prot · GZ0997 · 2012-04-16 00:00:00 — Tvärtom finns det stora risker med att sänka lönerna att det driver hela ekonomin nedåt och att det finns spridningseffekter som gör att lönenivån i hela samhället sjunker på ett sätt som inte är bra. Detta är dock ett exempel på ett område där politiker egentligen inte ska lägga sig i, så man kan undra: Varför lägga så mycket energi på den frågan och inte på förslag vi kan rösta om här i ? 55 (C) replik: Ungdomsarbetslösheten är en av de absolut viktigaste frågorna för svensk politik och därmed för . Som jag har belyst i mitt anförande och i tidigare replikskiften med och har vi en hel palett av förslag, från början till slut det handlar om skola, det handlar om gymnasieskola, det handlar om högre utbildning och det handlar om företagande. Det handlar även om arbetsmarknadens funktion. Där ser vi att även har varit väldigt tydligt. Vi skulle aldrig drömma om att lägga oss i en lönebildning när det gäller vare sig lagstiftning eller någonting annat. Detta är något för arbetsmarknadens parter. Däremot är vi en folkrörelse, ett parti och en tankesmedja, och vi har belyst lösningar vi nu ser att många andra plockar upp däribland Handels. borde lägga mer tid på att fundera på vad vi har gjort fel med socialdemokratiska regeringar. Tyvärr har vi under Alliansen inte lyckats göra allt vi måste göra för att sänka ungdomsarbetslösheten och gå vidare. 56 PER (MP) replik: är ett parti som har pratat väldigt mycket om många frågor. Det jag tänkte lyfta upp här är småföretagens situation, där har pratat mycket och ofta. Det är lite intressant nu med borgerliga regeringar, där har ingått, och då vi har haft centerpartister som har hållit i näringspolitiken. Vad har egentligen effekterna blivit för näringsklimatet? Hur ser det ut för småföretagen runt om i vårt land? Det låter ibland, till exempel på , som att det har blivit en gyllene ålder för företagande i med den sittande regeringen. Det är en bild som jag känner väldigt lite igen mig i när jag är ute och pratar med företagare både här i och i resten av landet. De har sett, precis som jag, att kostnaderna för att anställa för de små företagen har höjts av den här regeringen. Det första man gjorde när man tillträdde var ju att ta bort den nedsättning av arbetsgivaravgiften som hade varit med och genomfört, som gjorde att det blev ganska kraftigt ökade kostnader för att anställa människor. Det har man inte återfört, utan det står fortfarande kvar på samma nivå. har också föreslagit att man ska göra en ytterligare underlättnad för småföretagen genom att ta bort sjuklöneansvaret. Det är ett system som skapar osäkerhet hos företagare när de anställer. Man vet inte om en anställd kommer att bli sjuk, och då får man inte bara ett produktionsbortfall, utan man får dessutom med sjuklöneansvaret en kostnad för den anställde som är sjuk. Vi i har finansierat att ta bort det. och regeringen har valt att ha kvar det fortfarande, att ha kvar det negativa lotteri som det innebär för småföretagen. Regelförenklingen är också ett område där vi gjorde en överenskommelse med de borgerliga partierna redan för två mandatperioder sedan om att vi skulle få ned regelbördan för svenska företag . Men också där har regeringen misslyckats med att nå det mål som vi var överens om. Det är djupt bekymmersamt att man på område efter område pratar väldigt mycket men åstadkommer väldigt lite. Jag vill fråga : Är du nöjd med hur det ser ut för småföretagare? Tycker du att regeringen har lyckats åstadkomma ett bättre företagsklimat i ? 57 (C) replik: Den på Socialdemokraternas partihögkvarter som kom på sloganen Stolt men inte nöjd är ett geni. Det är en slogan som förtjänar att återvändas om och om igen och inte minst på det här området. Jag är stolt över att på olika sätt ha varit med och bidragit till två valvinster för Alliansen och två mandatperioder, som det kommer att bli, med centerpartistiska näringsministrar, för det har inneburit att vi i modern tid har haft regeringar som har åstadkommit regelförenklingar och kostnadssänkningar för företag. Alla andra regeringar i jämförbara situationer har åstadkommit det andra, inklusive de regeringar som var med och stödde. Jag träffar också småföretagare, väldigt många, och de är, precis som Per säger, sunt kritiska till att det inte händer mer. Ofta sitter jag och nickar instämmande. Jag driver också på för att det ska hända mer på det här området, så jag är absolut inte nöjd. Vi ska fortsätta att göra mer företagsamt, men vi kommer inte ifrån det faktum att den här regeringen är den första som har börjat ta steg åt rätt håll. Alla andra, oftast socialdemokratiska, ibland med stöd, har gjort det dyrare och krångligare att vara företagare. Det bröt vi, och det är något som vi kommer att fortsätta med. Vi kommer absolut inte att gå fram med förslag om kilometerskatt en skatt på avstånd och antiintellektuella åtgärder som slår mot företagande i hela landet. Det löftet kan jag ge å hela Alliansens vägnar. En sådan politik kommer vi inte att genomföra, för det vore skadligt för svenskt företagsklimat. 58 PER (MP) replik: Antiintellektuell var ett roligt ord att använda i den andemeningen. Jag tycker att det var ganska mycket i anförande som i den meningen också var ganska antiintellektuellt. Det var ju en lång lista på saker som skulle vilja få igenom men som man inte får igenom i regeringen därför att man gång på gång viker ned sig, lägger sig och tvingas ge upp alla ambitioner. Den listan börjar bli väldigt lång . Men var det några frågor, till exempel ett avgiftssystem för biltrafiken. Vi får se hur det går för att få igenom den politiken i regeringen. Men jag tror att väljarna är ganska ointresserade av partier i regeringsställning som bara pratar men inte lyckas få igenom den politik de pratar om. Då blir man ganska ointressant, . Det är i så fall ett ganska ointellektuellt sätt att arbeta. Jag är bekymrad över att säger att han är stolt. Det är svårt att se hur han kan vara stolt över att så gott som inga företag har upplevt att de har fått någon minskad regelbörda. När man frågar företagarna är det nästan ingen som säger det. Det är svårt att förstå hur man kan vara stolt när man, som första åtgärd, har gått in för att höja kostnaderna för att anställa för småföretagen. I stället har man genomfört sänkningar av arbetsgivaravgiften för unga som framför allt har gått till stora företag. Vad är det för småföretagarpolitik, ? 59 (C) replik: Jag tycker inte alls att det är svårt att vara stolt över att på olika sätt få vara del av den regering som har gjort det enklare och billigare att starta och driva företag. Alla andra regeringar, oftast socialdemokratiska och ibland med som stödparti, har gjort det svårare, krångligare och dyrare. Det här tycker jag inte alls är konstigt att vara stolt över. Jag tycker inte heller att det är konstigt att inte vara nöjd med det utan att man vill fortsätta. Jag köper heller inte att det skulle vara antiintellektuellt att driva förslag som vi ännu inte har fått igenom. I har vi en lång lista med saker som vi kan pricka av, sådant som vi har initierat och sådant som har blivit verklighet. Det handlar om restaurangmoms, det handlar om RUT-avdrag, det handlar om miljöbilspremie jag skulle kunna stå här , men den gula skylten säger att det får jag inte. Det jag kan lova dig är att vi fortsätter att driva på för ett bättre småföretagarklimat i . Och vi är de första som har lyckats, inte så mycket som vi skulle vilja, men vi fortsätter med detta. 60 (SD) replik: Jag vill tacka för en intressant föredragning av lite centeridéer och olika förslag. Däremot förstod jag inte alltid riktigt kopplingen till regeringens vårproposition. Var det här frågor som försökte få in i vårpropositionen men misslyckades med, eller vad var poängen? har ju varit det kanske mest drivande partiet bakom restaurangmomssänkningen. Vi har kunnat se en prisökning på restaurangernas nettopriser, som helt saknar motstycke i svensk historia, på grund av momssänkningen som har gjort det möjligt att öka nettopriserna med någonstans , som vi har sett någon mätning visa på, till exempel i . Med andra ord: Om man hade en förhoppning om att slutpriset skulle sänkas i betydande omfattning tror jag inte att vi har sett några sådana tendenser . Det fanns ett annat motiv. Det var att man skulle öka marginalerna hos krögarna så att de skulle ha mer marginaler, inte till vinst i första hand utan för att anställa. Hur har det gått med det? Ja, det kanske är svårt att säga . Men vi kan konstatera att Hotell- och restaurangfacket släppte en rapport där man menar att arbetslösheten inom den här branschen har ökat kraftigt . Min fråga till är om du är nöjd med reformen så här långt. Har den varit värd 5,4 miljarder? Och hur mycket fel ska det egentligen behöva gå för att ska backa från ett förslag? 61 (C) replik: Precis som själv sade är det fortfarande ganska tidigt inne i reformen, så det är nog för tidigt att göra några större utvärderingar. När säger att reformen har inneburit prisökningar och inte prissänkningar tyder det väl på att han äter mer i egen servering där ju priserna har höjts och mindre på där de tvärtom har sänkts. Jag skulle vilja säga att dina frågor är lite för tidigt ställda. 62 (SD) replik: Jag levde inte riktigt i föreställningen att restaurangmomsen enbart berör riksdagsrestaurangen. Faktum är att om nettopriserna hade legat kvar efter på restauranger runt om i hade priserna gått ned lika mycket som momsen har sänkts. I stället har vi sett en prissänkning som uppskattas till på slutpriset. Då har ju de övriga legat kvar genom höjda nettopriser, det vill säga kraftigt ökade marginaler för krögarna. Då undrar jag vart de pengarna tog vägen? Ledde de till ökade anställningar? Ja, det kanske är svårt att säga, men de enda indikatorer som vi har pekar på en ökande arbetslöshet inom branschen. Därför tycker jag att det är relevant att redan nu fundera lite över den här reformen. 63 (C) replik: Ja, det är alltid relevant att fundera över och utvärdera alla reformer som man genomför. Men som sagt är det lite tidigt inne i den här reformen, så det får vi nog återkomma till. 64 (V) replik: Man behövde tydligen inte vara mer rädd än så om 5 miljarder. För sedan kom en forskningsrapport som visar att de låga lönerna i var en bidragande orsak till finanskrisen. IMF har konstaterat att de kraftigt ökade inkomstskillnaderna var en grundläggande orsak till krisen. Människor med låga inkomster tvingas skuldsätta sig för att kunna bo och leva, medan rika som bara blir rikare söker nya sätt att få avkastning på sitt kapital, vilket i sin tur påverkar finansmarknaden. Vi vet dessutom att ett lands arbetsmarknad och lönenivå starkt påverkar landets sociala och ekonomiska utveckling. toppar nu budgivningen med hur låga lönerna kan bli och lägger fram ett förslag som gör att ingångslönerna på arbetsmarknaden ska kunna sjunka , och det som de vet att ingångslönerna är helt avgörande för andra löntagares löneutveckling. är i och för sig i gott sällskap. Först ut var finansministern som menade att anställda inom hade för höga lägstalöner; 17 000 var för mycket för en undersköterska. Därefter tog stafettpinnen och föreslog att ingångslönerna i kommuner och landsting borde sänkas . Men toppar som sagt ligan och föreslår att en undersköterska ska få en lön på . Med förslag skulle en undersköterska behöva jobba mer än för att få samma inkomst som ordförande har . Det är centerpartistisk rättvisa. Det är tydligen nya välfärdsland. Min fråga till blir därför: Hur låga ska lönerna bli för att ni ska anse att de är tillräckligt låga? Och varför är arbete värt så mycket mer än en undersköterskas? 65 (C) replik: Jag levde i tron att hade varit här och deltagit i debatten och lyssnat. Många av hennes frågor är redan besvarade. Varken eller någon annan har flörtat med tanken att vi ska ge oss in politiskt i lönebildningen. Jag vet inte om tycker det, men varken , regeringen eller någon annan jag har hört driver den politiken. Därför är det givetvis omöjligt för mig att säga hur låga eller höga olika löner ska vara. vill och får ibland vara med i den sammanslutning som kallas arbetarrörelsen. Utifrån det vore det intressant att höra vad tycker om de olika initiativ som har tagits för att minska ungdomsarbetslösheten. I debatten har vi hört om och om det senaste handelsavtalet, och det finns andra exempel. Vad tycker och om dessa initiativ från parterna för att möta ungdomsarbetslösheten? 66 (V) replik: Det är tydligt att inte har tagit del av den debatt som pågått där partiledare efter partiledare och finansministern deltar i lönerörelsen. Det är en helt ny situation i svensk lönerörelse. var först ut. stod han på och sade att ingångslönerna i kommunerna är för höga. tog sedan stafettpinnen och föreslog att ingångslönerna i kommunerna skulle sänkas . Sedan kom och tyckte att var mer rimligt och över hela arbetsmarknaden. Det skulle innebära att en undersköterska skulle kunna få så låg lön som . Hon skulle alltså behöva jobba mer än för att få samma lön som din partiordförande har . Det är detta som den ekonomiska debatten har handlat om , och det är inte så konstigt eftersom hela regeringens politik går ut på att sätta press på lönerna nedåt. Jobbskatteavdrag, försämrad sjukförsäkring och a-kassa och att slå sönder den fackliga organiseringen är ett tydligt mönster i er politik. Varför ska en undersköterska jobba mer än för att få samma lön som får ? 67 (C) replik: Jag fick inget svar på min enda fråga om det inte är bra med de initiativ som parterna tar för att sänka och gärna även knäcka ungdomsarbetslösheten. hävdar att ministrar med flera deltar i lönerörelsen bara genom att uttrycka en åsikt eller en tanke. Utifrån det är vi alla lika goda kålsupare, inte minst som verkar ha väldigt mycket åsikter om vad löner ska ligga på och så vidare. De tankar som har framförts av och om att man ska hitta nya instrument för att kombinera arbete och utbildning till en inledningsvis lite lägre lön tas också upp av parterna. Det tas upp av fack och arbetsgivare, och det finns ett sug efter det bland ungdomar. Är det inte bra? Jag tycker det, men frågan är vad tycker. Det får vi inget svar på. 68 (SD): Jag har getts för att kommentera regeringens budget, men jag måste i ärlighetens namn medge att det hade räckt med en halv minut. Antalet satsningar på sysselsättning i regeringens budget är nämligen noll. Det är märkligt att satsningar på jobb lyser med sin frånvaro med tanke på att vi har en hög och dessutom stigande arbetslöshet . när Alliansen tog över regeringsmakten hade vi enligt nuvarande regering massarbetslöshet. Då var arbetslösheten betydligt lägre än . Låt mig ställa en fråga till , om finansministern vågar spekulera en bit in : När tror att vi kan vara tillbaka på samma nivåer som vi hade 2006? Med andra ord, när tror att kan ha en arbetslöshet som närmar sig massarbetslöshet i stället för dagens högre nivåer? Arbetslöshet beror delvis på konjunkturläget, men till största delen är den strukturell. Regeringen pekar i ut två grupper som är särskilt drabbade, ungdomar och invandrare. Vad gäller ungdomsarbetslösheten har det förekommit en hel del sifferexercis . Det har förekommit siffror från . är en vanligt förekommande siffra, men många menar att den inkluderar studerande som ju i många fall faktiskt vill studera. Handelsminister sade i kammaren att den egentliga ungdomsarbetslösheten är och menade att den alltså skulle vara lägre än arbetslösheten i stort. Jag tror att verkligheten ligger någonstans däremellan. Vi kan dock konstatera att ungdomsarbetslösheten är oroande hög. Bryter vi ned ungdomsarbetslösheten ytterligare finner vi delförklaringar. Den mindre delförklaringen är att det har funnits en oförmåga att skapa sysselsättning i glesbygd och på mindre orter. Huvudförklaringen är dock även här invandringen. När vi bryter ned siffrorna ser vi att en hög andel ungdomar har invandrarbakgrund, och det är i denna grupp vi hittar den högsta arbetslösheten. Sammanfattningsvis kan man säga att i de två grupper som regeringen pekar ut ligger förklaringen till arbetslösheten i den svenska invandringspolitiken och till en mindre del i oförmåga att skapa jobb i glesbygd och på småorter. Vad gäller den senare gruppen lyser satsningarna helt med sin frånvaro, men vad gäller invandringen läggs stort fokus på att få upp sysselsättningen. har haft massinvandring . Jag menar att det är ett rimligt begrepp. Om och Socialdemokraterna använder begreppet massarbetslöshet som ett sätt att beskriva situationen när vi har 400 000 arbetslösa menar jag att man kan beskriva det som massinvandring när vi under bara har haft en invandring på uppemot miljonen, vilket utgör av befolkning. Till detta rullar många miljarder . När vi sverigedemokrater var nya i hade vi en liten förhoppning om att Alliansen skulle prioritera om och införa en mer ansvarsfulls invandring och på så sätt lösgöra ett visst reformutrymme. Därför föreslog vi för Alliansen så sent som att vi skulle diskutera ett femte jobbskatteavdrag för att minska barriären in på arbetsmarknaden. Genom en ansvarsfull invandringspolitik kunde vi skapa ett reformutrymme som skulle möjliggöra ett nytt jobbskatteavdrag, men regeringen tackade hör och häpna nej. Man avvisade alltså sänkt skatt på arbete finansierat med en ansvarsfull invandring för att i stället finansiera en ansvarslös invandring genom höga skatter på arbete. Är detta den borgerliga arbetslinjen? Jag skulle gärna höra hur förklarar denna prioritering för Alliansens väljare. I kölvattnet av massinvandringen, fru talman, har det kommit en massarbetslöshet. Det behövs åtgärder. Regeringens huvudsakliga åtgärd är diskriminering. införde man instegsjobben. Det är en lönesubvention där vi skattebetalare bekostar av anställningen när man anställer invandrare. I princip göre sig svenskar alltså icke besvär. aviserar man planer på nystartszoner som går ut på att man sänker skatterna kraftigt i vissa delar av landet, företrädesvis i de delar där det är liten andel svenskar. Vi sverigedemokrater tror inte att diskriminering är en hållbar väg för en stabil samhällsutveckling och ber regeringen att tänka om. instiftade man nya regelverk för arbetskraftsinvandringen. hade vi en behovsprövad arbetskraftsinvandring där vi sade att om vi saknar kompetens och arbetskraft inom en viss sektor ska vi vara öppna för att människor från andra delar av världen ska kunna komma hit och ta de jobben och på så sätt bidra till samhället och själva få en inkomst. har man avskaffat behovsprövningen. Effekten har blivit att framför allt den lågutbildade arbetskraften ökar. Det är framför allt restaurangbiträden och städare som det har blivit fler av och som har kommit till . Med det kommer självklart en undanträngningseffekt. Vi har hög arbetslöshet i . När man ska konkurrera om jobben med hela världen blir det så klart en viss undanträngning av den svenska potentiella arbetskraften. Arbetsmarknaden fungerar inte så bra. Matchningen är för dålig mellan arbetslösa och jobb, och matchningen är för dålig mellan utbildning och efterfrågan på arbetsmarknaden. Det bör vara en målsättning att se till att fler studerar sådant som leder till jobb. På grund av avsaknad av jobbpolitik i vårbudgeten tar jag mig friheten att backa några månader och kommentera regeringens senaste jobbsatsning, det vill säga sänkningen av restaurangmomsen. Det skulle ge jobb på krogen. Det tycks vara i linje med regeringens jobbpolitik att man prioriterar servicejobb som medför att man omfördelar resurser inom ekonomin snarare än att man försöker få ekonomin att växa för att på så sätt skapa tillväxt. Det är högst oklart vad man egentligen ville uppnå. Först pratade man om att man skulle skapa 20 000 jobb. De blev drastiskt färre och skulle kosta och jobb. verkar man inte ha lyckats med det heller. Man pratade om att maten skulle bli billigare. räkmacka på riksdagskaféet är fortfarande lika dyr. Inte har restaurangbranschen vuxit. Momssänkningen tycks i stället ha haft som effekt att fler restaurangägare får mer pengar rakt ned i fickan på riksdagskaféet liksom på andra restauranger i landet. Vi efterfrågar större satsningar på välfärden. Vi ser ett ökande behov inte minst inom vården. Växande framtida vårdbehov och nya vårdmöjligheter kommer att kräva mer resurser. För att kunna matcha det behövs framåtsyftande satsningar . Vi efterfrågar investeringar i infrastruktur och elproduktion, inte minst i kärnkraft som är viktig för att vår exportindustri ska fungera väl och ha tillgång till billig och pålitlig el. Jag vill vara tydlig och säga att vill att man ersätter de gamla reaktorerna med nya. Vi är också öppna för att man bygger ut kärnkraften. På så sätt är vi sverigedemokrater en garant för en långsiktighet i energipolitiken. Vi kommer att ge stöd oavsett block för en bred överenskommelse om en hållbar energipolitik där kärnkraften står i centrum för en fortsatt stabil och tillförlitlig elproduktion. De senaste årens turbulens på finansmarknaderna har lett till risker inom finanssektorn. I vårpropositionen slår man fast att man kommer att ställa högre krav på bankerna att hålla kapital. Det påminner om den krisåtgärd som vidtogs då man inrättade en stabilitetsfond, det vill säga en fond som skulle fungera som en buffert om bankerna gick alldeles för dåligt. Bufferten skulle finansieras av bankerna själva. Vi kan redan nu konstatera att över 20 miljarder har skjutits in i fonden från staten, som bankerna har haft bonusfest och gjort rekordvinster. gjorde de fyra storbankerna i i vinst. Om man slår ut det på hela befolkningen motsvarar det för en vanlig svensk familj. Det är pengar som alltså har gått till ren vinst hos de fyra storbankerna. Miljardrullningen till bankerna talar om en dåligt fungerande sektor. Jag vet att finansministern har kommenterat detta . Någon har räknat fram att har kritiserat bankerna 20 gånger . Det vore intressant att veta om regeringen kommer att göra något mer än bara prata om problemet. Trots att vi ser behoven här och missar regeringen sin chans att göra fler aktiva insatser . Genom att göra en ansvarslös och internationellt sett extrem invandringspolitik ännu mer ansvarslös och ännu mer extrem har regeringen effektivt sett till att binda upp allt ekonomiskt reformutrymme. Följaktligen ser vi inga satsningar på jobb och tillväxt i årets budget. Finanspolitiken står stilla och de strukturinriktade förslagen är knappt nämnvärda. 69 (V) replik: går ca 8 miljarder av våra skattepengar till privata vinster i privata bolag inom vård, skola och omsorg. Det motsvarar ca 20 000 anställda. Pengarna går framför allt till riskkapitalbolag. Inom handikappomsorgen är det en total dominans av riskkapitalbolag; det är inga små gulliga bolag som tar emot skattepengarna. Såväl sjukvård som äldreomsorg och utbildning har större avkastning på eget insatt kapital än näringslivet i övrigt. Omsorgen har hela 37 procents avkastning. Det kan jämföras med elbolagen som har , eller finanssektorn som har . Därför frågar jag : Varför vill ha riskkapitalbolag i välfärden? Varför vill tvinga kommunerna att privatisera inom äldreomsorgen? Vore det inte bättre att våra skattepengar går till det de är avsedda för och inte ned i riskkapitalisternas plånböcker, det vill säga att de går till omsorgen om de äldre så att de äldre får det som de har rätt till, till utbildning för våra elever och till att sjuka får vård? 70 (SD) replik: Det viktigaste för en skattebetalare är nog att få valuta för skattemedlen. Om ägandeformen är privat eller offentlig är inte det avgörande. Vi sverigedemokrater ser hur man har tillåtit alltför stora vinster och alltför stora marginaler inom flera verksamheter. Det gäller många verksamheter där privata företag utför välfärdstjänster. Det är något som vi måste strama upp genom bättre regelverk och bättre tillsyn. Tillsynen är katastrofal när det till exempel handlar om vård av unga. Det måste stramas åt.