prot · GZ09107 · 2012-05-02 00:00:00 — Forskning och utveckling krävs för att utveckla den ekologiska produktionen. eller någon annan institution behöver utveckla en utbildning för ekologiska producenter. Vidare behövs ett kunskapsstöd för kommunernas kostansvariga och inköpare om hur de kan köpa in mer ekologiskt på ett bra och billigt sätt. För att få fart på försäljningen av ekologiska livsmedel i detaljhandeln kan det behövas säljfrämjande åtgärder i butikerna. Det handlar om informationsinsatser direkt till konsumenterna om vad som är ekologisk odling och varför det är nödvändigt i ett samhälle att få ut fler ekologiska produkter på marknaden. Det är dock ställt utom allt tvivel att den offentliga konsumtionen måste öka mycket mer för att skapa det nödvändiga marknadstrycket och därmed också öka tillgången på ekologiska produkter från producent till konsument. Biogasen är en del av landsbygdens framtida utvecklingspotential. Denna omställning har bara börjat. Det finns stödmöjligheter via landsbygdsprogrammet. Men för många lantbrukare har investeringar i tillkommande infrastruktur, som ledningar till uppgraderingsanläggningar, blivit ett hinder för nya satsningar inom området. Det behövs mycket mer innovationskraft och mod för att komma dit. Dels behöver vi få en större förståelse för biogasens omfattande betydelse avseende framtida drivmedel till fordon men också i form av ny hållbar energi som kan säljas till privatkunder och företag, dels behöver vi få ut mer produkter på marknaden både till konsumenter och till företag som ökar trycket på att få fram mer biogas. Jag och mina socialdemokratiska utskottskolleger besökte några bröder som hade produktion i . De höll på att bygga upp en biogasanläggning som delvis finansieras av medel via landsbygdsprogrammet. Det var fascinerande att höra på brödernas innovationstankar från att bli självförsörjande av el till att ta hand om gödsel på ett smart och hållbart sätt, och allt detta bara genom att skapa en bra biogasanläggning som driver generatorer för jordbrukets elproduktion och som skulle försörja delar av den omkringliggande byn med el. Det finns alltså ett antal liknande anläggningar som kan bli förebilder och som givetvis ska premieras. Detta är ett sätt att utveckla landsbygdens möjligheter till nya hållbara inkomstkällor. Det är också ett sätt att visa på vilka möjligheter det finns till helt nya lösningar för framtidens energiutmaningar. I den förändring av landsbygdsprogrammet som övervägs ökar också anslaget för biogas, vilket bör möjliggöra att sådana investeringar kommer på plats. 39 (MP): Vi debatterar miljö- och jordbruksutskottets betänkande 17, Landsbygdspolitik m.m. Naturligtvis stöder jag samtliga reservationer, men för tids vinnande yrkar jag bifall bara till reservation 3 om en sammanhållen strategi för ekologisk produktion. Jag tänker tala om två motioner som jag har väckt och som tas upp i detta betänkande. Bakgrunden till den första motionen om att minska krånglet inom jordbruket är mina egna erfarenheter som ekologisk bonde. underkastade jag mig minst två kontroller , varav en oanmäld, för att bli Kravgodkänd. Detta är helt frivilligt. Dessutom hade Arla gårdsinspektioner. Därutöver hade en särskild djurskyddskontroll. Kommunen genomförde inspektioner både av djurskydd och av miljö. Därtill ska vi lägga distriktsveterinärernas ögon vid olika sjukdomsbesök eller behandlingar. Inte undra på att jag då tyckte att man kunde dra ned på någon av kontrollerna. Jag väckte en motion i kommunfullmäktige i kommunen där jag bor om att de som underkastar sig Kravkontrollen borde kunna få något besök mindre av kommunens inspektörer. Tyvärr vann min idé inte gehör den gången. Men eftersom jag nu sitter i riksdag och dessutom inte längre talar i egen sak har jag aktualiserat frågan till att gälla hela riket. Det talas gärna om höga ambitioner för att minska krånglet för lantbrukarna och göra produktionen konkurrenskraftigare. Denna idé borde alltså kunna fall i god jord. När det gäller min andra motion för dagen om strategi för ett ekologiskt jordbruk vill jag gärna börja med en beskrivning av vad som menas med ekologiskt jordbruk. Ekologiskt jordbruk innebär odling och djurhållning där man strävar efter miljöhänsyn, resurshushållning och en hög självförsörjningsgrad. Både vad gäller växtnäring och foder utnyttjar man främst på platsen givna och förnybara resurser. Kemiska bekämpningsmedel och lättlöslig handelsgödsel används inte i ekologisk odling. Arbetssättet är helt inriktat på att arbeta förebyggande i stället för att tvingas hantera problem eftersom det ekologiska jordbruket inte har kemin att ta till och korrigera med. Till exempel rutinmässig avmaskning är inte tillåten, utan de unga djuren får parasitfria beten. Däremot ska naturligtvis sjuka djur behandlas. Växtskydd baseras på en varierad växtföljd. Växtföljdens avgörande betydelse kan inte nog understrykas där till exempel begrepp som närande och tärande grödor är centrala. med sin blandning av gräs- och kvävefixerande baljväxter spelar en avgörande roll för växtnäringsförsörjningen. Man brukar säga att klövern är den ekologiska odlingens motor. Tillsammans med en anpassad jordbearbetning och mekanisk ogräsbekämpning är växtföljden alltså viktig för att hålla ogräs och skadegörare på hanterbar nivå. Men växtföljden är även strukturförbättrande, näringsberikande och mullhaltshöjande. Inom den ekologiska djurhållningen anpassas djurtätheten till gårdens förmåga att producera foder. En djurtäthet som är anpassad till den tillgängliga spridningsarealen för stallgödseln ger möjlighet till ett effektivt utnyttjande av dess växtnäringsinnehåll och minskar alltså risken för växtnäringsförluster till vatten. Eftersom en ekologisk bonde inte enkelt kan köpa in näring till gården är hushållning extra viktig. Ekologisk produktion är ett medel i arbetet med att nå de miljökvalitetsmål som har beslutat om, såsom ett rikt odlingslandskap, giftfri miljö, ett rikt växt- och djurliv, grundvatten av god kvalitet, ingen övergödning och begränsad klimatpåverkan. Regeringens mål för ekologisk produktion och konsumtion till 2010 nåddes aldrig. Målet för offentlig konsumtion var , och målet för den ekologiska odlingen sattes till av landets jordbruksmark. Några nya mål har inte presenterats, och vid en frågestund i denna kammare frågade jag landsbygdsminister om målen. Svaret jag fick gick inte att tolka på annat sätt än att regeringens ambitioner på detta område är sorgligt låga. Att bara hänvisa till att konsumenten bestämmer genom sitt val menar jag är fel så länge som den konventionella produktionen inte betalar sina miljökostnader. I andra sammanhang är principen att förorenaren betalar accepterad men inte när det gäller vår mat. Att vältra över kostnader på kollektivet är inte okej. Därför behöver samhället gå in och korrigera dessa felaktigheter. saknas politisk vilja att föra en sammanhållen strategi för ekologisk produktion. Några exempel på vad jag tycker att den strategin skulle kunna innehålla är följande: Exempelvis måste produktion och konsumtion stödjas och på bred front. Jag vill också återinföra beskattning av handelsgödsel. Sedan behöver skatten på bekämpningsmedel skärpas. Om man inte gör det sänder det fel signaler och gör genomförandet av strategin att nå de uppsatta målen mycket svårare. Statens insatser för jordbruksnäringen, till exempel i form av ersättningar och bidrag från landsbygdsprogrammet, forskning, utbildning, slopade krav på avgiftsfinansiering av tillsyn, marknadsföringsinsatser med mera, bör inriktas på att främja en omställning till ekologisk produktion. Ersättningsnivåer till ekologiskt certifierade producenter bör ses över. Ett särskilt omställningsstöd, alternativt ett investeringsstöd, kan behövas. Det finns en brist på forskning och utveckling i syfte att utveckla den ekologiska produktionen. SLU, , eller någon annan institution behöver utveckla utbildning för ekologisk produktion. Det behövs också ett kunskapsstöd för kommunernas kostansvariga och inköpare om hur de kan köpa in mer ekologiska varor på ett bra och billigt sätt. har det också kommit en dom i Sigtunamålet som kan vara vägledande. För att få fart på försäljningen av ekologiska livsmedel i detaljhandeln kan det behövas säljfrämjande åtgärder i butik av typen Ekobonde i butik eller utbildning av butikspersonal ute på ekologiska gårdar. Listan kan göras lång; det som nämnts är några exempel. Jag anser att regeringen bör ta fram en sammanhållen strategi för att stödja ekologisk jordbruksproduktion och sätta upp nya mål för ekologisk konsumtion och produktion. Som jag inledningsvis sagt yrkar jag bifall till reservation 3. I detta anförande instämde (MP). 40 (SD): uttryckte för sedan i en debatt att han kände oro över att en nedläggning av den svenska kärnkraften skulle göra oss beroende av rysk gas och sade: Det finns två problem med rysk gas; det ena är att den är rysk, det andra är att det är gas. Det är nästan bevingade ord och kommunikativt och retoriskt näst intill fulländat! Jag håller i grunden med om denna analys. Givetvis ska vi inte ersätta vår stolta kärnkraftsindustri med fossil gas som vi dessutom måste importera. Det finns ändå anledning att bryta ned detta och att djupare analysera det. I betänkandet behandlar vi ett antal motioner bland annat om biogas. Betänkandet innehåller också beskrivningar av regeringens politik på området där man via landsbygdsprogrammet ger investeringsstöd inom biogasframställningen som syftar till att ta till vara den resurs som finns till exempel i stallgödsel och restavfall från livsmedel. ser biogasen som en framtidslösning med stor potential och instämmer i stort när det gäller regeringens satsningar och politik på området. Det finns dock en intressant frågeställning som jag tycker lämnats därhän i utskottstexten, nämligen hur biogasen ska kunna konkurrera med andra energislag eftersom gasen, till skillnad från oljan, i stort saknar infrastruktur. Biogasen befinner sig i ett slags moment 22 där den relativt sett lilla mängd biogas som framställs svårligen kan bekosta nödvändig infrastruktur detta som den bristfälliga infrastrukturen åt andra hållet bromsar utvecklingen inom biogassektorn. En ganska fundamental princip i nationalekonomin är att om samhället bekostar infrastrukturen för olönsamma delar inom en konkurrensutsatt sektor innebär det att konkurrensneutraliteten sätts ur spel och att resurserna allokeras till verksamheter som långsiktigt minskar den ekonomiska tillväxten. Att man ute på vänsterkanten ofta förbiser nationalekonomiska principer speciellt om man kan få in ordet miljö någonstans i en mening må så vara. Men partier med ambitioner om mer ansvarstagande bör noga beakta detta och inte ösa subventioner över denna sektor motiverat endast med goda intentioner. Detta kokar nu ned till det jag tror är nödvändigt om biogasframställningen ska ha en framtid i , utan att vi offrar miljarder av skattebetalarnas pengar på någonting som inte kan utvecklas på egna meriter, nämligen: Låt naturgas vara med och bekosta infrastrukturen för biogasen. Naturgasen har betydligt större förutsättningar att bära sina egna kostnader gällande investeringar i infrastruktur. Låt oss därför titta på hur vi kan skapa förutsättningar för att den befintliga infrastruktur för naturgas som finns i ska kunna växa till att omfatta större delar av landet speciellt där förutsättningarna för biogasframställning via stallgödsel är goda, till exempel i och där jordbrukssektorn är som mest intensiv. vill jag också återknyta lite till det som sade om den ryska gasen. Tycker man att det är problematiskt att bedriva handel med behöver man faktiskt inte göra det när det gäller naturgas. kommer det tiotalet terawattimmar gas som vi importerar uteslutande från . Kanske är det till och med möjligt för oss att själva utvinna skiffergas och på så vis öka vår självförsörjningsgrad gällande energi. För sedan gjorde jag ett studiebesök på en gård som investerat i en egen rötningsanläggning och där produktionen av biogas i huvudsak används för uppvärmning av djurstallar kombinerat med en liten del elproduktion ut på nätet. Givetvis är det glädjande att man kan ta vara på denna resurs. Men helst hade jag sett att gasen använts till fordonsbränsle. El och värme kan vi producera på annat sätt. Den stora utmaningen för att minska beroendet av olja ligger i fordonsbränslet. När det gäller frågan om biogas och naturgas har ännu inte lagt fram några skarpa förslag i . Men vi tittar just nu på frågan och ämnar lägga fram förslag . har i dagens betänkande en reservation om djurvälfärdsersättning. Den reservationen yrkar jag bifall till. Vi sverigedemokrater värnar den svenska mer ambitiösa djurskyddslagstiftningen men inser svårigheterna att konkurrera med andra animalieproducenter i EU i och med de ekonomiska pålagor som detta innebär. Olika instanser har undersökt merkostnaden och relativt samstämmigt kommit fram till att svensk grisproduktion är dyrare per kilo kött jämfört med de länder som vi på en fri marknad ska konkurrera med. Detta har kommit att innebära att svenska grisgårdar lagts ned i en skrämmande hög takt och att näringen som helhet har tappat i kapacitet. har därför verkat för ett införande av en djurvälfärdsersättning till grisnäringen men har också som långsiktig målsättning att alla animalieproducenter ska få viss ersättning för de pålagor som svensk lagstiftning innebär för dem jämfört med hur det är för konkurrenterna. Det allra bästa är givetvis om de länder vi handlar med anammar en bättre djurvälfärd så att dessa konkurrenssnedvridningar försvinner. Men fram till dess finns det, tycker vi, anledning att hjälpa svenska företagare med att upprätthålla en produktion med god djuromsorg. Regeringen har sedan vi sverigedemokrater väckte den motion som ligger till grund för vår reservation infört ett djurvälfärdsbidrag riktat till grisnäringen, vilket givetvis är någonting som vi i grunden ställer oss bakom. Vi anser dock att denna satsning är alltför blygsam för att göra några betydande skillnader för näringen i stort. Satsningen behöver vara mångdubbelt större. Vi tror också att incitamentsstrukturerna för ett gott djurskydd och en kostnadseffektiv struktur bäst tillgodoses om bidraget delas ut till uppfödarna proportionellt efter mängden kött man kan leverera inte, som regeringen valt, att lägga subventionerna på suggorna i smågrisproduktionen. Det finns exempel som skrämmer där man valt att sätta in subventionerna alltför tidigt i produktionskedjan. 41 (MP) replik: Egentligen har jag bara några funderingar kring hur man ersätter oljan. Såvitt jag förstår skissar här på att gå in för fossilgasanvändning. Hur ser du, , på hur vi uppnår klimatmålet med en sådan övergång? Jag vill också tala om att jag delar din syn på biogasen att vi i första hand inte ska göra el och värme av den. Det klarar vi på annat sätt. I stället ska biogasen användas inom transportsektorn. Hur ser ni på hur vi ska kunna lösa transportsektorns problem? 42 (SD) replik: Om vi tittar bara på naturgas kontra fossil olja kan vi konstatera att kan fossil gas användas i stället för fossil olja har vi redan där en besparing i form av till exempel lägre koldioxidutsläpp. Naturligtvis utgår jag från att det ska vara en form av övergångsperiod att man låter naturgasen hjälpa till med att bygga upp den infrastruktur som jag tror är helt nödvändig för att vi ska kunna få fart på biogasframställningen. Jag tror att det kommer att bli väldigt många subventionskronor per energienhet eller per mil, om man så vill säga, med lastbilarna. Någonstans kanske man måste fundera på hur mycket samhället kan gå in och subventionera ny teknik. Biogasen är tyvärr väldigt blygsamt utvecklad . 43 (MP) replik: Det är väldigt intressant, för bygger man upp ett system med fossilgas binder man sig ju vid det under en rätt . Klimatmålet är att minska , men det är inte tillräckligt. Vi måste bli fria från det fossila. Jag var intresserad av att höra hur er vision ser ut där. 44 (SD) replik: Som sagt: Vi kommer att återkomma med skarpa förslag där vi mer i detalj kommer att beskriva hur vi ser på frågan i stort. Om vi tittar på vad som händer till exempel i fordonsindustrin ser vi att nu presenterar en ny lastbilsmodell som kan gå på gas, tror jag. Den kan inte gå utan diesel, men den kan drivas på gas och diesel. För att man ska ha någonstans att tanka den måste det dock finnas infrastruktur. Den gård jag var ute och besökte producerade egentligen en väldigt liten mängd gas det blir el, och det blir varmt i ladugården. Men hur ska detta komma in i lastbilen? Man kan ju inte gärna åka ut till en gård och tanka, utan infrastrukturen måste finnas för att vi ska kunna leda in det på ett större nät. Så ser i alla fall jag på frågan. Då kan det egentligen vara helt nödvändigt att låta naturgasen spela en större roll över kanske ett antal decennier. Jag ser då naturgasen som betydligt mer miljövänlig än fossil olja ur flera aspekter. Den är även bättre på många andra sätt. 45 (V): Vi debatterar nu jordbrukspolitik, och en av de viktigaste frågorna i detta sammanhang är läget för . Vi i har skrivit en separat motion just om att rädda . , vårt stora innanhav, håller på att växa igen. Det ser man inte minst , då stora delar av drabbas av algblomning. Stora delar av bottnarna är döda, och andra delar av kusten är igenvuxna. Vi vet att det är jordbruket som är den enskilt främsta orsaken till att håller på att växa igen. Det svenska jordbruket bidrar med utsläpp av kväve på ungefär . När det gäller fosfor är det ungefär . Trots alla storslagna planer och visioner från regeringen, bonderörelsen och så vidare går arbetet tyvärr alldeles för långsamt. Jag vet inte hur många som kommer ihåg den dokumentär som gick på SVT . Den hette Vårt grisiga hav. Vårt grisiga hav handlar om hur stora djurindustrier breder ut sig längs . I de baltiska länderna, i och i byggs jättelika anläggningar för att föda upp tusentals grisar, tiotusentals hönor som ska värpa ägg och hundratusentals broilerkycklingar som snabbt ska växa upp och bli kött på våra matbord. Dessa djurfabriker är egentligen ingen nyhet. Liknande djurfabriker finns även här i . Det som är gemensamt för dessa stora djuranläggningar är att de bidrar till väldigt stora utsläpp av till exempel kväve och fosfor just det som gör att nu håller på att växa igen. Vi i anser att det är väldigt viktigt att vi här och kan presentera konkreta förslag för hur vi ska komma till rätta med problemet. Det går att göra en hel del inom jordbruket med förbättrade odlingsmetoder. Man kan anlägga kantzoner, och man kan anlägga våtmarker i närheten av åkrar för att fånga upp främst avgångar av kväve och fosfor. Det vill vi i göra. Vi tycker också att det är viktigt att man sätter ett pris på utsläppen från jordbruket. Det vill vi göra genom att återinföra skatten på handelsgödsel. Det som var bra med den tidigare skatten på handelsgödsel var att intäkterna gick oavkortat till jordbrukets miljöarbete. Flera av oss här har säkert blivit uppringda av väldigt oroade forskare på i , som kan berätta att de får indragna forskningsmedel för sitt miljöarbete. Dessa forskningsmedel kom just från handelsgödselskatten. Inte minst måste vi också våga ta tag i vår egen livsstil, till exempel hur mycket kött vi äter. Det är inte hållbart att konsumera så mycket kött som vi gör i per person och år, en konsumtion som har ökat med . var det första parti i denna riksdag som föreslog en handlingsplan för att minska köttkonsumtionen och öka den vegetariska konsumtionen. Vi vill som sagt se mer vegetarisk mat , och det kött som produceras ska inte produceras i storskaliga köttfabriker som förstör . Vi tycker också att det är väldigt viktigt med konkreta insatser för att främja ekologisk produktion av livsmedel. Vi vet att ekologisk produktion bidrar till minskade utsläpp av i synnerhet kväve. Det har från riksdag och regering funnits planer på och målsättningar för att den ekologiska produktionen ska uppgå till av jordbruksarealerna och av konsumtionen av livsmedel inom den offentliga sektorn. Vi vet att dessa mål inte har uppnåtts, och det tycker vi i är djupt upprörande. Vi är dock inte särskilt förvånade, när man drar in de riktade stöd som har funnits till ekologisk produktion och när man avskaffar skatten på handelsgödsel. Det är en skatt som gör att det blir dyrare att producera med mycket gödsel, vilket främjar ekologisk produktion. Vi i har budgeterat för just riktade stöd till ekologisk produktion. Vi vill också använda den offentliga upphandlingen i större utsträckning, för att köpa in mer ekologisk mat. I den budget vi presenterar har vi också öronmärkta, nya pengar till våra kommuner för att de till exempel ska kunna köpa in bättre mat. Vi har med intresse studerat regeringens stora flaggskepp för livsmedelsproduktion i , Matlandet . Vi tycker att det är ett intressant initiativ, men det Matlandet saknar är tydliga miljöambitioner. Därför säger vi i att vi inte är motståndare till att man har en strategi för att främja svensk livsmedelsproduktion, men det måste finnas ett tydligt ekologiskt och klimatmässigt mervärde i det hela. Därför har vi presenterat Det hållbara matlandet . Det är alltså ett främjande av svensk livsmedelsproduktion, men det ska vara ekologiska livsmedel och klimatsmarta livsmedel. 46 (M): debatterar vi landsbygdspolitik ett ämne som innehåller det mesta. Jag kommer att beröra ämnen som landsbygdsprogrammet, Matlandet , upphandling och och världen utanför. Jag ska avsluta med att tala om biobränsle. Som sagt: Det är ett stort politikområde och inte helt lättdebatterat. I utskottets betänkande behandlas 34 motioner från den allmänna motionstiden. Låt mig börja med att säga att vi ställer oss bakom betänkandet i dess helhet. Vår syn på jordbrukspolitiken speglas bland annat i det landsbygdsprogram som sjösattes . Programmet syftar till att landsbygden ska utvecklas på ett så hållbart sätt som möjligt ekonomiskt, ekologiskt och socialt. påbörjades en särskild riktad satsning inom landsbygdsprogrammet, nämligen det nya matlandet. Det är en historiskt hög summa inom det här området. Syftet med satsningen är att uppnå regeringens långsiktiga mål om att ska bli det ledande matlandet i . Ett land med god mat, en levande landsbygd och upplevelser i världsklass skapar förutsättningar för både tillväxt och jobb. Minst 10 000 nya jobb, en fördubbling av livsmedelsexporten och fler turistnätter på landsbygden är några av de mål som vi ska uppnå. Visionen för Matlandet är uppdelad i fem fokusområden: måltiden inom den offentliga sektorn, primärproduktion, förädlad mat, matturism och restaurang. Pengarna fördelas bland annat som investeringsstöd, projektstöd och kompetensutveckling. Stödet till Matlandet ska främja innovationer och kompetensutveckling i livsmedelssektorn. Med en starkare livsmedelssektor och med matupplevelser i världsklass får vi en starkare exportindustri. Regeringen har varit klar och tydlig med målet. Det ska finnas möjligheter för företag som vill växa att göra så. Regeringen har successivt ökat satsningarna på att öka exporten av livsmedel från till 2010. Har detta gett resultat? Ja, det har gett resultat. På exportsidan är jordbruksvaror och livsmedel nu av den totala varuexporten och uppgår till nära . Det är mer än en fördubbling av andelen . Dessutom växer turistnäringen, som även den sysselsätter just människor på landsbygden. Jordbruket måste fortsätta att utvecklas på marknadens villkor. Jordbruket måste producera det som konsumenterna efterfrågar i det långa loppet. Ytterligare reformer inom EU är nödvändiga. Det nuvarande stödsystemet snedvrider i många fall konkurrensen på EU:s inre marknad. Det är vår uppfattning att en utfasning av stödet kommer att underlätta tillväxten och företagsutvecklingen och ge en ökad sysselsättning i jordbrukssektorn.