prot · H00946 · 2012-12-18 00:00:00 — Efter att jag har stått i talarstolen och någorlunda detaljerat redogjort för vad det kostar att installera solkraft tar upp hur dyr kärnkraften ska bli i . Här bygger man alltså för , vilket väl blir jag ska inte räkna spontant här och . Då får man enligt den uträkning jag gjorde så mycket effekt jämfört med solkraftsambitioner. Det är dessutom energi som producerar baskraft som fungerar även , och det är ju då vi behöver kraften. Jag vet inte vad och har tänkt att vi ska ersätta solkraften med . Som jag också sade i mitt anförande har vindkraften precis samma problem. Vattenkraften kan inte hantera hur mycket förnybart som helst. Vattenkraften efterfrågas dessutom av våra grannländer, som kanske har fört just den politik vill föra lite längre. Det finns en efterfrågan på svensk reglerkraft även utomlands. Jag tycker alltså att det är mer ekonomiskt försvarbart att investera i kärnkraftverk som blir lite för dyra än att investera i solkraftsanläggningar som dessutom inte fungerar när vi behöver energin och till råga på allt antagligen är ungefär så dyra . 56 (V): Jag vill hälsa statsrådet välkommen till debatten. Det var intressant att lyssna till och hans hemmasnickrade utredningar av ekonomisk art. Jag får se om jag hinner kommentera dem någonstans, men vi kan i alla fall konstatera att det inte var en siffra rätt. Vi räknar med att världen har en befolkning på ungefär nio miljarder . Det är alltså ytterligare två eller tre miljarder människor som ska dela på jordens resurser och tillgångar av billig energi. Det är klart att detta kommer att skapa utmaningar för världen på många olika sätt. Vi vet att tillväxtländerna , , , länderna i kommer att kräva sin beskärda del av jordens resurser i form av naturtillgångar och energi. Det är klart att det blir utmaningar för oss i västvärlden, inte minst för del. Vi kan dessutom lägga till den klimatutmaning hela världen står inför. Om vi tittar på senaste rapport, där man beräknar att medeltemperaturen med fortsatt business as usual kommer att ligga högre, förstår vi att detta inte är hållbart. Denna bild bekräftas också av flera olika rapporter. IEA, alltså , visar på samma utveckling om vi fortsätter som vi gör har vi egentligen intecknat det miljöutrymme vi skulle ha . Det kommer att bli enorma utmaningar om vi inte gör någonting. har väldigt bra förutsättningar att klara av att hantera utmaningarna, och i likhet med Socialdemokraterna och tycker vi att det är rimligt att vi tar fram en strategi för hur skulle kunna se ut förnybar energi. Hur skulle det kunna se ut? Jag förstår inte att vi inte skulle kunna ha en sådan utredning till grund för fortsatt diskussion här i . En annan sak som gör mig bekymrad när man ser till vilka möjligheter vi egentligen har är energieffektiviseringen. Energibyrån, IEA, visar på att det genom energieffektivisering med redan befintlig, lönsam teknik går att spara ungefär hälften av energin. Det är alltså utan att göra något ytterligare. På det sättet skulle vi kunna nå klimatmålen och ha större möjligheter att nå tvågradersmålet. Det är den acceptabla nivån för medeltemperaturen att öka, där effekterna är hanterbara. Detta vet givetvis regeringen , och trots det händer det ingenting. För att bekräfta bilden att det går att spara att energieffektivisera har Iva, , presenterat sin analys av energieffektivisering. Man pekar där på att det går att halvera energikonsumtionen inom byggnaderna. Då ska vi veta att byggnationen står för av vår energiförbrukning. Det vi talar om är alltså nivåer som skulle kunna spara bort hela kärnkraften i . Energieffektiviseringen skulle enligt Iva gå att genomföra i genom skärpta byggkrav. Dessa skärpta byggkrav bygger egentligen på ett EU-direktiv som säger att vi ska ha skärpta byggkrav för att klara av energieffektiviseringen. När vi behandlade propositionen om nära-nollenergibyggnader hände ingenting. Trots att det fanns utredningar som visade på att vi skulle kunna gå fram mycket snabbare i med energieffektivisering inom byggnationer lägger sig regeringen på en nivå som ligger långt över vad branschen vill och vad en stor del av Kommunsverige vill. Jag förstår inte alls varför man från regeringens sida visar denna nära-nollenergiaktivitet. Det bekräftas också nu när programmet för energieffektivisering, PFE, upphör. Det är ingen ersättning och inget nytt, utan vi ska vänta och se och jobba på frågan, som ministern har skrivit som svar på denna proposition. Det är klart att detta blir utmanande, och det blir svårt för oss att nå de uppsatta målen om ett helt förnybart energisystem. Energieffektivisering är nämligen grunden för att klara de mål vi har. Det är också grunden som gör att vi kan göra vår industri mer konkurrenskraftig. Det skrev faktiskt regeringen i budgetpropositionen : Energieffektivisering utgör grunden för ett hållbart samhälle och en konkurrenskraftig industri. Nästan ordagrant står det så i propositionen, och jag kan inte se att regeringen har sagt något annat och framåt. Så lite mer aktivitet när det gäller energieffektivisering skulle vara på sin plats för att vi ska nå målen. Den andra delen gäller vindkraften och certifikatsystemen. Vi kan se att det behöver göras en översyn betydligt snabbare än vad regeringen har sagt tidigare när det gäller certifikaten. Det finns en kontrollstation 2015, men en sådan borde finnas redan nu för att se en förändring av kvoten och även höja ambitionerna. Annars slår vindkraften i taket. Då, , ska vi veta när det gäller certifikaten att vindkraften står för ; resten, , gäller för bioenergi och vattenkraft. Vad kostar det per hushåll, ett hushåll som förbrukar ? Det är som jag subventionerar vindkraften med, . Jag har råd med det. Vi måste också sätta fart på utbyggnaden av det förnybara som en strategi om vi ska nå målen. Vi har tagit med solelen som en del, och vi föreslår ett planeringsmål, . Ett planeringsmål är inte detsamma som ett mål att det ska byggas ut , utan man sätter upp ramen. Man tittar på vad det finns för förutsättningar. Går det eller går det inte? Man gör alldeles som man har gjort i fråga om vindkraft. Därför kan du inte räkna på det. Det är två viktiga delar till som vi föreslår i våra motioner om energi. Det gäller forskning, och den frågan ska vi behandla senare, men det finns anledning att ta upp den även . Det gäller forskning om smarta nät. Jag vet att man driver det från regeringens sida, och det är bra. Men det gäller också forskning om lagring. Det är det som är grejen med det hela. När vi har löst lagringsfrågan ta vindkraft eller solenergi då har vi löst hela energiproblematiken. Jag tycker att det faktiskt är en lättare väg att gå än genom att forska på fusionskraft eller fjärde, femte eller sjätte generationens kärnkraft, som ligger oerhört långt fram i tiden. Löser vi lagringsfrågan det kan vara med vätgas, det kan vara med annat har vi löst väldigt mycket av våra energipolitikfrågor. Det är den väg som vi borde gå. Jag yrkar bifall till reservationerna 4 och 6, och jag står givetvis bakom mina övriga reservationer. 57 (SD) replik: Det var betryggande att få veta att förslag på en ram på solkraft till 2020 inte betyder att man ska bygga solkraft till 2020. Det är som sagt betryggande, för det hade varit väldigt dåligt för . Frågan är väl hur mycket man har tänkt sig att den här ramen ska utmynna i. Det hade varit intressant att veta ifall över huvud taget har funderat över kostnaderna för det, vem som ska betala och vilka samhällskostnader som uppstår i samband med det. Jag sade att solel skulle kosta ungefär 120 miljarder bara i investeringskostnader. Om man hade systemet med 45 procents investeringsstöd skulle det kosta ungefär 8 miljarder . Oavsett om man nu ska ha dessa solkraft eller inte blir det ändå intressant vad det görs för beräkningar. Hur får man ihop detta, alltså att man endast utökar regeringens budget något lite men ändå landar på en totalsumma på för utbyggnad av solkraft? Den siffran är inte i närheten av det förslag som man faktiskt lägger fram. Det kan vi resonera lite kring. 58 (V) replik: Den kostnad som vi har tagit upp är investeringskostnaden, det som enskilda personer har möjlighet att få stöd med för installation av solvärme eller solel helt enkelt. Hur mycket det räcker till, ja, där har regeringen föreslagit ett stöd, och vi har lagt på ytterligare lite grann. Planeringsstöd är till för att man ska planera. Var finns de bästa förutsättningarna? Man gör alldeles som man har gjort när det gäller vindenergi. Man ska inte bygga vindkraft där det inte finns goda förutsättningar. Det är både dumt och kostnadsineffektivt. Samma sak är det med solenergi. Vi har likartade förutsättningar som i , där man har lyckats utveckla det här väldigt bra med sitt fastprissystem. Det är det som har dragit i väg kostnaderna, men det föreslår inte vi utan ett nettodebiteringssystem kopplat till det. Det viktiga är och det gäller all energiproduktion, oavsett om det är vindkraft, solenergi eller ny kärnkraft att nätet behöver byggas ut. Nätet ska ha den kvaliteten att man kan klara av fluktuationerna i systemet. Gör man inte det håller ingen energibyggnad, för det är det som är grunden. Beträffande solenergins potential beräkningarna är i och för sig gamla beräknades kostnaden till 1:50 . vet vi att det är betydligt billigare att producera solenergi . 59 (SD) replik: tar upp som ett föregångsland. Han är väl inte först att göra det. Jag har hört att är ett gott föredöme. Det är inte min uppfattning att är ett föredöme att ta efter, inte minst på grund av deras solenergipolitik. Som jag sade i mitt anförande har det fått effektspikar som gör att man tvingas dumpa energi till kringliggande länder som inte vill ta emot den därför att de får överbelastning på nätet. Dessutom har det kostat den tyska befolkningen enorma pengar. Man pratar om i runda slängar . Så mycket har det kostat i olika former av subventioner och investeringar. Resultatet av tysk energipolitik, där man väljer att stänga ned kärnkraften, ser vi. Som jag sade i mitt anförande går det inte att ersätta kärnkraften med vindkraft och solkraft, för vi har inte tekniska möjligheter att göra det. Därför bygger man kolkraft- och gaskraftverk i sällan skådat tempo i . Jag vet att talar i ett väldigt högt tonläge i klimatfrågan. Är det modellen man vill ha, att ersätta kärnkraften med andra fossila bränslen? Den sista frågan, som är ganska central, är: Vad ska vi ersätta solkraften med ? Titta ut nu jag tror inte att solcellerna ger speciellt mycket. Vad ska vi ha ? Varför ska vi egentligen ha solkraft när vi inte behöver mer energi? 60 (V) replik: talade om den misslyckade politiken i när det gäller solenergi. Jag vet att en väldigt stor del av den tyska befolkningen inte delar den uppfattningen utan anser den vara väldigt bra. En majoritet av tyskarna är fortfarande kritiska till kärnkraften. Det byggs inga nya kolkraftverk i som inte är beslutade innan avvecklingsplanerna togs fram. Det är viktigt att hålla reda på vad som är rätt och fel i detta. tycks inte ha lyssnat speciellt noga på mitt anförande när jag pratade om den energipolitik som står för. Den viktiga delen i energipolitiken är energieffektivisering. Vi måste hushålla med energi. Vi måste använda den så effektivt som möjligt. Det är framför allt en fråga om att hushålla med våra resurser på ett sådant sätt att våra barn och barnbarn har tillgång till energi på ett billigt och för industrin konkurrenskraftigt sätt . Det är grunden. Sedan ska det kompletteras med utbyggnad av förnybar energi, vilket vi har mycket gott om och bra förutsättningar för här i . Det gäller bioenergi, effektivare vattenkraft och vindkraft. Solkraften kommer att vara en liten del. Det kommer inte att vara så mycket solkraft, men den kommer att finnas där. Kompletterar vi detta med nettodebitering ger vi ett incitament för vanliga människor och vanliga hushåll att bli mer effektiva och mer känsliga för vad som händer i samhället och kunna ta aktiv del i energipolitiken. 61 (M): Jag vill börja med att yrka bifall till utskottets förslag och avslag på motionerna. Energi är en förutsättning för allt liv. Under en IVA-debatt kom en äldre herre fram till mig och påpekade att man inte kan prata om energiproduktion. Energi bara är, sade han, fast den kan anta olika former. Som han helt korrekt påpekade är inte energi något vi kan producera eller konsumera, men för enkelhetens skull kommer jag ändå att använda orden energiproduktion och konsumtion, och hoppas att min vän från IVA kan ha överseende med det. fick en historisk energi- och klimatöverenskommelse som det beslutades om här i denna kammare. Den slog fast att vår energiproduktion ska bestå av vattenkraft, kärnkraft och nya förnybara energikällor. Vi ska ha en energiproduktion som är klimatvänlig, och vi ska producera el till konkurrenskraftiga priser. Alliansens överenskommelse är stark och tydlig. I dessa Dohatider med Kyotoavtal blir vi påminda om de stora utmaningar som världen står inför med ett växande klimathot. Användandet av fossila bränslen, och då speciellt kol, är ökande. Naturgasens andel växer, och oljeberoendet ser inte ut att släppa sitt hårda grepp om världen under de kommande generationerna. Utmaningarna kräver att samtliga länder anstränger sig. har antagit EU:s 2020-mål och kommer med all sannolikhet att uppfylla dem med råge. Vi måste nu börja planera inför det som kommer efter 2020. Det är därför positivt att regeringen i denna budget så tydligt markerar vikten av satsningar på forskning, utveckling och innovationer. Även energiforskningspropositionen, som kommer att behandlas här i kammaren på andra sidan , visar tydligt i vilken riktning som Alliansen vill se gå. Fem viktiga, vägledande punkter i energiforskningspropositionen är att ställa om till en fossiloberoende fordonsflotta, att forma ett kraftsystem som klarar av att ta emot alltmer förnybar energi, att öka energieffektivisering i bebyggelse, att öka användningen av bioenergi och att energieffektivisera industrin. Tillsammans med satsningarna i dagens budget kommer energiforskningspropositionen att leda mot ett hållbart, klimatsmart och konkurrenskraftigt energisystem. Vi har i mycket bra förutsättningar för att klara omställningen till ett klimatsmart energisystem. Vår elproduktion är näst intill utsläppsfri. Vi kommer att nå 50-procentsmålet för andelen förnybar energi 2020. Vi har vattenkraften att tacka för att aldrig har behövt hamna i kolkraftsberoende. Kärnkraften, som står för av vår elproduktion, är med och säkrar låga CO2-utsläpp. Vi har en ständigt ökande andel förnybara elproducenter, biobränslen, vind och sol. Inte alla länder, inte ens i vårt närområde, har samma förutsättningar som . I blir fossilberoendet mycket tydligt med kärnkraftsbeslutet. Den billiga brunkolen vinner i konkurrensen mot den något renare naturgasen. Den storskaliga elproduktionen i landet blir ständigt mer fossil- och utsläppstung. Småskalig solel klarar inte av att balansera det tyska elbehovet. står snart inför en märklig situation där ägarna av gammal, smutsig kolkraft kanske inte ens får tillstånd att stänga ned sin produktion. Det är ingen bra situation för vare sig den tyska konsumenten eller den tyska konkurrenskraften och i alla fall inte för det globala klimatet. ska ha ett hållbart energisystem. Det ska vara hållbart för miljö, klimat och konsument. Om vi gör felaktiga avvägningar och resultatet blir ohållbart för den ena delen förlorar vi. En utveckling som driver upp energikostnaderna driver även företag och arbetstillfällen ut ur landet. En utveckling som inte tar hänsyn till den lokala miljön, och det inkluderar även de människor som bor där, hotar levnadsdugliga miljöer och målet om att hela ska leva. En utveckling som äventyrar vårt globala klimat hotar alla övriga områden inom samtliga politikområden. Det är mot bakgrund av detta som Alliansen lägger fram dagens budgetförslag. Det är ett förslag som är hållbart för hela kedjan och inte bara för enstaka mål. Klok produktion och smart konsumtion ska främjas och belönas. I budgeten finns satsningar på forskning och utveckling. kommer att lägga på energiforskning. Energieffektivisering kommer tillsammans med EU:s energieffektiviseringsdirektiv att bli en av de största satsningarna på energiområdet . Kommunernas energirådgivare spelar givetvis en viktig roll här, då kunskap hos den enskilde är avgörande för hur väl vi kommer att lyckas. PFE-programmet har, som tidigare talare har påpekat, varit mycket lyckosamt och pågår . Då det strider mot måste regeringen nu skyndsamt ta fram ett nytt program med samma måluppfyllelse men som håller sig inom . Det bästa vore självfallet om EU kunde ta PFE-programmet och göra det till sitt, då detta är ett program som bara skapar vinnare. Det handlar om ökad konkurrenskraft, bättre energieffektivitet och lägre utsläpp. Energikartläggningscheckar, CO2-beskattning och de internationella utsläppsrätterna påverkar även energianvändandet. Beslutet om timvis mätning, som vi fattade tidigare, kommer att bli ett viktigt incitament och verktyg för den enskilde att få kontroll över, och därmed få ned, sin elförbrukning. Just nu pågår flera utredningar om hur effektiva de befintliga åtgärderna har varit. utför en granskning som ska presenteras . Efter ett tillkännagivande från pågår även ett arbete inom för att bedöma styrmedlens effektivitet. Det är speciellt riktat mot den internationellt konkurrensutsatta industrin. Från vissa delar av oppositionen hörs röster som vill se större och mer omfattande satsningar på energieffektiviseringsområdet. Med tanke på de utredningar som pågår, och speciellt med tanke på att det var oppositionen som tog initiativ till tillkännagivandet, hade jag kanske förväntat mig att de i alla fall ville invänta bedömning. Vi hanterar trots allt skattebetalarnas pengar, och ska vi använda dem klokt där de ger mest effekt och bäst måluppfyllelse. Jag är säker på att vi kommer att ha anledning att återkomma med fler förslag inom energieffektiviseringsområdet i denna kammare. Även om vi kan effektivisera bort den onödiga delen av vår elförbrukning kommer det alltid att finnas kvar en nödvändig del. Den är nödvändig för den enskilda individen, för industrin, för jobben och för välfärden. Vi måste ha ett säkert och hållbart elsystem. Tidningarnas rubriker visar hur låg acceptansen är i samhället för såväl strömavbrott som för höga elpriser. Vi måste säkra elleveranserna, och vi måste leverera till rimliga priser. För att öka utbudet och variationen i den svenska elproduktionen har valt de gröna elcertifikaten. Vårt certifikatsystem får fram den mest kostnadseffektiva förnybara elproduktionen. Det gynnar klimatet och det gynnar ekonomin. Andelen vindkraft i systemet växer till nya rekordnivåer. Biobränslen är en viktig del av vår elproduktion, och solel är på väg in i systemet. Elcertifikaten är robusta och förutsägbara, och ansluter sig även . planeras en kontrollstation för att se över om systemet uppfyller våra mål och ambitioner. Vissa riktade åtgärder kan ändå behövas, och därför förlängs stödet för installation av solceller . Vi har sett en ständig minskning av priset på solpaneler, mycket på grund av en ökad import från . Från branschens sida säger man sig ha sett en nedgång på mellan på priset . Detta gynnar självklart den enskilda konsumenten. Arbetet med att få fram en modell för nettodebitering kommer ytterligare att stärka lönsamheten med att installera och producera sin egen solel eller annan småskalig förnybar el. Även om det småskaliga växer kommer vi ändå under överskådlig framtid vara beroende av en solid basproduktion som kan garantera en säker tillgång på el även när det inte blåser eller när solen inte skiner. I är det vattenkraft och kärnkraft som historiskt har säkrat den svenska elproduktionen. Vattenkraftens roll borde vara oomtvistlig. Den är förnybar, stabil, rimlig och kan användas som reglerkraft. Det är då oroväckande när det från vissa håll inom den rödgröna oppositionen sägs att vattenkraften är överskattad som reglerkraft och man ifrågasätter vattenkraftens framtid i det svenska elsystemet. Kärnkraften har varit en het fråga i debatten. Vi levde med ett avvecklingsbeslut, men ju närmare vi kom tiden då kärnkraften skulle vara utfasad, desto tydligare blev det att så inte skulle bli fallet. gjordes bara de nödvändigaste investeringarna. När 2010 uttalade att kärnkraften har en viktig plats i den svenska elproduktionen och öppnade för att ersätta de tio befintliga reaktorerna med tio nya startade ett gediget upprustnings- och moderniseringsarbete. Detta arbete borde ur produktionssynpunkt ha varit genomfört tidigare, men de ekonomiska incitamenten fanns inte. har nödvändiga uppgraderingar och moderniseringar gjorts. Kärnkraften kommer att vara en viktig del av den svenska elproduktionen, och vi välkomnar dem som vill byta ut omoderna reaktorer mot nya, effektivare reaktorer som även har en betydligt högre säkerhet inbyggd från grunden. elproduktion utvecklas, och då måste även näten följa med. Vi behöver ett modernt nät för att klara av bland annat timmätning och den framtida nettodebiteringen. Anslutningen av ny, förnybar el kräver utbyggnader, och förutsättningen för en europeisk elmarknad är ett väl utbyggt stamnät inom och ökad överföringskapacitet till våra grannländer. Obalansen mellan norra och med hög elproduktion i norr och hög konsumtion i söder kan rättas till bland annat med den nya Sydvästlänken som ska stå klar . Den kan inte produceras, och den kan inte försvinna. Den kan bara ändra form. Debatten om hur framtidens energisystem i ska se ut kommer att stanna kvar hos oss under överskådlig framtid. Det är en av våra viktigaste frågor som påverkar hela samhället. Vi i Alliansen har en samlad och tydlig energipolitik. Men även energipolitiken måste ta hänsyn till ändringar i samhället. Vi har målen, vi har inriktningen, och vi kommer ständigt att återkomma till denna kammare med konkreta besked om hur riktningen ska bibehållas och målen nås. I detta anförande instämde , , , och (alla M) samt (KD). 62 (S) replik: Det är intressant att lyssna till . Jag misstror inte ditt engagemang och din äkta känsla för energipolitiken. Du och jag möts ju i energidebatter utanför det här huset, och vi har ofta hört varandras ställningstaganden. Men jag saknar mer av det visionära som jag anser är vårt politiska ansvar att fundera och resonera kring. Jag vill fråga : Tror du på er överenskommelse som du berättade så tydligt om och som du sade är unik? Vi hade i regeringen en uppgörelse över blockgränserna. Vänstern, Socialdemokraterna och hade en energipolitik tillsammans, så det är inte så unikt som vill få det att verka som jo, inom borgerligheten kanske det är det. När det gäller överenskommelser utan den här breda enigheten som många efterfrågar och som jag efterlyste i mitt anförande undrar jag vilket ansvar , som är det klart största partiet inom borgerligheten, tar för att trygga konkurrensen och utvecklingen för den svenska industrin. Många efterfrågar stabilitet och långsiktighet, och du och jag möter ständigt den efterfrågan utanför det här huset. Vad svarar på det? Vi har ett val 2014. Kanske vore det en idé att se om man inte kunde sätta sig ned tillsammans över blockgränsen och fundera på: Hur ska det framtida energisystemet se ut? Hur får vi det stabilt och långsiktigt? Vi är med om ni bara vill ha en diskussion med oss. 63 (M) replik: Svaret på den första frågan är ja. Kommentaren till det du berättade om er energiöverenskommelse är att skillnaden är att vår energiöverenskommelse faktiskt är beslutad i denna kammare. Löst samarbete mellan politiska partier kan ändras från dag till dag. Beslut som fattas i denna kammare står fast fram till den dag då ett annat beslut fattas i denna kammare. Det är viktigt att få fram. Det är viktigt för oss, för det visar hur stabil vår energiöverenskommelse inom Alliansen är.