prot · GZ09100 · 2012-04-19 00:00:00 — Det här är frågor som ligger mig varmt om hjärtat, och de kommer fortsatt att vara prioriterade. Jag tror också att jag, finansministern och meddebattörer i den här debatten har ett ansvar när det gäller opinionsbildning. Jag tror till exempel att den räntekarta som finns i en av våra större morgontidningar den är en formidabel hjälp till medborgarna för att förhandla med bankerna aldrig hade kommit till om inte jag och andra här i salen hade varit tuffa mot bankerna. Överläggningen var härmed avslutad. 17 § (forts. från 14 §) Högskolan (forts. UbU17) 126 (FP): I betänkandet behandlas 115 motionsyrkanden om högskolan från den allmänna motionstiden . Jag vill börja med att yrka bifall till förslaget i betänkandet och avslag på reservationerna. Jag kommer främst att ta upp kvalitetssatsningar, jämställdhet, teckenspråk samt vissa satsningar. hade jag tillsammans med FP-kolleger möjlighet att besöka , och det var ett väldigt spännande besök. Där har högre utbildning, forskning, medicin och teknik tillsammans skapat en inspirerande miljö. Vi kunde genom speciella glasögon se hjärtan i 3D och ett specialutvecklat bord med den senaste tekniken för analys och diagnostisering, titta i mikroskop, lyssna och lära. Det var forskning och utveckling i framkant otroligt spännande! För att ska kunna klara den internationella konkurrensen krävs utbildning och forskning i världsklass. Vi har tidigare framhållit detta och vill återigen understryka vikten av utbildnings- och forskningsresurser för att stärka den internationella konkurrenskraften. Vi behöver fortsätta att utvecklas som en ledande utbildnings- och forskningsnation. Jag kommer att återkomma mer explicit om forskningen i nästa debatt. Frågor om högskolans kvalitet och utveckling är angelägna och viktiga. Högskolan är, tillsammans med universiteten, en av de största statliga sektorerna. Det handlar om stora belopp, uppemot 40 miljarder. Huvuddelen är offentliga finansiärer, det vill säga skattemedel som går till dessa satsningar. Omfattande satsningar på ökad kvalitet i utbildningarna har också gjorts sedan förra mandatperioden. Det låter inte alltid så i debatten, men det är viktigt att nämna. Satsningarna pågår alltjämt. Jag tänkte passa på att ta upp några av de satsningar som görs. satsades för att höja ersättningsnivåerna till utbildningsområdena humaniora, samhällsvetenskap, juridik och teologi. satsades ytterligare för att höja kvaliteten i utbildningen. Förstärkningarna syftade bland annat till att öka undervisningstiden. I budgetpropositionen presenterade regeringen en höjning av grundutbildningsanslagen på inledningsvis 2012 och därefter ytterligare i form av höjda ersättningsbelopp per helårsstudent inom humaniora, samhällsvetenskap, juridik och teologi. För att stärka kvaliteten i utbildningar inom humaniora och samhällsvetenskap krävs enligt regeringen fortsatta insatser. Regeringen beräknar därför en kvalitetssatsning om ytterligare ersättningsbelopp för dessa områden. Det känns viktigt att ta upp de här satsningarna på grund av att det i debatten ibland låter som att det inte görs tillräckligt och inte görs någonting alls. Men det görs väldigt mycket. Vad gäller frågor om resurstilldelningssystemet vill jag också nämna några specifika satsningar. Den kvalitetsbaserade resurstilldelningen ska påbörjas och beräknas då omfatta . Dessa medel kommer att baseras på utbildningsutvärderingar genomförda av till och med . Den kvalitetsbaserade resurstilldelningen är avsedd att vara fullt utbyggd och beräknas då omfatta . och regeringen har ansvaret för övergripande mål, lagar och förordningar samt att fördela resurser och avsätta resurser till verksamheten. Högskolor och universitet har en hög grad av självständighet för att också leda sin verksamhet och utveckla den. Den här rollfördelningen är viktig att nämna. Jag ska nu nämna någonting om ett annat viktigt område, förutom de satsningar som görs, och det är jämställdheten vid universiteten. Delegationen för jämställdhet i högskolan har avlämnat sitt betänkande Svart på vitt om jämställdhet i akademin. Förslagen i betänkandet är under beredning. Det finns flera uppdrag på området. Regeringen har uppdragit åt att följa upp hur jämställdheten vid universitet och högskolor har utvecklats till följd av lärosätenas ökade frihet och självbestämmande i fråga om läraranställningar . Regeringen uppdrar åt att ta emot slutredovisningar av projekt som har bedrivits med stöd från Delegationen för jämställdhet i högskolan. ska med utgångspunkt i delegationens betänkande samt projektens slutredovisningar sammanställa, analysera och på lämpligt sätt sprida erfarenheterna av delegationens samlade projektverksamhet. Uppdraget ska redovisas i två separata rapporter till . Vad gäller teckenspråk och meritpoäng kan vi konstatera att vi har ett enigt utskott. Utskottet föreslår ett tillkännagivande till regeringen om meritpoäng för teckenspråk. För att inte missgynna de elever som väljer att studera teckenspråk på avancerad nivå i gymnasieskolan bör ämnet enligt utskottet likställas med moderna språk i fråga om meritpoäng. Förutom det finns det andra språk som omnämns i betänkandet. Språkkunskaper är viktiga för ett litet land som , inte minst för konkurrensförmågan i det globala samhället. Det är viktigt. Jag skulle vilja ta upp en satsning som har presenterats vad gäller nordiska språk. Det är satsningen på finska, som är ett nationellt minoritetsspråk, som vi kunde ta del av . Det berör 600 000, som tillhör den gruppen nationella minoriteter. Det är också viktigt och intressant. Avslutningsvis, herr talman, vill jag säga att en välutbildad befolkning är en viktig förutsättning och målsättning för att i fortsättningen ska utvecklas som en tillväxt- och välfärdsnation. För det är ett utbildningsväsen av hög kvalitet av alldeles avgörande betydelse. 127 (S) replik: Du och är naturligtvis inte samma person. Men ni tillhör trots allt samma parti det är er utbildningsminister. Då vill jag fråga dig: Varför har ni så låga ambitioner för att ni sätter mål för andelen med eftergymnasial utbildning som vi redan lever upp till, dessutom med god marginal? Hur ska vi då kunna konkurrera , när allt fler länder får allt högre andel högutbildade som konkurrerar med oss om arbeten? 128 (FP) replik: En oerhört viktig del av satsningarna handlar om kvalitet. Jag noterade också att nämnde det i sitt eget anförande. Det handlar om att satsa på kvalitet och se till att även de som satsar på att utbilda sig får den absolut bästa utbildningen. Vi menar att det finns all anledning att se över kvalitetsfrågorna. Vi har också tidigare i debatten hört att avsätter betydande belopp just för att många ska ha möjlighet att utbilda sig vidare genom eftergymnasiala studier. Det jag ibland kan sakna från Socialdemokraterna är konkreta förslag på kvalitet. Vad är socialdemokratins svar på frågan om hur vi ska få bästa möjliga utbildning och skapa förutsättningar för dem som studerar att kunna konkurrera i det globala samhället? Hur ser Socialdemokraterna rent konkret på den frågan? Svaret lyser med sin frånvaro, men jag hoppas att kan svara på den frågan. Utbildning är viktigt för . Det handlar om att erbjuda många möjligheter att komma in och studera. Mängder av satsningar är gjorda. gäller det också att fokusera på kvalitet. 129 (S) replik: Jag tycker att det är dumt att ställa kvalitet och kvantitet mot varandra. Det finns ingen sådan motsättning. Ett bra sätt att börja arbeta med kvalitetsutveckling är att se över och förbättra det kvalitetsutvärderingssystem som finns . Senast fick utvärderingssystemet för högre utbildning underkänt av den . Skälen är desamma som vi har anfört vid ett flertal tillfällen och som sektorn har anfört: Det finns så allvarliga brister i upplägget av utvärderingarna och i självständighet att nu riskerar att uteslutas från kvalitetssäkringsarbetet i . Att ta till vara det sektorn har sagt tidigare är ett bra sätt att arbeta vidare med högre kvalitet inom utbildningen. Har du någon kommentar till det som har kommit i medierna om att vi underkänns av EMQA? Det undrar jag också. 130 (FP) replik: Kvalitetsfrågorna är oerhört viktiga. I utskottet har vi också kunnat ta del av flera rapporter. Frågan är då hur vi ser till att få till stånd satsningen på kvalitet. Jag har räknat upp några av de viktiga delarna. Det handlar exempelvis om resursförstärkningar som är beslutade. Det handlar om på vilket sätt man ska mäta kvalitet, vilket vi har haft uppe i flera debatter tidigare. Det handlar om att ge möjligheter till de universitet och högskolor som finns att vässa sina profiler och genom samverkan kunna bli mycket bättre på vad man har att erbjuda. Det handlar också om att se till att de som studerar på våra universitet och högskolor kommer med en bra utbildning från grunden. Ofta när man är ute och åker och träffar företrädare kan man konstatera att en del av de studerande som finns på universitet och högskolor hade behövt ha med sig bättre grundkunskaper redan från och gymnasium. Utbildningspolitik handlar om allt från förskola till högre utbildning. Genom att göra satsningar på varje delmoment kommer också kvaliteten att öka. Men det är inte bara en sak som man ska göra utan flera. Jag har här i debatten bara berört några av alla exempel. Vi har all anledning att i kommande debatter återkomma till hur de satsningarna i slutändan påverkar kvaliteten på högre utbildning. 131 (C): Ska fortsätta att vara ett öppet, innovativt och rikt land där alla har möjlighet att förverkliga sina drömmar, nå sin fulla potential eller göra en klassresa krävs en väl utbyggd högre utbildning tillgänglig för alla och väl representerad i hela landet. På många sätt har vi en bra högre utbildning. Vi har starka lärosäten runt om i landet, och det ska vi vara stolta över. I den internationella konkurrensen och i av globalitet är det dock livsfarligt att slå sig till ro. Svensk högre utbildning är bra men ska bli bättre. Vi befinner oss också på en resa mot just vassare högre utbildning i . Till stor del handlar och kanske framför allt handlade detta arbete om att bryta med den gamla politiken. I Socialdemokraternas blev platserna inom den högre utbildningen fler, men de finansierades inom ram, det vill säga man utökade antalet platser men sköt inte till extra pengar. Resultatet av detta blev att det som kallas heltidsstudier ibland bara innebar ett fåtal lärarledda timmar , inte minst inom humaniora och samhällsvetenskap. Med Alliansen vid rodret har vi påbörjat resan mot högre kvalitet i den högre utbildningen. I flera steg har vi höjt och höjer ersättningarna. Föregående talare har gått in på detta ämne lite mer ingående. Men vi kan konstatera att vi jämfört med kommer att ha höjt ersättningarna till humaniora och samhällsvetenskap med 800 miljoner. Svenska studenter, inte minst de som studerar dessa ämnen, kan vara trygga i att vi har en regering och en politik som sakta men säkert stärker kvaliteten i utbildningen och undervisningen. Det var inte länge sedan motsatsen var fallet. Jag och tror också att det behövs en större interaktion mellan högre utbildning, forskning och det omgivande samhället. Det kommer jag att gå in på i mitt anförande i nästa debatt om forsknings- och innovationsfrågor. Ett gammalt centerförslag när det gäller just den högre utbildningen på det här området är att skapa ett koncept som vi kallar studentmedarbetare, som debattörer från andra delar av Alliansen har plockat upp och gjort till sitt. Om vi kan bidra till att hitta upplägg där man naturligt och på ett ännu bättre sätt än kan varva studier och arbete, då är mycket vunnet. Vi är övertygade om att en större integration mellan lärosäten och arbets- och näringsliv är till gagn för såväl studenterna som näringslivet och lärosätena i fråga. Vi i är varma anhängare av våra lärosätens autonomi och självständighet. Vi tror att de som är bäst på att utveckla och sätta ramar för en utbildning, en kurs eller ett program är de som befinner sig nära verksamheten. Alliansregeringen och har tagit viktiga steg för att ge våra högskolor och universitet större självständighet, inte minst manifesterat av autonomireformen . Trots denna autonomireform har vi dock fortfarande en ganska hög grad av likriktning på de svenska lärosätena. Jag tycker att det vore spännande om våra lärosäten i högre grad profilerade sig gentemot varandra och valde delvis olika utvecklingsspår i hur undervisning och innehåll ter sig. Det vore också spännande om vissa lärosäten till exempel möjliggjorde för studenter att plugga enligt ett treterminssystem, i stället för dagens höst- och vårterminer med ett långt sommarlov, så att man på vissa lärosäten skulle kunna bli sjuksköterska eller civilingenjör på lite , utan det långa sommarlov som många svenska studenter visserligen njuter av . Högre utbildning har i ärlighetens namn kanske inte varit det politikområde där det har varit allra mest action. Mycket har handlat om att stegvis utveckla och förvalta det vi redan har. Jag tycker mig dock se tecken på att detta håller på att förändras. Jag har flera exempel. På dagens skriver rektorerna för och Högskolan på om hur det nya, sammanslagna med dess Campus kommer att arbeta. Det finns mycket att säga om sammanslagningar och sådana frågor, men jag vill nu fokusera på det man skriver om sina utvecklingstankar, om att skapa ett starkt centrum för bland annat Liberal Education på . Det här är ett delvis nytt inslag i svensk utbildning, och det blir väldigt intressant att följa utvecklingen av detta upplägg, som har funnits på men får ännu bättre förutsättningar att växa sig starkt. I bloggosfären, bland de bloggare som skriver mycket om högre utbildning, forskning och innovationsfrågor, finns det mycket visioner, till exempel om vad som händer den dagen utländska lärosäten vill öppna filialer här i . Vad blir svensk politiks svar när vill öppna sin första filial i ? Andra exempel man kan nämna är att för någon vecka sedan flaggade för möjligheten att starta en egen lärarutbildning. Det är väldigt spännande saker som händer, och jag tror att de markerar ett skifte i politiken för högre utbildning. då mycket har handlat om att sakta men säkert förvalta och utveckla det vi har kan det komma helt nya element. ser detta, och jag tillåter mig att göra lite reklam för ett seminarium vi kommer att anordna , där vi bjuder in många av dessa aktörer till för att höra dem beskriva sina visioner för svensk högre utbildning. Avslutningsvis vill jag sammanfatta mitt anförande med att svensk högre utbildning är bra. Vi befinner oss i vad som måste beskrivas som världsklass, och vi blir framför allt ständigt bättre detta tack vare en alliansregering som tar kvalitet på allvar. Jag vill också upprepa min lilla prediktion eller spaning att politiken för den högre utbildningen kommer, av lite stiltje, att bli ett av de hetare politiska områdena just för att detta är så pass viktiga frågor i av internationell konkurrens och globalitet. 132 (S) replik: talar om världsklass, och valde att inte kommentera att det nuvarande kvalitetsutvärderingssystemet har blivit underkänt av den europeiska kvalitetssäkringsorganisationen. Därför blir jag lite sugen på att ställa samma fråga till dig: Har du någon kommentar till detta? Det kan du få svara på om du hinner. Det jag är mest nyfiken på är hur du ser på snedrekryteringen till högre utbildning. Du tror väl inte att det bara är av barnen i familjer med lågutbildade föräldrar som är lämpade för högre studier medan av barnen med forskarutbildade föräldrar är det? Om du inte tror det är jag nyfiken på vad du är beredd att göra för att bryta den snedrekrytering som finns . Vad är du beredd att politiskt driva för frågor för att minska snedrekryteringen? 133 (C) replik: Det du nämnde i det förra replikskiftet, , var för mig nyheter. Då har man privilegiet att svara att man inte riktigt vet. Jag har inte följt det där. Jag kan bara säga, så att säga på volley, att om något är uppenbart fel ska vi självklart rätta till det. Det gör varje ansvarsfull regering. Om någon påpekar brister ska man göra vad som krävs för att det ska bli bra igen. Men låt mig återigen komma med brasklappen att du nämner något som jag inte har hunnit ta del av. När det gäller snedrekryteringen tycker du kanske att jag gör det lätt för mig, men jag vill säga att snedrekrytering till den högre utbildningen aldrig är en fråga exklusivt för den högre utbildningen. Det handlar om att göra rätt saker i tidiga åldrar. Vi måste återupprätta den svenska skolan som en kunskapsskola, och vi måste inte minst ha ett gymnasium där vi ser individen som han eller hon är och där man har möjlighet att skräddarsy sin gymnasieutbildning som man vill ha den, så att så få som möjligt inte slutför gymnasiestudierna. Där har vi gjort många reformer som kommer att sätta sig. Även om jag är säker på att min meddebattör inte håller med mig är jag övertygad om att svensk skola är på rätt väg tack vare Alliansens reformer och fokus på området. 134 (S) replik: Detta med bristerna är ju inga nyheter. De invändningar som man nu har i mot kvalitetsutvärderingssystemet är samma invändningar som vi har haft och som också sektorn har haft. Detta får ni helt enkelt gå hem och kika på. Googla på vad de har sagt . När det gäller snedrekryteringen ser jag i stället att de beslut som ditt parti i regeringen har varit med och fattat har ökat den. Det gör man om man inför tidigare utbildningsval, en segregerande gymnasieskola, ändrade antagningsregler och detta med meritpoäng. Man ändrar på formuleringar i regleringsbrev där det inte längre står att man behöver arbeta med breddad rekrytering som lärosäte. Inte minst missgynnas också de högskolor som är bäst på breddad rekrytering bland annat av det kvalitetsutvärderingssystem som vi talade om . Jag tycker alltså att du gör fel analys av hur man ska gå vidare för att minska den sociala snedrekryteringen. 135 (C) replik: Vi har gjort ett par olika analyser. Jag tror ändå att svensk grundskola och gymnasieskola är på rätt väg. Inte minst sätter vi tidigt ned foten och ser vilka behov varje individ har. Man ska inte kunna gå igenom en nioårig skola utan att lära sig läsa eller räkna ordentligt. Det är något vi verkligen har satt i fokus sedan maktskiftet 2006, och vi kommer att fortsätta driva på tills målet är nått. Varenda elev ska nå sin fulla potential. Det är målet. Dit ska vi nå. Det fortsätter vi att arbeta för. 136 (KD): Först vill jag tacka flera av mina kolleger som har beskrivit det vi har ägnat oss åt när det gäller högskola och till och med forskning redan i den här debatten. Jag är siste talare från Alliansen. Olika saker har tagits upp i debatten, alltifrån den ekonomiska situationen till andra viktiga aspekter, och jag tänkte försöka mig på en liten sammanfattning. Men innan jag gör det vill jag yrka bifall till utskottets förslag och avslag på samtliga reservationer. ska vara en kunskapsnation. Vi arbetar för det. Det är en målsättning som jag inte uppfattar att oppositionen har gått emot . Men vad innebär detta i praktiken? Det innebär att vi ska ha en riktigt bra utbildning och en riktigt bra forskning. I den här debatten ska vi diskutera utbildning. Vi har två eftergymnasiala utbildningar: yrkeshögskola och universitet och högskolor. Här har vi två delar som tillhör den eftergymnasiala utbildningen och som vi har satt upp ett mål för. Man vad är det allra viktigaste för att vi ska få bra kvalitet i dessa utbildningar? Jo, det är naturligtvis grundskola och gymnasieskola. Det allra största fel vi har gjort var att ha en kravlös grundskola och att ha alltför låga krav för gymnasiet, för att knyta an till vad sade om breddad rekrytering tidigare. Det här är en jätteviktig debatt för oss. Vi har mycket haft en inriktning på att ta ett helhetsgrepp över alla de förutsättningar som behövs för att vi om 10, 20 eller verkligen ska vara en kunskapsnation med kunskapen i framkant på utvecklingen. Vi vill ha en god internationell kvalitet. Vi har goda förutsättningar för studenter att lära, goda möjligheter till arbetslivet och en forskningsanknytning. För att nå dit har vi arbetat med några verktyg. Vi har arbetat med ett resursfördelningssystem. Vi har arbetat med en arbetslivsanknytning som är väldigt tydlig i ansvar. Vi har arbetat med bättre boende och studentbostäder, och vi har arbetat med mer medel till forskning. I oppositionens inlägg i debatten här har det framförts en rad myter från talarstolen. Jag blev nästan lite skraj. En av de myter som en av utskottskollegerna tog fram var att vi skulle ha en orättvis fördelning av medel till mindre högskolor och till universitet. Nej, det är samma fördelningsnyckel för alla. Och den är öppen, transparent. Det handlar om en kvalitetsgranskning. Utifrån kvalitet och vissa kriterier som är fastställda, som alla kan nå, får man tilldelning. När jag började i den här var inte fördelningsnyckeln över huvud taget känd. Ingen visste, inte ens universiteten själva, varför de fick vissa pengar och på vilka grunder. Det var ett antal debatter om frågan, och svaret var alltid detsamma: Vi har ingen tydlig nyckel och inga tydliga kriterier för det. Någon hävdade att det var svårare för ungdomar på grund av att vi hade meritvärde för vissa ämnen. Då ska jag ta och läsa lite innantill, fru talman. Andelen 19-åringar som går direkt till högskolan från gymnasiet har ökat från . Direktövergången har därmed ökat . Att antalet 19-åringar som antas blir allt fler har också sänkt medianåldern bland högskolenybörjarna. /2011 hade hälften av alla nybörjare ännu inte fyllt . Utbildningar inom naturvetenskap och teknik samt humaniora och teologi hade störst andel unga. Har vi inte stått här gång efter annan och försökt få fler att intressera sig för naturvetenskap och teknik just därför att arbetslivet har efterfrågat ett antal sådana? Vad har hänt tidigare? Jag kan gå tillbaka till. Då hade det inte heller hänt någonting. Jag kan gå tillbaka . Ingenting hände då heller. Det har varit ett stort glapp . Vi har fått importera folk som har lust att syssla med naturvetenskap och teknik. har flyttat till andra länder. Här gör vi satsningar. Varför kan vi inte se det som ändå går framåt? Det finns mer att göra, men här har vi gjort satsningar som är framgångsrika. Ja, det var en del andra myter som också presenterades här från talarstolen. Var och en som läser snabbprotokollen kan se det. Men en av de delar som jag ändå vill ta upp är att det inte är överallt som det är svårt att få internationella studenter. Det är inte det för varje högskola. , till exempel, vågar inte marknadsföra sig ytterligare, för de har en så hög andel studenter som kommer från andra länder till . Vi har jättelyckade satsningar på sina håll, och fler kommer det att bli när olika reformer sätter sig. Det vet vi av historien. Med detta känner jag: Jajamänsan, det finns mer för oss att göra för att få det riktigt bra, men hitintills är det rejält bra. 137 (MP) replik: Jag börjar med att göra det som jag inte gjorde tidigare. Jag yrkar bifall till reservationerna 5, 9 och 25. Då har jag fått det sagt. Egentligen gällde min replik din kollega . Men jag tror att du är lika bra på att svara på det här som han hade varit. Jag kan bara nämna en av de bilder som gav mig, som jag inte kände igen. Det var att utbildning på universitet och högskolor är som repetition av gymnasieutbildningen. Det är inte alls min bild, och jag har ändå jobbat på högskola . Men det får han svara för. Men sedan kommer jag till det som jag hoppas att du kan svara på. Det gäller någonting som han också tog upp. Jag vet inte om du skulle beskriva det som en myt, men det gäller den absoluta oro som finns på högskolor för nedläggningar och sammanslagningar utan att man kan välja det själv. Någon av rektorerna på en högskola säger att det är operation övertalning från . ser vi att många mindre högskolor säger upp lärare.