prot · H00943 · 2012-12-13 00:00:00 — Det är intressant att notera att Vänstern nämnde mycket om skogen men inget om att man ska använda skogen för att producera skog, vilket också visar var står i den frågan. Fisk är ett centralt livsmedel för oss. Därför är det viktigt att tidigare hårt överfiskade bestånd nu utvecklas på rätt väg. Vi har mycket kvar, men vi är på rätt väg. har varit och är en stark röst för fisken i EU, speciellt sedan alliansregeringen tillträdde. Vi arbetar mycket hårt för att minska utkasten, och därför ökar vi också fiskekontrollen, vilket är viktigt. Landsbygden är grunden för de areella näringarna. Där är basservicen viktig. Det är därför som vi också satsar på bredbandsutbyggnad med . Vi har hört om infrastrukturpropositionen , som också har stark betydelse för de areella näringarna. På livsmedelssidan fortsätter satsningen på Matlandet . är inriktningen att försöka minska matsvinnet. Det är alltför många miljarder som bara slängs utan att komma till någon nytta. Vi ska notera att av matsvinnet är knutet till hushållen. Det är stor anledning för många att tänka efter. Jag ska då gå över till rovdjursförvaltningen. Den är alltmer angelägen med hänsyn till de ökande rovdjursstammarna, som vi har i . Därför ökar vi nu stödet till länsstyrelserna för att de ska kunna hjälpa människor vid rovdjursangrepp. Alliansen har pekat ut att inriktningen ska vara att försöka nå den lägre nivå som har pekat ut, nämligen 180 vargar. påstår jag att har uppfyllt de krav som kommissionen har ställt. Därför är det min absoluta uppfattning att kommissionen måste släppa det här överträdelseärendet, om man inte har andra bakomliggande orsaker som inte jag kan se. Jag utgår från att det nu blir en strikt urvalsbaserad och genetikförstärkande jakt på vargarna 2013. Sedan gäller det oppositionens förslag på det här området, fru talman. Jag kan konstatera att det är en budgetbeloppsmässig överensstämmelse till med det oppositionsparti som ligger längst från regeringen. Så pass mycket i pengar är vi överens om. Och det är som ligger längst från regeringen. Det saknas en samlad opposition, som vi har sett. Det finns inte ett enda belopp i detta budgetområde som är gemensamt för oppositionspartierna. Jag kan då titta på de andra förslag som finns inom det totala området som påverkar just de areella näringarna och landsbygden. Jag kan bara nämna att det är höjd bolagsskatt. Det är lastbilsskatt, fördubblad restaurangmoms, fördubblade socialavgifter för unga, höjd inkomstskatt och minskat ROT- och RUT-avdrag. Sammantaget ger detta en lägre tillväxt av bnp. Socialdemokraternas förslag ger en minskad bnp-tillväxt . För är det 1,0 och för Vänstern är det 2,8. Detta ska vi notera, för det tar pengar från de möjligheter som de här företagen kan skapa. Areella näringar är nämligen företagare och företag. Och allt som jag har räknat upp slår mot företagandet och också direkt mot landsbygden. Lägger man ihop oppositionspartiernas olika förslag påstår jag att det är ett veritabelt dråpslag för landsbygden. Mot detta värjer vi oss å det bestämdaste. 275 (FP): Ett dynamiskt och konkurrenskraftigt näringsliv, en nyckelroll i energiproduktion, hög etik, omtanke och ansvarstagande samt ett bidrag till en global hållbar utveckling det är kortfattat de mål som regeringen har satt upp för utgiftsområde 23. menar att en framgångsrik företagar- och utbildningspolitik är en förutsättning för att man ska nå dessa mål. Därför har det varit viktigt att medverka till ett förenklingsarbete, lägre skatter men också införandet av entreprenörsutbildning, lärlings- och yrkesutbildningar och förändringar av exempelvis 3:12-reglerna. Men det handlar också om det gemensamma EU-arbetet för att uppnå den gemensamma fiskeri- och jordbruksreformen. Jag har ett antal gånger, fru talman, tagit upp Miljömålsberedningens arbete. Det nuvarande uppdraget handlar om att föreslå etappmål det betyder vägar till en samhällsomvandling och vad som krävs för att uppnå en hållbar mark- och vattenpolitik. Att skogen hamnat i fokus är därför inte konstigt. Det finns frågor som vi nu behöver lösa tillsammans i Miljömålsberedningen. Det handlar om skyddsområden, hur mycket det ska vara, vad som kommer att krävas, hur lagen ska kunna förtydligas och hur en uthållig produktion ska ske. anser att det krävs en bättre balans mellan miljö och produktion. Många familjeskogsbrukares insatser sedan generationer tillbaka har haft stor betydelse för den biologiska mångfald som vi har. Men dialogen mellan brukare och myndigheter måste förbättras. Att skogen ur många perspektiv är oerhört värdefull råder det ingen tvekan om. Den ger en stor intäkt till statens finanser. Den ger en mängd arbetstillfällen. Den ger plats för av den biologiska mångfalden. Den är en kolsänka och syresättare. Den ger njutning. Den är ett skafferi. Och den är en plats för rekreation. Därför är det angeläget att vi inför en framtida markanvändning och uppfyllandet av Nagoyaprotokollet verkligen hamnar rätt. var oerhört tillfreds när överenskommelsen med gjordes den har redan varit uppe i debatten. Vi använder nu delar av innehavet som utbytesskog vid reservatsbildningar. Detta är, fru talman, ett oerhört smart grepp där vi kombinerar ekonomisk, ekologisk och social effektivitet. Regeringens förstärkning av skyddsinsatser är förstås oerhört värdefull. Det gäller också de medel som i forskningspropositionen gavs den skogliga delen med särskilt forskningsuppdrag på bioenergi. Det är mycket intressant i årets budgetbehandling att det inte har väckts några motioner från oppositionen rörande återinförande av djurskyddsmyndigheten. Jag tolkar det som att målmedvetna arbete för att främja en god djurhälsa verkligen har vunnit respekt och att det har varit framgångsrikt. Man har bland annat inrättat ett djurskyddsråd och tillsammans med genomfört särskilda insatser för att uppnå en effektiv och likvärdig djurskyddskontroll. Den av oppositionen hårt kritiserade överflyttningen av djurskyddskontrollerna från kommunerna till länsstyrelserna har också visat sig vara framgångsrik, trots vissa inkörningsproblem. Det ska villigt erkännas. Statskontoret har konstaterat att djurskyddskontrollerna har utvecklats och håller en högre kvalitet än innan förändringarna av kontrollansvaret gjordes. Riskvärderingarna har utvecklats. Djurskydd, som har tagits upp i dagens debatt, har varit en prioriterad fråga som drivit såväl nationellt som inom EU. klubbas ett djurtransportdirektiv, om max , i . Det direktivet har för övrigt folkpartisten varit rapportör för. Jag skulle vilja säga något till . för 3R togs upp. En utredare har föreslagit detta, och bereds frågan i . Vi bör få tillfälle att återkomma till detta. Sedan gäller det husdjursgenetiska resurser. ser jag att inte är här, men jag vill ändå informera om att har utarbetat en handlingsplan för en långsiktigt uthållig förvaltning av svenska husdjursgenetiska resurser . Det ska användas i det praktiska arbetet men också som underlag för forskningsinsatser. Här beskrivs också de medel som kan komma att behövas såväl ekonomiskt som kompetensmässigt. Det är angeläget att försök, utveckling och insatser görs för att minska växtnäringsläckaget, fru talman. Det handlar om minskad ammoniakavgång, säkrare och minskad användning av växtskyddsmedel, bevarande av den biologiska mångfalden liksom kulturvärden, klimat och energiinsatser. Det arbete som bland annat bedrivs inom Odling i Balans visar hur ett konventionellt brukande kan ske på ett hållbart sätt. Men också ekologisk odling har stor betydelse som en spjutspets och för att tillmötesgå människors efterfrågan. Regeringens satsningar på ekologisk produktion omfattar 500 miljoner för miljöersättningar och 125 miljoner för kompetensutveckling. Dessutom ligger under SLU:s forskningsanslag . Matlandet får 6 miljoner och . Formas får 12 miljoner, varav 500 000 går till biodynamiska forskningsinsatser. Detta, fru talman, var en liten exposé över insatser ett dynamiskt och konkurrenskraftigt näringsliv, en nyckelroll i energiproduktion, hög etik, omtanke och ansvarstagande samt ett bidrag till global utveckling. De mål som jag inledningsvis läste upp får också avsluta det här inlägget då de insatser jag beskrivit bidrar till att uppfylla dessa mål. Jag yrkar bifall till utskottets förslag i betänkandet och önskar god jul till alla som sitter i kammaren och till dem som sedan läser protokollet. 276 (C): Vi debatterar utgiftsområde 23 Areella näringar, landsbygd och livsmedel. Redan av namnet framgår att det är ett brett område. Ändå omfattar det inte allt som har betydelse för just areella näringars, landsbygdens och livsmedelsproduktionens utveckling. Låt oss ta infrastrukturens betydelse för en levande landsbygd. Möjligheten att transportera personer och varor över hela vårt land är helt avgörande för livskraft i hela landet. Det måste göras på ett hållbart och klimatsmart sätt. När det gäller möjligheten till digitala kommunikationer även på landsbygden är jag som centerpartist glad och stolt över den satsning som görs på bredband till byn, vilket regeringen gör i denna budget. 600 miljoner extra anslås till bredband för 20132014, varav 120 miljoner är medfinansiering via PTS och resten fördelas via landsbygdsprogrammet, som hanteras av det här utskottet. Snabba och tillförlitliga datakommunikationer är viktigt för människor och företag på landsbygden. Det är viktigt för att man ska kunna jobba på distans. Det blir klimatsmart och bidrar till färre transporter. Hela samhället och inte minst de areella näringarna står inför stora utmaningar. Vi har en växande befolkning i världen. prognostiseras befolkningen uppgå till 9 miljarder. Det innebär att vi får större efterfrågan på såväl livsmedel som råvaror. De gröna näringarna har uppdraget att producera livsmedel, drivmedel och råvaror som är biobaserade. Därmed blir ett av de viktigaste förslagen i budgeten en utredning om de gröna näringarnas konkurrenskraft, hinder och möjligheter för en framtida livskraftig primärproduktion. Det har talats om och funnits önskemål om en livsmedelsstrategi. får vi en utredning om det. Jag skulle gärna se att vi hade en parlamentarisk referensgrupp eller något liknande för att kunna koppla det framtida utredningsarbetet till . Man kunde gärna ha en konkurrenskraftsutredning och då sätta in livsmedelproduktionen i dess samhälleliga perspektiv. Som jag sade ökar världens befolkning. Livsmedelsproduktionen behöver öka. Vi är långt ifrån självförsörjande på livsmedel i . Vi ska förstås vara en del av en öppen ekonomi, men vi är sårbara om vi i stor utsträckning är beroende av import i en värld som går mot en ökande befolkning och en ökande efterfrågan på livsmedel. Vi behöver göra livsmedelsproduktionen fossiloberoende som en del i visionen att vi 2050 ska vara nettoneutrala när det gäller utsläpp av växthusgaser. Vi behöver öka livsmedelproduktionen utan att det sker på bekostnad av de mark- och vattensystem som produktionen är beroende av. Därför är det intressant att se vad som redan har gjorts. Det finns olika initiativ som Greppa Näringen och annat som gjorts och görs på frivillig väg och med rådgivning av både staten och egna organisationer inom de gröna näringarna. De har betytt oerhört mycket. Vi har näringsläckage som ligger på 1950-talsnivån. Problemet är att det inte minst i finns en mycket hög bakgrundsbelastning, alltså de gamla synderna, vilket bidrar till att vi under varma somrar fortfarande har algblomning och annat. Icke desto mindre behöver vi sluta kretsloppen av näringsämnen eftersom det handlar om behovet av fossila bränslen. Förhoppningsvis kan vi gå över till att använda biodrivmedel för att binda luftens kväve, men fosfor är en ändlig resurs. Det har talats om peak oil. Lika relevant är att tala om peak fosfor. I det perspektivet, fru talman, blir det höjda anslaget till för att minska matsvinnet inte bara en fråga om att minska matsvinnet utan lika mycket en fråga om att sluta kretsloppen. Det handlar inte bara om att få ökad klimatnytta i livsmedelskedjan. Sluter man kretsloppen, får man fokus på matsvinnet till exempel genom att sortera ut matavfall, blir det tydligt för hushållen att man kanske hanterar maten på ett felaktigt sätt. Man minskar matsvinnet, och vi kan göra både biogas och biogödsel av det matavfall som ändå uppstår. På samma sätt ger det ökade anslaget på 280 miljoner för biogasproduktion, innovativ biogasproduktion, som regeringen har i sin budget, möjlighet att både sluta kretsloppen och skapa förnybara drivmedel. skapar det nya affärsmöjligheter för de gröna näringarna. Vi har en oroväckande trend att svensk livsmedelsproduktion minskar. Det beror till stor del på minskande lönsamhet. Här har tidigare nämnts att det var mycket fokus på grisnäringen. gäller det mjölknäringen. Mjölkbönderna har en svår situation. Vi behöver därför vända trenden och använda de resurser som står oss till buds. Jag ser utredningen om hinder och möjligheter för primärproduktionen som ett sådant verktyg som är väldigt, väldigt viktigt att använda. Ett annat verktyg är EU:s gemensamma jordbrukspolitik. Vi går in i en ny budgetperiod, och vi vet att vi kommer att få en reformering. Då är det viktigt att den formas så att det blir enklare regler och likvärdiga konkurrensvillkor samt att vi gynnar aktiva brukare. Passivt brukande gynnar inte vare sig livsmedelsproduktionen eller livskraftiga företag. Därutöver behöver vi kunna ge ersättning för miljönyttor som marknaden inte betalar för. Det tror jag är ett av de viktigaste argumenten för medborgare. Om man som lantbrukare vet att man binder kol i marken eller skapar biologisk mångfald men inte får betalt för det via marknaden då är det relevant och riktigt att man kan få betalt via EU:s miljöstödsprogram. En annan viktig sak är att skapa förutsättningar för att den offentliga upphandlingen ska kunna ställa miljö- och djurskyddskrav, vilket också kan bidra till svensk livsmedelsproduktion. Där ser vi tydligt att de pengar som regeringen avsatt till nu börjar ge effekt i så måtto att kommuner kan ställa kloka, icke-diskriminerande miljö- och djurskyddskrav och på det sättet både få bättre kvalitet och gynna svensk produktion. Man får inte säga att det ska vara svenska regler, men man kan ställa kraven på ett sådant icke-diskriminerande sätt att det ändå blir utfallet. Här är det viktigt att understryka att den offentliga maten är ett av de prioriterade områdena i Matlandet . Det har vi stött, och fortsätter att stödja, inte minst genom att ge resurser till . Jag yrkar bifall till utskottets förslag i betänkandet. Avslutningsvis vill jag önska talmannen och kammarens ledamöter god jul och gott nytt år. 277 (KD): Vi rusar igenom betänkandena . Jag vill uppehålla mig vid ett par punkter. Värden för världen, det är inte så enkelt att säga. Ett l kan göra stor skillnad. Det är så att man får ta av sig och putsa glasögonen för att se skillnaden. Det kan vara en bra beskrivning på att det faktiskt är så att vi måste se att vi gör skillnad. Svensk landsbygd och svenskt jordbruk gör skillnad, som förebild och som föregångare med oerhörd kompetens och hög kunskapsnivå, med en hållbar produktion och en samverkan på olika sätt. Det är oerhört glädjande att se att den budget som ligger som förslag tar fasta på detta. Vi har tidigare från sverigedemokratiskt håll hört om en syn på den gemensamma EU-politiken som jag blir smått chockerad över. Jag tror att det är oerhört viktigt att vi jobbar i ett större perspektiv med de här frågorna. Det är viktigt att driver på att villkor för produktion ska vara likartade, åtminstone i , för att vi ska kunna vara med på lika villkor. Vi har dock med rätta ställt krav på djurskydd här hemma till exempel. Det ska vi fortsätta att göra, men vi ska också se till att höja nivån internationellt. Vi ska se till att fortsätta på det goda spår som vi har följt när det gäller att få djurtransporter att förändras. Jag förstår inte oppositionens borttagande av det som är ett stöd för att bedriva småskalig slakt. Det här är en av de få noll-komma-någonting eller vad det nu är som skiljer i våra budgetförslag. Det är faktiskt en linje i ett djurskyddsarbete att se till att kunna ha små slakterier som är nära djurproducenternas gårdar, där det här kan ske på ett bra sätt. Jag förstår inte riktigt att man plockar bort den delen när näringen själv säger att det här är någonting som man är glad åt, och man är positiv till att det också kan bedrivas i småskalig verksamhet. Lite rapsodiskt, men det är någonting som det är centralt att vi jobbar med, vill jag beröra matsvinnet. Vi slänger någonstans per person i det här landet. Det är inte klokt. Det är saker som kan användas. Här behöver vi fortsätta med tydliga mål. Miljömålsberedningen har lagt fram förslag. Regeringen har antagit några av dem som sina. Jag tror att vi ska fortsätta med den inriktningen och med att bli tydliga med att det här ska ned. Matsvinnet ska minska. Det är inte bara så att det svinn som görs ska användas på ett bra sätt. Som jag har sagt förut , fru talman, ska vi lära oss använda näsan och ögonen igen, det vill säga putsa glasögonen så att vi ser vad det är som går att bruka ett tag till. var inne på ett område som också är viktigt, nämligen att se att vi i den gemensamma jordbrukspolitiken har satsat resurser på att göra miljöinvesteringar, miljösatsningar. Där är lantbrukarna i de företagare som möjliggör ett gott ansvarstagande när det gäller miljöarbetet. Det är oerhört centralt att vi fortsätter på det inslagna spåret. Det är oerhört viktigt att vi också ser att det finns andra områden som tangerar detta. Många har kommit fram i den budgetdebatt som var före vår, men inte så många har berört det som jag tror är minst lika väsentligt för landsbygdens företagare jordbrukare eller inte och det är bredbandssatsningar. Det är oerhört glädjande att se att de resurser som föreligger med budgeten för året ger ytterligare investeringsmöjligheter som kan växlas upp med resurser från EU och på andra sätt, inte minst med eget ideellt arbete från landsbygdens boende som är vana att göra saker själva och som har fått vara vana att klara sig själva. I det här arbetet visar de återigen på den energi och kreativitet som finns. Nästa steg som behöver tas är att vi blir tydliga i hur de här näten framgent ska skötas, underhållas och driftas så att vi ger stöd till de projekt som finns för att ge föreningarna ett gemensamt nationellt agerande för att det ska vara hållbart ur ett framtidsperspektiv. Det finns ett område som jag med glädje leder i utskottet. Det sade jag vid förra debatten. Jag säger det med ännu mer glädje , nämligen uppföljning och utvärdering. Vi har tillsammans med näringsutskottet gjort en uppföljning av två delar av landsbygdsprogrammet. Vi tyckte gemensamt i utskotten att den uppföljning på tusen sidor som gjordes utifrån halvtidsvärderingen inte räckte, som någon sade. Nej, den gjorde nog inte riktigt det, därför att vi ser att det finns andra parametrar som också är viktiga. Att stärka självkänsla och självförtroende kan ge mycket mer ringar på vattnet än man tror, liksom att titta på vad det är som är viktigt för företagare, för mikroföretag som vi säger. Det mikroföretaget kanske är embryot till ett nytt , vem vet. Därför är det oerhört centralt att titta på detta och oerhört glädjande att denna rapport har kommit till. Utskotten ska gemensamt fortsätta lite grann in på det nya året med en uppföljning på detta. Jag rekommenderar den rapporten som god och nyttig helgläsning. Med det, fru talman, vill jag önska alla en god jul och ett gott nytt år. Och som sagt rapporten om landsbygdens frågor kan ligga på nattduksbordet under julhelgen. (Applåder) (forts. prot. 14 § Beslut om uppskjuten ärendebehandling Kammaren beslutade på förslag av förste vice talmannen att ärendebehandlingen skulle fortsätta vid arbetsplenum . Anmäldes och bordlades Motioner med anledning av prop. 2012/13:36 Snabbare betalningar 2012/13:C1 av (SD) 2012/13:C2 av m.fl. (S) betänkande 2012/13:AU2 Utgiftsområde 14 Arbetsmarknad och arbetsliv betänkande 2012/13:JuU1 Utgiftsområde 4 Rättsväsendet betänkande 2012/13:UbU2 Utgiftsområde 15 Studiestöd betänkande 2012/13:CU3 Privatuthyrning av bostäder 16 § Anmälan om interpellation Anmäldes att följande interpellation framställts 2012/13:180 Klimatvision till 2050 av (V) till miljöminister (C) Interpellationen redovisas i bilaga som fogats till snabbprotokoll . 17 § Anmälan om skriftligt svar på fråga Anmäldes att skriftligt svar på följande fråga inkommit 2012/13:181 Bistånd och sexhandel av Amineh Kakabaveh (V) till statsrådet (M) Svaret redovisas i bilaga som fogats till snabbprotokoll . 18 § Kammaren åtskildes . Förhandlingarna leddes av förste vice talmannen från sammanträdets början till och med 5 § anf. 39 (delvis), av talmannen därefter till och med 6 § anf. 70 (delvis), av förste vice talmannen därefter till och med 7 §, av talmannen därefter till och med 11 § anf. 178 (delvis), av förste vice talmannen därefter till och med 11 § anf. 212 (delvis), av talmannen därefter till och med 12 § anf. 253 (delvis) och av förste vice talmannen därefter till sammanträdets slut.