prot · H00941 · 2012-12-11 00:00:00 — På en enda punkt delar jag tidigare ståndpunkt här: Låt oss diskutera dagens avtal . När vi fattar detta beslut förhoppningsvis öppnar det också för en diskussion om hur nästa filmavtal ska se ut. 147 (MP) replik: Det är helt korrekt att vi ska diskutera dagens avtal . Men det är klart att vi är otroligt nyfikna . Man ser redan nu vad man skulle kunna göra bättre. Jag tror, precis som var inne på, att man behöver få med sig bredbandsleverantörerna i ett kommande avtal. Det behövs fler aktörer. Med tanke på utredningen och att detta filmavtal är försenat är det en uppmaning att dra i gång . 148 (M) replik: är kanske inte ständigt i mitt och regeringens huvud, men självfallet är det så att så snart detta beslut är fattat lämnar vi det i någon mening bakom oss vad gäller den politiska behandlingen. Då ska vi enbart blicka framåt. Vem vet då vilka fantastiska nya tekniska möjligheter och vilka kulturyttringar som vi har att fundera på till nästa avtal? 149 (FP): När jag var och kom till från , där jag är född, kunde jag bara tala engelska. Hos mormor och morfar som var smålänningar och bodde i kunde jag titta på engelska och amerikanska filmer på tv utan att behöva läsa textremsorna; jag förstod ju ändå. Det var en fantastisk upplevelse för mig att få se med , om än i svartvitt. Det var en både vacker och skrämmande film för ett litet barn då . visades De röda skorna, som fick mig att drömma om att bli ballerina. Jag har älskat film så länge jag kan minnas. Som tidsfördriv, inspirationskälla, för estetiska intryck, som kunskapskälla, för påverkan film kan göra allt. Film är direkt och utan och kan försätta oss alla i fullständig vanmakt eller total hänförelse. Film kan vara smutsigt, fult, mörkt, extremt rått och kallt så väldigt bra och så väldigt dåligt. Film kan vara fascinerande, vackert, färgrikt, skimrande, drömlikt, värmande och återigen så väldigt bra och så väldigt dåligt. Få medier kan nå oss ända in i själen och hjärtat som film. Den behövs i undervisning, för underhållning och för att visa verkligheter som vi kanske aldrig skulle komma i kontakt med annars. Filmer som visar världen efter och nazismens fasor är ett exempel på ett viktigt kulturarv som annars skulle gå förlorat bland människors medvetande. En bild säger mer än tusen ord. Men flera bilder, det vill säga film, kan säga allt som man behöver veta för att förstå vilka fruktansvärda krafter som var verksamma då och som tyvärr är verksamma, till exempel i partier som . Fler filmer om fascisters, nazisters och kommunisters sätt att se på sina medmänniskor borde visas. Och de borde visas ofta för att ingen ska glömma. Enligt min åsikt verkar en del ha glömt vilka fasansfulla brott som har begåtts i dessa ideologiers namn. Film är undervisande och tankeväckande. Film är nödvändigt. Vi är privilegierade som bor i där det finns stor tillgång till teknik och där det finns tv i vart och vartannat hem. Möjligheten för många att få se filmer är så oändligt mycket större i detta land än i många andra delar av världen. filmskapare är duktiga och har mycket gott renommé runt om på vår jord. Det vinns otaliga priser i olika sammanhang. Än är det inte lika många kvinnor som män som får möjlighet att ta del av medel så att även kvinnor kan få skapa mästerverk i samma utsträckning som männen. Men goda och kloka krafter, till exempel det avtal som vi har kommit tillbaka till här och exempelvis på , kämpar modigt på i den rätta riktningen. Men ni ska veta att det inte är utan motstånd, för detta känns tydligen som ett hot för vissa i denna sfär. Film är ofta mer lättillgängligt än många andra konstformer. Man kan ta del av film när man själv önskar i sitt hem, när som helst . Känslan att se teater eller balett eller att lyssna på och se på opera med livs levande skådespelare, dansare eller sångare bara som ett exempel är förstås mer nära själva köttet med dofter och intryck på ett helt annat sätt än vad film kan förmedla. finns det tekniska begränsningar i dessa kulturyttringar som filmen inte hindras av. Tekniken gör det mycket svårt att urskilja vad som är på riktigt och vad som inte är på riktigt när film görs. är ett land som producerar bra och framgångsrik film, och vi har mycket duktiga regissörer. Det är verkligen ekonomiskt försvarbart att ha och att fortsätta skapa bra villkor för svensk filmindustri. Men det viktigaste som jag brukar säga om allt som är kulturellt betingat är: Hur skulle vår värld se ut utan just denna kulturbetingelse film? Hur torftig skulle världen te sig och hur okunniga skulle vi alla vara om stora och små ting, om stora och små händelser i vår omvärld och om hur vi människor fungerar? Jag yrkar avslag på samtliga motioner och reservationer och bifall till utskottets förslag. Jag vill också önska er alla god jul. 150 (SD) replik: Jag hade egentligen inte tänkt begära replik, men att, som gör, koppla ihop mig och mitt parti med totalitära, antidemokratiska krafter som har gjort sig skyldiga till det värsta massmordet i världshistorien och som har mördat barn i industriell skala tycker jag är att gå långt, långt över gränsen för vad som jag anser vara en civiliserad ton och en bra grund för en konstruktiv politisk debatt. Jag beklagar att väljer att använda sig av den typen av billig retorik. 151 (FP) replik: Det handlar väl om historik och om hur ert parti har grundats. Och du kan inte förneka att det finns sådana krafter kvar, . 152 (SD) replik: Jag förnekar det bestämt. Alla partier har ibland problem med enskilda individer som går över gränsen, som begår extremistiska handlingar eller som säger extremistiska saker. Sådant har även funnits i . , en tidigare skolpolitiker från , var aktiv i en fascistisk kamporganisation innan hon blev skolminister. För bara hade ni en ledamot i som dömdes för att gjort Hitlerhälsning mot en politisk motståndare. Den här typen av problem finns i alla partier. Men att stämpla sina politiska motståndare som antidemokrater eller jämställa dem med massmördare tycker jag inte för en konstruktiv politisk debatt. Jag hoppas att vi kan slippa sådant i fortsättningen. 153 (FP) replik: Jag förstår att det känns obehagligt för dig, . Självfallet finns olika människor i alla partier som kanske står för ideologier som inte passar in i partierna, men just har en mycket stor del personer som står för de här idéerna från början. Jag tycker att det är mycket viktigt att vi börjar prata. Jag är väldigt trött på att vi ska vara tysta om det. Du kanske är en god person, men det finns väldigt många bakom dig som har en helt annan inställning till sin omvärld. Det handlar om att inte se demokratiskt på världen. Man tänker inte på mänskliga rättigheter. Jag tycker faktiskt att det är oacceptabelt. 154 PER LODENIUS (C): Det är många faktorer som påverkar om vi ska få en livskraftig svensk filmindustri. Det kan handla om stöd för själva produktionen av filmen, liksom det kan handla om stöd för distributionen av filmen. När det gäller distribution av filmer har tekniken utvecklats mot en alltmer digitaliserad distribution. kommer distribution av analog film till biograferna i princip att helt upphöra. Stödet till digitaliseringen av biografer, som drivit, är därför en viktig beståndsdel för att vi också fortsättningsvis ska ha möjlighet att se film på biografer i hela . Den här snabba teknikutvecklingen gäller också produktionen av själva filmen. Då är det också viktigt att de som arbetar med hantverket runt filmerna, till exempel kameramän, ljudtekniker, ljussättare och liknande får möjlighet att kompetensutveckla sig i den nya tekniken. Men hur säkerställer vi den kompetensen? Hur ger vi dessa ofta egenföretagare och frilansare möjlighet att utveckla sitt kunnande och vidareutbilda sig? Filmen är ju en högteknologisk bransch där utvecklingen går snabbt framåt. Hos Trappan i erbjuder man frilansare möjlighet till kompetensutveckling i samband med utbildningar för kulturinstitutionerna i regionen. Trappan erbjuder kompetensutveckling för yrkesverksamma inom scen-, ton-, film- och tv-området. Det är som är huvudman för verksamheten. På hemsidan kan man läsa att Trappans kurser och föreläsningar syftar till att stärka deltagarnas möjligheter till försörjning och vidgade nätverk dels genom fördjupning och breddning av kunskaper, dels genom att de får verktyg för att kunna verka på en vidgad arbetsmarknad. De här kurserna fungerar också som en mötesplats för de yrkesverksamma på området. Som jag sade är det ofta egenföretagare och frilansare som jobbar själva. Syftet är alltså bland annat att kunna erbjuda den bästa kompetensen inom branschen för de filmproducenter, ofta från den internationella filmmarknaden, som väljer att lägga produktionen av filmer i regionen, i det här fallet . så sker ett kunskapsutbyte, och nya kontakter skapas mellan olika branscher liksom mellan frilansare och anställda på kulturinstitutioner. Det är ett utbyte som både leder till kompetensökning och till nya chanser till arbete. Det här är ett bra exempel på hur Alliansen driver kulturutvecklingen framåt. När jag besökte Trappan i lyfte man också upp en annan fråga som gällde kompetensutveckling. Det handlar om skådespelare. Skådespelare utbildas till att framträda på en teaterscen första hand. Det är ett sätt att framträda och skådespela som är skilt från sättet att arbeta framför en filmkamera. Under mitt möte där lyfte man upp behovet av en kortare, kanske kompletterande, utbildning där man kan få komplettera sitt teaterkunnande med kunskap om filmens speciella krav när det gäller just skådespelandet. Jag tycker att det är en intressant tanke som kanske skulle ge än fler filmstjärnor, inte minst på den internationella scenen. Då många inom branschen jobbar som frilansare och egenföretagare är den satsning som regeringen har gjort, och fortsätter att göra, på kreativa och kulturella näringar också viktig för den svenska filmen. I samtliga regioner finns det nu strategier för hur man vill arbeta och utveckla samarbetet mellan näring och kultur. Där pekar många regioner på just film som en viktig beståndsdel. har också bland annat utvecklat branschguider där det finns information om man vill starta och utveckla företag inom till exempel filmbranschen. Det här är bara några exempel på hur kulturella och kreativa näringar lyfts fram. Med det vill jag ha sagt att det nya filmavtalet liksom övriga delar i regeringens proposition Bättre villkor för svensk film är viktiga för svensk films utveckling. Men det finns också flera delar i regeringens politik som påverkar och ökar möjligheterna för en utveckling av den svenska filmbranschen. Därmed yrkar jag bifall till utskottets förslag och avslag på motionerna. 155 (KD): I snitt ser varje svensk ungefär 60 långfilmer . Eftersom en del personer bara ser några få filmer innebär det att andra ser både två och tre filmer . Med dagens digitala teknik och kunniga filmskapare har filmen en oerhörd kraft när det gäller att förmedla känslor, attityder, värderingar och kunskap. Eftersom många filmer också visas via televisionen direkt i människors vardagsrum är det ingen överdrift att påstå att just filmen är det mest kraftfulla och mest betydelsefulla medium som finns. Bild och skådespel samsas med musik och det budskap som filmen har. Svensk film är framgångsrik, och den filmpolitiska propositionen Bättre villkor för svensk film är riktigt bra. Propositionen innehåller några viktiga förbättringar i förhållande till hur det var tidigare som anslaget har ökat något. Propositionen bygger på de nya nationella kulturpolitiska målen från kulturutredningen för Kultur, som innebär en anpassning till en ny tid och till förändringar i vår omvärld. I den filmpolitiska propositionen anför regeringen att den övergripande inriktningen för filmpolitiken ska bestå av tre delar, nämligen förnyelse, kunskap och tillgänglighet. Syftet är att de statliga insatserna med denna inriktning ska främja produktion och utveckling av värdefull svensk film i olika visningsformer i hela landet. Ett levande filmarv ska främjas, bevaras och utvecklas. Ett internationellt utbyte och samverkan på filmområdet ska främjas, liksom barns och ungas kunskap om film och rörlig bild och deras eget skapande samt jämställdhet och mångfald på filmområdet. Den nationella filmpolitikens huvuduppgifter framgår av Svenska Filminstitutets stiftelseförordning som anger fyra områden som sitt syfte, nämligen främjande av värdefull svensk filmproduktion, spridning och visning av värdefull film, bevarande av filmer och material av kulturhistoriskt intresse samt verkande för ett internationellt samarbete. Så ser syftet ut. Jag delar regeringens uppfattning att överenskommelsen i filmavtalet mellan staten och film- och tv-branschen kan bidra till en filmpolitik med inriktning på just kvalitet, förnyelse och tillgänglighet. När det gäller tillgängligheten till film för personer med funktionsnedsättningar innebär avtalet ett viktigt kliv framåt. Dessutom är produktionsstödet villkorat när det gäller kravet på att filmen ska kunna visas med svensk text. Digitaliseringen ger helt nya och ökade möjligheter till textning och syntolkning av film till svenska och nationella minoritetsspråk. Jag ser inte vad det skulle kunna finnas för filmer som inte skulle kunna visas med svensk text. Villkoret är helt rimligt och naturligt. Det är viktigt att såväl filmer på svenska som på utländska språk kan levereras med svensk textning, inte minst till nytta för döva och hörselskadade. Produktionsstödet ska som tidigare omfatta förhandsstöd till långfilm, barn- och ungdomsfilm, kort- och dokumentärfilm och utveckling. Däremot är kravet på biografpremiär för att erhålla förhandsstöd till långfilm borttaget, vilket flera talare har påpekat. Det är bra och helt nödvändigt med tanke på ambitionen att uppnå en ökad teknikneutralitet i stödsystemet. Vi får inte glömma att det kommersiella nätverket av biografer som utgör det huvudsakliga visningsfönstret nära nog har ett monopol. borde det gagna mångfalden om också det förhållandet kunde brytas. Eftersom den analoga filmproduktionen i stort sett kommer att upphöra är det viktigt att arbetet med att digitalisera biograferna över hela landet slutförs. I syfte att skynda på detta har det arbete som var ämnat tidigarelagts och genomförs redan nästkommande år, vilket jag tror är väldigt värdefullt. Den digitala visningstekniken gör det också enklare och billigare att distribuera fler kopior av en och samma film. Den tekniska standarden för digitaliseringen på biografer är en ganska högt ställd specifikation. Möjligen skulle det underlätta för biografer på mindre orter om det också fanns enklare lösningar med mindre påkostade installationer. Med hjälp av en kraftfull och snabb internetuppkoppling skulle det vara möjligt att lättare och billigare visa streamad film med hög kvalitet även på mindre orter. Det är också utmärkt att regeringen markerar att de vill att prioriterar digitalisering av äldre svensk film. Detta är en förutsättning för att bevara film och göra detta filmarv lätt tillgängligt också . Fokus i förverkligandet av filmavtalet måste ligga på kompetens och kvalitet. För oss kristdemokrater är det självklart att begreppet hög kvalitet inkluderar både mångfald och jämställdhet, det vill säga att ta till vara kompetens. Socialdemokraterna hävdar att det skulle finnas otydligheter och rena felaktigheter i avtalstexten när det gäller att producenter förvärvar rättigheter av upphovsmannen och vill se att parterna reder ut detta. Detta skriver man i sin motion. Det är förstås rättigheterna att kommersialisera upphovsmännens verk det handlar om, vilket nog även är det som står. Det handlar om rättigheter som är nödvändiga för att producera filmen och inget annat. Det är nog helt nödvändigt för en producent som tar risken att ha skaplig kontroll över det han eller hon satsar tid och pengar på. Upphovsmannen är alltid skyddad och behöver inte göra sig av med några andra rättigheter. , herr talman: är tydlig med att man vill öka mångfalden och förnyelsen både när det gäller produktion och konsumtion av svensk film. Det som oroar mig är en tendens inom filmbranschen som faktiskt motverkar denna doktrin om mångfald och förnyelse. Det är underligt att gör gemensam sak med de kommersiella intressena genom att faktiskt sätta upp nya, hårdare villkor för vilka som över huvud taget ska få producera film med producentstöd. Jag syftar bland annat på det formella kravet att ha producerat minst en långfilm för att komma i fråga för att erhålla producentstöd. Till det kommer även en del andra formella krav. Jag menar att dessa regler försvårar och egentligen går på tvärs med den doktrin som filmavtalet anger och snarare ger stöd för att färre och större bolag ska få stödpengar. Jag tror att det är nödvändigt att dessa regler ses över i syfte att öka diversifieringen och motverka större konsolidering i färre och större bolag. Med de orden, herr talman, yrkar jag bifall till utskottets förslag i betänkandet och avslag på de motioner som lämnats in i samband med betänkandet. (Applåder) Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas .) 13 § Utbildning och universitetsforskning Föredrogs utbildningsutskottets betänkande 2012/13:UbU1 Utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning (prop. 2012/13:1 delvis och skr. 2011/12:170). 156 (S): Jag ska börja med att yrka bifall till reservation 1 från Socialdemokraterna. Vi står naturligtvis bakom alla våra reservationer men för tids vinnande nöjer jag mig med detta. har utmärkt sig som en nation som tror på sina unga och som har gjort stora investeringar med målet att alla både kan och ska kunna skaffa sig en bra grundläggande utbildning, ha möjlighet att skaffa sig en gymnasieutbildning och också berett möjlighet för allt fler ungdomar att kunna skaffa sig en eftergymnasial utbildning, i form av antingen yrkeshögskola, högskola eller universitet. Detta har varit en central del av den förda politiken . Tanken har varit att ska vara en nation som konkurrerar med kunskap och kompetens och inte med lägre löner och sämre villkor för anställda, detta i vetskapen om att en låglönekonkurrens är dömd att misslyckas. Mot den bakgrunden tror Socialdemokraterna fortfarande att det är fullt möjligt att nå detta mål om att alla elever kan och ska kunna skaffa sig en bra grundskoleutbildning och gå vidare till en treårig gymnasieutbildning och att vi också möjliggör för allt fler att skaffa sig en högskoleutbildning. Vårt mål är och förblir därför att alla elever i måste kunna få en bra grundläggande utbildning. Vi har också satt upp målet att alla i en årskull ska kunna gå vidare till gymnasieskolan och skaffa sig en treårig gymnasieutbildning, en fullvärdig gymnasieutbildning som öppnar många vägar och många möjligheter. På vägen dit har vi satt upp delmål, för är det tyvärr så att vi är långt från det målet. Vi har satt upp målet att på fem kunna halvera andelen obehöriga till gymnasieskolan. Vi har också satt upp målet att halvera andelen 24-åringar som saknar adekvat gymnasieutbildning. Dessa mål har vi också lagt fram och föreslår att sätter upp som mål i politiken. Tyvärr har vi en majoritet som har yrkat avslag på detta. Hade det varit därför att man själv har satt upp ännu högre mål, hade det varit därför att det går så oerhört bra i den svenska och gymnasieskolan, hade det varit därför att det är allt fler ungdomar som går vidare till högskolan, ja, då hade man kunnat säga att det fanns anledning att säga nej till detta. Tyvärr är det inte så. Tyvärr är verkligheten den att alltfler ungdomar, allt fler elever inte når målen i . kom med siffrorna från förra läsåret. hade vi en ökad andel som inte nådde upp till målen i och därför inte heller kunde välja ett nationellt program i gymnasieskolan. Den andelen är nu uppe i var åttonde elev som inte når målen. Rimligtvis borde detta vara den absolut viktigaste frågan i den budget som vi nu diskuterar. Om man tittar på vad den största utgiftsposten är visar det sig att den största budgetposten, den som upptar det mesta av det budgetutrymme som regeringen använder, är en skattesänkning. Det är en kraftig sänkning av bolagsskatten. För Socialdemokraterna har det varit väldigt viktigt att i stället för den typen av gigantiska skattesänkningar prioritera investeringar i skolan. Vi har i vårt budgetalternativ föreslagit att investera över 3 miljarder i att huvudsakligen se till att klasstorlekarna blir mindre . Vi ska ha en skola som möter varje barn. Vi ska se till att de barnen får en bra grund redan från början. Om det är så att de har svårigheter ska de få den hjälp och det stöd de behöver för att kunna nå upp till målen. Vi vet att ett barn, en liten tjej eller kille, som får dras med brister , en sådan tjej eller kille riskerar att dra det med sig genom hela utbildningssystemet och att tillhöra gruppen icke-behöriga. Vi vet vad det innebär senare i livet. Vi har också föreslagit, utöver mindre klasser , att vi ser till att skolan garanterar läxhjälp för alla barn. Läxhjälp ska inte bara bli tillgänglig för dem som har föräldrar som kan betala för sig. har ett antal gånger påpekat att en av anledningarna till att skillnaderna ökar i den svenska skolan är att det är alltmer av självständigt arbete. Det blir alltmer av läxor, och eleverna lämnas åt sitt eget öde. Då är det inte så konstigt att hemförhållandena får genomslag också i skolresultaten, vilket vi ser. Det är en betydligt högre andel elever från hem med dålig studievana som inte når upp till målen. Om eleven kommer från ett hem där mamma eller pappa har högskoleutbildning är möjligheten att lyckas att nå målen större. Mot den bakgrunden menar vi att det måste vara skolans skyldighet att se att om man ger läxor ska man också hjälpa till med dessa läxor så att det inte är om eleven har en mamma eller pappa som kan hjälpa till eller köpa den hjälpen som är avgörande för om eleven lyckas i skolan eller inte. Socialdemokraternas alternativ är tydligt. Ger man läxor i skolan ska man också se till att tillhandahålla hjälp för de elever som behöver det. Detta ställer vi mot den politik som förs av den borgerliga regeringen. Man hänvisar elever och föräldrar till köpt hjälp i form av RUT-avdrag. För den som har råd med den typen av privatundervisning kan det säkert hjälpa. Men vi vet att det är väldigt många som inte ser detta som en möjlighet och som heller inte kommer att köpa det. Risken är stor att det leder till ännu större skillnader. Vi föreslår också att de elever som inte når målen redan i sjätte årskursen får gå obligatorisk sommarskola. Vi menar att det är viktigt att man möter dessa barn och ser till att de i koncentrerad form får ökad undervisning ett par för att på det viset ge dem en chans att kunna komma igen. Vi vill också stödja de skolor som har de största behoven. Vi menar att detta är de viktigaste prioriteringar vi kan göra för , ungdomar och medborgare. Detta ställer vi mot regeringens politik där skolan inte alls prioriteras. Om man tittar på utgiftsposterna i regeringens budgetalternativ och sätter det i relation till de skattesänkningar som man föreslår går av budgetutrymmet till skolan. satsar man av budgetutrymmet på skattesänkningar. Det största regeringspartiet har kallat sig lite olika saker . De kallar sig ibland nya och ibland gamla moderater. En sak kan man säga. När det gäller moderater och skattesänkningar är allting sig likt. Det är nästan naturlag att så fort det handlar om skattesänkningar prioriteras det framför allt annat. ser vi resultaten. kom ytterligare en undersökning som bekräftar den ganska dystra bilden. Vi har ett skolsystem som allt mindre klarar av att ge eleverna en bra utbildning. Det är ett skolsystem som allt oftare misslyckas med det som vi har tagit för givet genom alla år, nämligen att ge alla barn oavsett de grundläggande förutsättningar de har med sig hemifrån en grund att stå på.