prot · GZ0999 · 2012-04-18 00:00:00 — Dessutom dämpar en bra arbetslöshetsförsäkring de samhällsekonomiska effekterna av lågkonjunkturen genom att upprätthålla köpkraften hos dem som blir arbetslösa. Med andra ord: Förutom det allra mest uppenbara för var och en, nämligen att det ska vara en skälig levnadsnivå vid arbetslöshet, är en bra arbetslöshetsförsäkring också en viktig beståndsdel i en fungerande samhällsekonomi. Det är bara att konstatera att den lilla spillra som finns kvar av den svenska arbetslöshetsförsäkringen inte längre förmår fylla någon av de här funktionerna. De differentierade avgifterna och de orimliga kvalifikationskraven har lett till att andelen arbetslösa som har rätt till ersättning har minskat från 2006 till . En klar majoritet av de arbetslösa i saknar alltså helt ersättning från a-kassan. Och de som ändå får ersättning får inte någon vidare valuta för sina inbetalda avgifter. Taket i försäkringen ligger ganska exakt under genomsnittslönen för en heltidsarbetande. Inte ens i de mest lågavlönade yrkena har en heltidsarbetande med genomsnittlig lön en teoretisk chans att få ut av tidigare lön från a-kassan. I verkligheten är det någonstans mellan av dem som har förlorat ett heltidsjobb som får ut i ersättning . Det här sammantaget gör den svenska arbetslöshetsförsäkringen till en av de sämsta i hela OECD-området. Det är fullständigt obegripligt hur regeringspartierna kan hävda att den här situationen är ett tecken på att arbetslöshetsförsäkringens roll som omställningsförsäkring har stärkts. För vem då? Lika märkligt är det att samma partier som har genomfört alla de här försämringarna påstår sig vara angelägna om att fler nu ska vara berättigade till en trygg inkomstförsäkring. Det är ju ni som har saboterat försäkringen, som var en ganska stabil inkomstförsäkring. Ännu märkligare blir det när man ser hur de här partierna kategoriskt avfärdar alla förslag om sänkta medlemsavgifter, generösare kvalifikationsvillkor och högre ersättningstak. Utan åtminstone någon av de här delarna finns det ju inga som helst utsikter att erbjuda just fler människor en inkomstrelaterad ersättning. Den enda förändring som regeringspartierna faktiskt är överens om att man vill genomföra är att göra det obligatoriskt att vara med i inkomstförsäkringen. Om det förslaget genomförs utan några andra förändringar av regelverket skulle det innebära så gott som ingenting. Det skulle innebära att de 36 000 personer som får ersättning från grundförsäkringen skulle ha en möjlighet att få en något förhöjd ersättning. Det är nämligen de som har uppfyllt de kvalifikationsvillkor som finns för att få en ersättning men som inte är med i en a-kassa. Det är alltså 36 000 av de närmare 200 000 arbetslösa som står utanför a-kassan. De skulle möjligtvis kunna få en lite högre ersättning. Men för den stora majoriteten av de oförsäkrade arbetslösa skulle ett obligatorium inte innebära rätt till någon som helst arbetslöshetsersättning. Däremot skulle de tvingas betala en avgift till en försäkring som de inte alls kan utnyttja. Vad regeringen skissar på, sammantaget, är över huvud taget inte en inkomstrelaterad arbetslöshetsförsäkring för alla, utan det är en ganska dålig grundtrygghetsförsäkring som uteslutande riktar sig till dem som redan är väletablerade på arbetsmarknaden men som även de som är oetablerade på arbetsmarknaden ska tvingas betala en avgift till. har presenterat en lång rad förslag på förbättringar och förenklingar av arbetslöshetsförsäkringen. Vi vill nämligen att alla som jobbar ska ha tillgång till en inkomstförsäkring värd namnet. Det bästa sättet att uppnå det är att ha låga avgifter, så att alla har råd att betala avgiften. Det handlar också om att ändra kvalifikationsvillkoren, så att man tar hänsyn till hur arbetsmarknaden faktiskt ser ut och så att människor har en chans att kvalificera sig för ersättning även om de råkar vara sjukskrivna . Sedan handlar det om ett tak som faktiskt ger de allra flesta löntagare en ersättning på och som följer löneutvecklingen genom en indexering, så att man inte halkar efter. De här förslagen skulle göra det både överkomligt och framför allt meningsfullt för betydligt fler att gå med i en a-kassa. Och det skulle ge en väsentligt större andel av de försäkrade en inkomstrelaterad ersättning och göra de dyra och orättvisa tilläggsförsäkringarna överflödiga. Kort sagt: Det skulle skapa förutsättningar för en sammanhållen och solidariskt finansierad arbetslöshetsförsäkring som är tillgänglig för alla löntagare. Men vi har också en del andra förslag för att förbättra försäkringen som vi tar upp i det här betänkandet. Vi vill också göra det möjligt för människor att vidareutbilda sig och ta fackliga och politiska uppdrag utan att riskera att förlora rätten till a-kasseersättning. Det borde vara en självklarhet i ett demokratiskt samhälle, men så ser det faktiskt inte ut . Däremot vill vi inte förändra systemet med a-kassor, för a-kassorna fungerar i grunden väldigt väl. A-kassorna har en effektivare och mer rättssäker hantering av sina utbetalningsärenden än exempelvis . A-kassornas branschkännedom och den naturliga kopplingen mellan fack och a-kassa är också någonting som vi värnar om och vill behålla. Däremot finns det mycket som kan bli bättre även i a-kassornas hantering. Vi vill minska administrationskrånglet, som har uppstått efter regeringens försämringar i försäkringen. Detaljkraven när det gäller vad som ska redovisas för att man ska ha rätt till ersättning är så orimliga att en majoritet av arbetsgivarna misslyckas med att fylla i arbetsgivarintyget på rätt sätt. Det skapar helt onödiga väntetider, stora kostnader och administrativt krångel med att skicka blanketter fram och tillbaka. Därför menar vi att det vore rimligare att införa enklare beräkningsmodeller som skulle öka förutsägbarheten och effektiviteten i handläggningen. Med samma motivering anser vi också att a-kassorna bör ta över utbetalningen av aktivitetsstödet. Även det skulle förenkla, och det är också helt rimligt eftersom det ändå är a-kassorna som räknar ut ersättningsnivån och som redan har alla system på plats för att sköta utbetalningarna. Sammantaget vill vi alltså inte bara förbättra själva försäkringens innehåll. Vi vill också minska byråkratin och administrationen i så hög grad som möjligt tvärtemot regeringen, får man väl säga, som rimligen skulle behöva bygga upp en ganska omfattande ny byråkrati för att kunna administrera sitt obligatoriska försäkringssystem. Det ska bli spännande att höra vad de borgerliga ledamöterna har för tankar kring hur ett sådant obligatoriskt system egentligen är tänkt att fungera. Jag tror att det är uppenbart att det finns väldigt tydliga skillnader i synen på arbetslöshetsförsäkringen och vilken roll den spelar för enskilda människors trygghet, för lönebildningen, för samhällsekonomin och för arbetsmarknaden. Jag ska inte trötta utskottet med att redogöra för alla de förslag till förbättringar och förenklingar av försäkringen som presenterar i det här betänkandet. Jag står självklart bakom alla förslag, men jag nöjer mig med att yrka bifall till reservation 3 och lämnar därmed vidare till nästa talare. 144 (M): Sedan Alliansen tillträdde har vårt främsta mål varit att öka sysselsättningen och därmed även minska utanförskapet. Jobben är vår viktigaste fråga. Vi vill att alla ska ha möjlighet till ett arbete och arbeta efter egen förmåga. Fler i arbete minskar klyftorna i samhället och säkrar en uthållig finansiering av välfärden. Med jobb kommer också gemenskap, trygghet och känslan av att vara behövd. När vi nu ser en oro i världsekonomin i form av en skuldkris behöver vi prioritera jobben och jobbpolitiken. Vi är medvetna om att det krävs mer än ett enkelt handgrepp för att långsiktigt öka sysselsättningen. Därför har Alliansen genomfört en rad olika reformer för att återupprätta arbetslinjen. Vi har gjort det billigare att anställa genom den sänkta arbetsgivaravgiften för unga och genom subventionerade anställningar som till exempel nystartsjobb. Vi har förbättrat matchningen genom att reformera Arbetsförmedlingen och förstärka kopplingen mellan utbildning och arbetsmarknad. Vi har gjort det mer lönsamt att arbeta genom jobbskatteavdraget, och vi har reformerat arbetslöshetskassan till att nu utgöra en omställningsförsäkring mellan två jobb. Reformer går inte att se en och en. Man måste se dem tillsammans i sin helhet, en helhet som har syftat till att återupprätta arbetslinjen. Det handlar om en kombination av utbildningspolitik och en aktiv arbetsmarknadspolitik för att skapa förutsättningar för tillväxt och sysselsättning men också om aktiva insatser för omställning. De reformer som genomförts har bidragit till att arbetsmarknaden fungerar bättre, att sysselsättningen har blivit högre och att arbetslösheten har blivit lägre än den annars skulle ha varit. Efter den förra finanskrisen repade sig sysselsättningen i mycket snabbt, och sedan Alliansen tillträdde har antalet sysselsatta ökat i befolkningen i stort. Totalt sett är drygt 200 000 fler personer i sysselsättning jämfört med . Allt fler människor tar ett avgörande steg från utanförskap och närmar sig arbetslivet. Detta är ingen slump, utan ett resultat av vår politik, och vi tänker fortsätta med en politik för att öka sysselsättningen och minska utanförskapet ytterligare. Den utmaning vi nu har är främst att få unga och utrikes födda i arbete så att dessa personer har ett jobb att gå till men också så att de kan bygga upp ett arbetsvillkor för att komma med i arbetslöshetsförsäkringen. Det är just ett motionsbetänkande om arbetslöshetsförsäkringen som vi debatterar . Arbetslöshetsförsäkringen är en omställningsförsäkring, en försäkring som syftar till att ge trygghet för den som går från ett arbete till ett annat. För att få del av försäkringen ska man ha arbetat i viss omfattning. Det är rimligt att det är jobb som är vägen till en arbetslöshetsförsäkring. Försäkringen består av två delar, dels en grundförsäkring där alla som uppfyller arbetsvillkoret, det vill säga har arbetat ungefär halvtid , kan kvalificera sig, dels en inkomstrelaterad försäkring där den som uppfyller arbetsvillkoret och som varit medlem i en a-kassa kan söka ersättning som bygger på en genomsnittlig inkomst. Det är naturligt att ersättningen ser olika ut beroende på om den sökande har valt att ansluta sig till den frivilliga delen av arbetslöshetsförsäkringen eller inte. Det är viktigt att det finns ett skyddsnät vid arbetslöshet, men lika viktigt är en aktiv arbetsmarknadspolitik för att främja omställningen till jobb. Det handlar dels om att skapa bättre förutsättningar för tillväxt och sysselsättning, dels om insatser för aktivitet och omställning. Alliansen satsar på en förstärkt arbetsmarknadspolitik i form av mer arbetspraktik, mer arbetsmarknadsutbildning och fler arbetsförmedlare. Vårt mål är full sysselsättning. Alla som kan arbeta ska arbeta efter egen arbetsförmåga. Det ska löna sig bättre att arbeta. Det ska vara enkelt och billigt att anställa. Matchningen ska utvecklas. Vi prioriterar arbetslinjen och en aktiv arbetsmarknadspolitik före höjd arbetslöshetsersättning. Lösningen är att rusta personerna så att de kan få en bra grund att stå på och bli anställbara. Socialdemokraterna talar i sin reservation om att arbetslöshetsförsäkringen inte fyller sitt syfte och att vi behöver en ny a-kassa. Men denna nya a-kassa synes i mångt och mycket vara en återgång till den gamla socialdemokratiska a-kassan med bland annat höjda ersättningstak och lägre medlemsavgifter. Detta skulle öka utgifterna för försäkringen, men hur detta ska finansieras berättar inte Socialdemokraterna. Vi noterar dock att nu även Socialdemokraterna anser att det bör ställas högre krav på aktivitet hos dem som är arbetslösa. Socialdemokraterna vill ha en frivillig försäkring som är solidariskt finansierad och som administreras av de fackliga organisationerna. Frågan om obligatorisk eller frivillig försäkring bereds nu i den parlamentariska . Det är ju bra att Socialdemokraterna här och är tydliga med var man står i frågan om ett obligatorium, men det är som bereder frågan. Även tar upp frågan om höjda ersättningstak och lägre medlemsavgifter, avdragsrätten för avgiften samt flera ganska omfattande förslag. På samma sätt som med Socialdemokraternas förslag ökar detta utgifterna för försäkringen, och här skulle det vara på sin plats att förklara hur detta ska finansieras. Tyvärr saknas den förklaringen. Är det möjligtvis så att det är kraftigt höjda skatter som är svaret? talar också om en obligatorisk a-kassa som man helt förkastar och i det sammanhanget också om den minskade anslutningen som varit till a-kassan. Jag vill då påpeka att utflödet från a-kassan har stannat upp och att man i stället har fått 90 000 nya medlemmar 2012. Vi välkomnar de förändringar som har gjorts för att stimulera till ett ökat medlemskap i a-kassan. önskar också höja ersättningstaket i arbetslöshetsförsäkringen, dock till en annan nivå än de övriga partierna, och anser att dagens a-kassa, jobbskatteavdrag och en alltför stor invandring är helt verkningslösa åtgärder och i mångt och mycket roten till det onda. Svaret på detta är förstås det omvända. Jobbskatteavdraget har stimulerat människor att arbeta och dessutom gett låg- och medelinkomsttagarna mer pengar i plånboken. Att arbetslöshetsförsäkringen ska fungera som en omställningsförsäkring är en central del av en väl fungerande arbetsmarknadspolitik. Är emot att jobben är det centrala och att människor ska stimuleras att arbeta? Och vad är en selektiv invandring, som nämndes här i talarstolen? tar i sitt särskilda yttrande upp begreppet arbetslivstrygghet där arbetslöshetsförsäkringen blir en allmän försäkring, liksom dagens sjukförsäkring, och där de två försäkringarna förs samman. Även vill höja ersättningstaket, dock till en betydligt lägre nivå än de andra oppositionspartierna. Arbetslöshetsersättningen hanteras och betalas ut av arbetslöshetskassorna. finns det 30 självständiga arbetslöshetskassor. Deltagande i arbetsmarknadspolitiska program ger som huvudregel rätt till aktivitetsstöd. Både Socialdemokraterna, tar i olika motioner upp frågan om hantering och administration av aktivitetsstödet respektive a-kassan. Vem som ska administrera a-kassan tas upp i i samband med frågan om ett obligatorium. I direktivet finns inget uppdrag att ändra och föra över flera myndighetsuppgifter till arbetslöshetskassorna. Att utbetalning av aktivitetsstödet sker med största möjliga effektivitet är givetvis nödvändigt och önskvärt. Det har blivit bättre och vi förutsätter att ett kontinuerligt förbättringsarbete pågår. För mindre än tillkännagav som sin mening att regeringen bör återkomma till dels med ett lagförslag som ger arbetslösa rätt att begränsa sitt arbetssökande , dels att se över försäkringens regelverk när det gäller den nuvarande begränsningen att en sökande endast kan få ersättning på deltid . Detta är komplicerade frågor. Regeringen har inte återkommit till med anledning av dessa två tillkännagivanden men har angivit att man ämnar göra så, vilket arbetsmarknadsutskottet välkomnar. kommer att fortsätta ta ansvar för , lägga fram finansierade förslag och se till att vi har en arbetslinje och en försäkring som också bidrar till omställning på arbetsmarknaden. Därmed vill jag yrka bifall till förslaget i betänkandet och avslag på samtliga motioner. 145 (V) replik: Jag skulle vilja ställa några frågor till om inställning till obligatoriet. påstår att man vill att fler ska omfattas av den inkomstrelaterade arbetslöshetsförsäkringen. Det står i betänkandet. avvisar man helt och hållet några som helst förändringar av arbetsvillkoret och gör det väldigt tydligt att man inte är beredd att öka utgifterna för a-kassan. Med tanke på att av de arbetslösa står utanför försäkringen, vare sig den är inkomstrelaterad eller ej, och att i praktiken har en inkomstrelaterad ersättning, nämligen av sin tidigare lön av dem som får någon a-kasseersättning undrar jag lite: Hur har tänkt att fler ska omfattas av den inkomstrelaterade arbetslöshetsförsäkringen givet att det inte ska ske några förändringar av arbetsvillkoret och att man inte ska höja taket i försäkringen? 146 (M) replik: Jag vill först och främst peka på frågan om obligatorium eller inte, alltså den obligatoriska eller inte obligatoriska arbetslöshetsförsäkringen, och vill då säga att det är som utreder detta. Frågan bereds ju. Det håller på just . Jag svarar inte på den frågan, för det vore att förekomma en utredning som jag själv inte sitter med i. Jag vet inte om gör det eller inte, men jag sitter inte med där och jag kan inte förekomma utredningen. Däremot kan jag när det gäller ersättningen säga att vi inte har några tankar på att höja ersättningstaket. Däremot finns det något annat vi gör. Vi prioriterar att människor får jobb. Vi tycker att det är oerhört viktigt att människor kommer i arbete. Det är för oss det viktigaste, och det nämnde jag i mitt anförande. För oss är det viktiga att människor kommer i jobb. Vi prioriterar den delen. Vi har dessutom fört och för en aktiv politik för just den delen. 147 (V) replik: Det är lockande att helt enkelt kasta tillbaka frågan: Hur tycker att den prioriteringen har gått med tanke på hur mycket arbetslösheten faktiskt har stigit sedan regeringen genomförde försämringarna av a-kassan och nedmonteringen av den aktiva arbetsmarknadspolitiken? Men det är lite väl billigt. Jag måste ändå säga att jag tycker att det är anmärkningsvärt att som representerar i arbetsmarknadsutskottet inte har någon uppfattning i frågan om arbetslöshetsförsäkringen ska göras obligatorisk bara för att det pågår en utredning. Såvitt jag vet är det ju den moderatledda regeringen som har gett en utredning i uppdrag att se över och utreda en obligatorisk a-kassa. Det är väldigt märkligt att de partier som står bakom utredningsdirektiven inte har någon åsikt om det är det här man vill genomföra eller inte. Att det pågår en utredning innebär ju inte att det sitter munkavle på partierna när det gäller att tala om vad de tycker i frågan. Sedan måste jag nog ändå säga att jag faktiskt tycker att backar från frågan. Det står i betänkandet att allianspartierna vill att fler ska omfattas av den inkomstrelaterade ersättningen. Jag upprepar frågan: Hur ska det gå till om ni inte tänker ändra arbetsvillkoren och om ni inte tänker höja ersättningstaket, eftersom det är så att en majoritet av de arbetslösa inte kvalificerar sig till ersättning och att en förkrossande minoritet av dem som får a-kasseersättning får en inkomstrelaterad ersättning ? Om man inte tänker ändra på några av de här sakerna, hur ska man då uppnå de mål som man i dagens betänkande påstår att man har? 148 (M) replik: Jag vidhåller när det gäller att jag inte tänker föregå den. Däremot kan jag konstatera en sak. Det är att enligt SCB har vi drygt 200 000 fler personer sysselsatta. Det har skapats drygt 175 000 nya jobb. Vi ser arbetslöshetsförsäkringen som en del i en helhet. Däremot kan jag också konstatera att , som representerar, har lagt fram oändligt många förslag. Det är jättebra att man lägger fram många förslag, men jag har inte sett någon som helst idé eller tanke på hur detta ska finansieras. ((V): Jodå!) Det finns i alla fall inte med här hur man har tänkt sig, och jag kan inte ställa frågan. Men jag utgår från att någonstans måste pengarna tas, och det brukar vara höjda skatter när är med. 149 (S) replik: Det var med stigande intresse jag lyssnade på anförande. Jobbskatteavdragen anförde som någonting som skulle ha förbättrat arbetsmarknaden. Forskningen säger att några jobbskapande effekter av jobbskatteavdragen inte är mätbara. säger att man har förbättrat matchningen. Det är så att öronen trillar av. Är det någonting som inte fungerar på svensk arbetsmarknad är det matchningen. Det är bara att gå till och höra vad de tycker om det här. De säger att det är skandal. Sedan säger i sitt anförande att arbetsmarknaden fungerar bättre och att arbetslösheten är lägre. Det är fullständigt anmärkningsvärt, fru talman, att man kan ha en sådan verklighetsbeskrivning som inte finns över huvud taget någonstans. Det är fel från start till mål. Det är inte en siffra rätt. Det var bara ett konstaterande om ett mycket märkligt anförande, men vill jag ställa några frågor, fru talman. Det skulle vara spännande om kunde svara på dem, eftersom inte fick svar över huvud taget på sina mycket enkla och väl berättigade frågor. Jag skulle vilja att förklarade hur hon menar att en försämrad a-kassa minskar arbetslösheten. Det tycker jag skulle vara spännande att få höra. Sedan skulle jag vilja ställa en av mina klassiska frågor, som jag inte har fått svar på men som jag ändå hoppas och tror att jag ska få utredd. Vilken nivå på ersättningen är den optimala för att man ska uppnå de effekter som vill uppnå med sin arbetslöshetsförsäkring? satte man som högsta ersättningsnivå. Det skulle med dagens löner motsvara ca . Uppenbarligen var den nivån för hög 2006 eftersom man ligger kvar på den nivån . Men vilken nivå behöver man ha på arbetslöshetsförsäkringen för att uppnå de effekter man vill uppnå? 150 (M) replik: Jag har bara en liten kommentar. När ställde sig i talarstolen tog det innan han sade ordet misslyckad två gånger. Jag noterade bara att det kom sex sju åtta gånger . Kanske lite enahanda, men brukar använda det ordet. Vi återvänder till a-kassan! Som jag sade förut är arbetslöshetsförsäkringen en omställningsförsäkring mellan två jobb. Vi prioriterar att människor kommer i jobb framför att de blir kvar i arbetslöshetsförsäkringen. Det är vårt mål, som jag sade i mitt anförande. Vi prioriterar att lägga krutet på att människor kommer tillbaka i arbete. Det måste vara det mest väsentliga. Målsättningen hos en person som blir arbetslös kan inte vara: Här ska jag vara kvar! Målsättningen är att komma tillbaka i arbete. Vi har vidtagit massor av olika åtgärder för att människor ska få arbete och för att de ska bli anställbara. Utbildning, som även Socialdemokraterna pratar om, är en del. Att se till att personer slutför sin utbildning och att de får kompletterande utbildning är en del av ett stort paket. Att sänka arbetsgivaravgifterna för unga är ett sätt att få unga i arbete. Halveringen av restaurangmomsen har gett fler jobb. Jag tycker inte att det är ett misslyckande, som ofta brukar säga. Jag sade förut att vi hade fått fler sysselsatta, 213 000 personer fler . Vi har fått drygt 175 000 nya jobb. Är det att förakta? Är det ett misslyckande? 151 (S) replik: säger att jag ofta använder ordet misslyckat här i kammaren. Det beror på att jag debatterar regeringens arbetsmarknadspolitik när är här. Det är alltså inte så konstigt. vill inte diskutera a-kassan över huvud taget, för målsättningen är att folk ska komma i arbete. Men sanningen är att arbetslösheten stiger. Långtidsarbetslösheten biter sig fast, och ungdomsarbetslösheten är en katastrof. Det är sanningen. ger inte folk någon möjlighet att komma i arbete. Men jag är en tålmodig person och tror egentligen gott om människan. Jag skulle, fru talman, vilja att förklarade för mig hur en försämrad a-kassa minskar arbetslösheten. Jag ska nöja mig med den enda frågan den här replikomgången. Ni säger att försämringen av arbetslöshetsförsäkringen är den enskilt viktigaste åtgärden för att komma åt arbetslösheten. Det är ingenting som jag hittar på, utan någonting som regeringen och ni i allianspartierna i utskottet säger och som står i betänkandet. Ni använder i och för sig inte ordet försämringen, utan talar om förändringarna eller reformerna i arbetslöshetsförsäkringen. Jag tycker att det är fullständigt berättigat, fru talman, att förklarar hur en försämrad a-kassa minskar arbetslösheten. 152 (M) replik: Jag har sagt det tidigare, och jag säger det igen: Det är en omställningsförsäkring mellan två jobb.