstyrning, verksamhetsuppföljning samt öppenhet. I flera av finansieringsinstitutionerna har nya ramverk inrättats eller ramverk reviderats för att förbättra resultatstyrningen. Detta framhålls som viktigt för att svenska skattemedel ska användas effektivt för att uppnå resultat och underlätta ansvarsutkrävande. Detta är något som vi sverigedemokrater stöder, men för att öppenheten ska öka gentemot och möjligheten för ansvarsutkrävande när det gäller regeringens satsningar i de aktuella institutionerna ska finnas är det av stor vikt att regeringen i kommande skrivelser mer tydligt och konkret för respektive finansieringsinstitution redovisar vilka framsteg som har gjorts på ovannämnda områden och vad de har gett för effekter. För att kontrollfunktion ska vara meningsfull vad gäller att granska verksamheten i de aktuella finansieringsinstitutionerna anser vi även att regeringen i kommande skrivelser bör redovisa sammanfattningar och utdrag av faktiskt uppnådda resultat och av hur väl de överensstämmer med regeringens prioriteringar. Skrivelsen redovisar på ett tydligt sätt att det har funnits problem med verksamheten i flera av bankerna . Vissa uppgifter gör dessutom gällande att i synnerhet Europeiska och Europeiska investeringsbanken har haft problem med oegentligheter eller olämpligt utformade projekt . Detta medges också implicit i den aktuella redovisningen. Enligt uppgift pågår också arbete med att förbättra verksamheten för att undvika att sådana situationer uppstår igen. I det sammanhanget är det viktigt att påpeka att om kontrollfunktion ska vara meningsfull räcker det inte med att lite vagt tala om att arbete pågår, utan det krävs också att regeringen redovisar vad som har gjorts och hur de föreslagna reformerna har utfallit resultatmässigt. I betänkandet anför regeringens företrädare att man utformat en strategi vad gäller och och att en mer djupgående resultatanalys av genomförandet av strategin ska redovisas . Det är naturligtvis välkommet, och vi vill förtydliga vikten av att så verkligen sker, att det kommer till del och att möjlighet för respons och kritik kommer att finnas. Vi menar även att det inte räcker med en djupgående resultatanalys för just och . Om regeringen nu säger sig verka för att de aktuella institutionerna i skrivelsen ska ha starka regelverk för att motverka korruption menar vi att det även behöver redovisas regelbundet till vilka dessa regelverk och åtgärder är samt vilket utfall de har haft för samtliga aktuella institutioner. Därmed yrkar jag bifall till reservation 3. 128 HANS (V): Betänkandet som vi nu debatterar i utrikesutskott handlar om verksamheten i , och de regionala utvecklings- och investeringsbankerna . Jag vill börja med att lyfta fram i vilket sammanhang vi står här och debatterar de här frågorna . Vi lever i en djupt orättvis och ojämlik värld. Det är en värld med enorma klyftor inom och mellan länder, mellan rika och fattiga och mellan män och kvinnor. 19 000 barn kommer att dö . De kommer att dö alldeles i onödan av enkla sjukdomar som vi skulle kunna bota, av orent vatten, trots att vi har teknologin att rena det, och av undernäring, trots att det inte saknas mat att mätta deras magar med. Närmare en miljard människor vaknande och var hungriga. De kommer att gå hela denna dag och vara hungriga, och kommer de att gå och lägga sig hungriga. Trots de stora teknologiska framsteg som har lyft jordbruksproduktionen på jorden till historiska nivåer har aldrig förr i mänsklighetens historia så många varit hungriga som just . dör en kvinna i samband med en graviditet, trots att vi vet hur vi kan bekämpa mödradödligheten. som mödradödlighet i det närmaste är ett okänt fenomen i är det den vanligaste dödsorsaken bland unga kvinnor i stora delar av världen. De redan djupa klyftorna mellan fattiga och rika och mellan män och kvinnor riskerar att fördjupas ytterligare som en konsekvens av klimatförändringarna. Det är människorna på , i utkanter och i deltaområden som kommer att betala och betalar priset för de klimatförändringar som har skapats av den här planetens höginkomsttagare. Det finns inte en enkel lösning på de många utmaningar vi står inför. Utveckling, fattigdomsbekämpning och minskade klyftor kräver en rad åtgärder på en rad områden, exempelvis skuldavskrivningar, en klimatpolitik där de rika länderna och de multinationella företagen tar sitt ansvar, ett stärkt regelverk för vapenhandel, tydligare globala regler för utländska investeringar, ökat bistånd av högre kvalitet och rättvisa handelsregler. I grunden anser vi att det krävs en ny ekonomisk världsordning där man omfördelar makt och resurser från nord till syd, från rika till fattiga och från män till kvinnor. Betydelsen av att i grunden reformera och ska i detta sammanhang inte underskattas. Alltför under sin snart 70-åriga historia har fonden och banken, de så kallade Bretton Woods-institutionerna, bidragit till att befästa den orättvisa fördelning av makt och resurser som utgör grunden för dagens världsordning. Exemplen är tyvärr alltför många på hur och har backat upp några av vår tids värsta diktaturer, hur man har påtvingat utvecklingsländer ekonomiska reformer som har slagit deras ekonomier i spillror och hur man har pumpat in pengar i icke förnybara energikällor. har det skett en viss reformering av och både när det kommer till arbetsformer och politiskt innehåll i verksamheten. För att lyfta fram ett positivt exempel vill jag nämna 2012, som hade jämställdhet och utveckling som tema. Det är frågor som banken tidigare helt ignorerat. ska man inte underskatta de enorma utmaningar som Bretton Woods-institutionerna står inför om man verkligen ska bli en kraft som bidrar till att minska de enorma klyftorna på vår planet. har i en omfattande motion presenterat en lång rad förslag på hur vi vill reformera Bretton Woods-institutionerna. På grund av tidsbrist väljer jag att bara lyfta fram ett par av dem i denna debatt. En förutsättning för att IMF och verksamhet ska förändras är att institutionerna demokratiseras. Till skillnad från övriga FN-organ gäller inte den demokratiska principen om en röst, ett land. I stället avspeglar fördelningen av rösterna i stora delar maktförhållandena i världen vid institutionernas bildande . Det har pågått ett arbete med att reformera pågående röstfördelning, men detta reformarbete har först och främst handlat om att kompensera växande tillväxtekonomier, inte om att demokratisera institutionerna. Sedan bildandet av IMF och har det varit tradition att det alltid är en europé som är ordförande för och alltid en person från som är chef för , oberoende av om det har funnits någon person från övriga delar av världen som har varit mer kompetent. Detta gäller tyvärr fortfarande. fick den franska regeringen stöd från övriga EU-länder, inklusive den , för utnämningen av den förra franska finansministern till chef för , trots starka protester från många utvecklingsländer. valde man kandidat till chef för . Trots att det fanns två alternativa kandidater till posten som chef för stödde EU och kandidat. Många oberoende aktörer menade att tidigare finansminister som också kandiderade var den överlägset mest kvalificerade kandidaten. Hon hade aldrig en chans. Hon föll därför att hon inte kom från och var kandidat. IMF och ställer liksom de flesta banker upp villkor för att ett land ska beviljas lån och för att gamla lån ska kunna avskrivas det som vi ibland kallar konditionalitet. Det är i sig inget anmärkningsvärt att en bank sätter upp villkor till exempel när det gäller transparens, revision och insatser mot korruption. Det skulle också vara önskvärt att IMF och utökade sina krav och sin konditionalitet och tydligare kopplade sitt arbete till krav på respekt för de mänskliga rättigheterna. Det vi ser är att IMF och har utvecklat mycket långtgående och ibland nästan skrattretande detaljerade krav när det gäller vilken form av ekonomisk politik som låntagarna ska föra. Det kan handla om allt från krav på att centrala statliga företag ska privatiseras till krav på vilket datasystem man ska använda på enskilda departement. Det är beslut som rimligen borde fattas av folkvalda politiker, inte av tjänstemän på globala institutioner. För många utvecklingsländer är det omöjligt att självständigt utforma sin ekonomiska politik eftersom det skulle äventyra lån, skuldavskrivningar och bistånd. har konditionaliteten främst varit ett problem för länder i syd. Man har påtvingats privatisering av vattentillgångar, man har tvingats införa avgifter i skolan, man har tvingats avskaffa regelverk som skyddat inhemsk produktion mot dumpning och så vidare. Genom den ekonomiska krisen i som vi just nu ser har många länder på vår egen kontinent fått smaka på samma medicin. Tillsammans med EU och , , har man ställt krav på att man ska skära ned i offentlig sektor, sänka minimilöner, urholka fackliga rättigheter, genomföra kraftiga besparingar i offentliga välfärdsprogram samt genomföra privatiseringar. Detta är i grunden fel väg att gå, anser vi i . Det är knappast de grekiska minimilönerna eller den lettiska sjukvården som har skapat dagens ekonomiska kris. Den ekonomiska kris som vi just nu ser i har skapats genom en alltmer oreglerad spekulation, genom att större företag och höginkomsttagare har satt i system att genomföra skattefusk och kapitalflykt och genom att det eurosamarbete som vi ser i har fråntagit medlemsländerna flera av de centrala verktygen för att möta en kris, till exempel förändringar i räntenivåer och växelkurser. släppte down the heat, som flera har refererat till tidigare i debatten. Den visar att vi är på väg mot dramatiska klimatförändringar redan under vår egen livstid. chef skriver i förordet till rapporten: Det är min förhoppning att rapporten ska chocka oss så att vi agerar. Jag hoppas att själv tar fasta på de orden och agerar. kan vi konstatera att och har fått en central roll i det internationella klimatarbetet. bidrog 2010 och 2011 med till institutionernas gemensamma fond på området. Men fortfarande ser vi att det i IMF:s och verksamhet ligger stort fokus på investeringar i icke förnybara energislag som bidrar till klimatförändringarna. röstade om ett lån på till bygget av ett enormt kolkraftverk i Medupi i . Det kommer att blir världens fjärde största kolkraftverk och beräknas släppa ut koldioxid . och den borgerliga regeringen valde att rösta för detta projekt. Till och med gick före och valde att lägga ned sin röst eftersom man inte vill stödja detta kolkraftverk. Även när det kommer till satsningar på förnybar energi har kritiken varit stark mot både IMF och . avbröt sitt tidigare moratorium mot investeringar i palmoljeplantager. Palmolja är ett energislag som har kritiserats starkt av miljöorganisationer och andra organisationer i civilsamhället eftersom det skapar konflikter i samhället och har starka negativa sociala och ekologiska konsekvenser. har varit en aktiv påhejare av denna utveckling. Man röstade ja till lånet till det sydafrikanska kolkraftverket. som man kraftigt ökat stödet till utlåning i energisektorn har man valt att inte anslå några pengar till anpassningsfonden som är knuten till FN:s klimatpanel. anser att borde göra precis tvärtom. Stödet till energiprojekt borde skyndsamt fasas ut, och resurserna borde i stället satsas på . Jag vill avslutningsvis yrka bifall till reservation 2 från och . 129 (M): Jag har en vision om en värld där man kan handla, mötas och ha ett utbyte mellan stater, företag och individer och över stora områden. Vi har långt kvar dit. Det finns länder som är väsentligt mer utvecklade och länder som är väsentligt mindre utvecklade. Den fråga vi sliter med är hur vi ska kunna skapa en värld där vi kan mötas på ett och samma plan. Det är i det sammanhanget jag tycker att man ska se de institutioner som vi nu diskuterar, , och de regionala utvecklingsbankerna. Det uttalas ofta att vi ska ha som mål att ha ett bistånd som motsvarar av bruttonationalprodukten. Mycket få länder når upp till det. De brukar räknas i ental, nämligen och kanske något annat land. Men det måste också, som en logisk slutsats, innebära att den mängd ekonomi som kommer utvecklingsländer och länder som är lägre utvecklade till del är betydligt understigande av, om jag nu får hitta på ett ord, bruttoglobalprodukten. Det är nämligen den fördelning som vi talar om . Då borde den stora utmaningen vara hur hela världen ska kunna få del av hela kakan och inte bara den där sista procenten för att växa.