prot · H00939 · 2012-12-07 00:00:00 — Vi behöver kraftfulla åtgärder för fler jobb och för att få bort rekryteringsgapet och få fler i arbete. Det är det som vi socialdemokrater lägger vår budgetmotion på. Vi ser också vikten av en konkurrenskraftig bolagsskatt gentemot omvärlden. Därför tycker vi att den borde ligga på . Vårt förslag är fullt finansierat och kräver inga lån. Vi väljer att lägga fokus på att avskaffa ineffektiva undantag och får därmed ett större ekonomiskt utrymme att satsa på effektiva och riktade reformer. Det är så en aktiv och progressiv näringspolitik bedrivs. Därför har vi en rad viktiga åtgärder som jag nämnde i mitt tidigare inlägg. har tecknat en alltför positiv bild av arbetsmarknaden . Arbetslösheten är trots det högre än när regeringen tillträdde och sysselsättningen har inte vuxit. När kommer Borgs optimistiska prognoser att förverkligas? När kommer att erkänna att de miljarder som man nu riktar är långsiktiga och inte ger de effekter som vi behöver på arbetsmarknaden här och ? 69 (S): Det är inte första gången som använder sig av härskartekniken att gå fram och tillbaka i kammare eller sitta och prata med någon och skratta i stället för att lyssna på oss som försöker ha en debatt med finansministern. Jag tycker att det är nonchalant och en härskarteknik som jag inte tycker är acceptabel hos en finansminister. Jag vill påpeka att prognoser är fel. Det kanske vore bra att lyssna på det. uttalande om massarbetslöshet kan inte heller vara rätt eftersom han kallade det för massarbetslöshet redan när vi hade 6 procents arbetslöshet här i . Jag vill också kommentera det som sade om skattechock. Som säger försöker vi fördela rättvist här i landet så att vi kan få inkomster och kan skapa bra jobb inom den offentliga sektorn och se till att vi kan fördela mellan människor och investera i infrastruktur, miljöbyggande och utbildning så att människor kan ta de nya jobb som växer fram så att vi blir ett modernt land. För oss är det viktigt att ha en fördelningspolitik. Ni sänker skatterna för dem som redan har, för de bäst ställda. Dessutom genomför ni en skattechock för dem som transporterar gods på järnväg. Ni tredubblar banavgifterna. Det säger inte ett ord om när han pratar om transporter och den avståndsbaserade vägslitageavgiften som kan neutralisera transportslagen. nämner inte med ett ord att man tredubblar banavgifterna vilket kommer att försämra miljön och slå ut företag som vill transportera miljövänligt. 70 Finansminister (M): Vi har lagt en budget som försvarar jobben. Vi har lagt en budget som försvarar tillväxt. Vi har lagt en budget som försvarar välfärd. Vi har lagt en budget som försvarar sammanhållning. Vi är ensamma i om att kunna lägga en expansiv budget för att försvara vår trygghet, våra jobb och efterfrågan i svensk ekonomi. I alla andra länder skär man ned, backar, tar tillbaka och försämrar förutsättningarna för jobb och tillväxt långsiktigt. Det kan vi göra för att vi har varit försiktiga. Vi har inte lyssnat på dem som krävde mer, när det alltid var för lite och . Vi har varit försiktiga och sparat i ladorna. kan vi ta fram en del av det för att trygga framåt. Vi har de starkaste offentliga finanserna av alla europeiska länder alla industriländer och ytterligare en handfull länder. Det är naturligtvis positivt för hushållen i . Det är positivt för framtiden. Det är positivt för tryggheten och för välfärden. Vi prioriterar tillväxt, infrastruktur, forskning och bolagsskatt de åtgärder som har störst långsiktig effekt på tillväxten för att det ska finnas framtidstro. När vi väl är ur den internationella krisen ska det finnas förutsättningar för växande företag. Låt oss minnas hur det lät när vi presenterade budgetpropositionen. Socialdemokraterna förordade en kraftig åtstramning av den ekonomiska politiken. Vi skulle uppfylla överskottsmålen år för år med en väldigt snäv tolkning som skulle leda till att man inte kunde ge stöd för efterfrågan, och man skulle genomföra en skattechock. Om man gör skattehöjningar på ska man väl också redovisa att det betyder att det blir färre som har jobb, att det blir färre som har en arbetsplats att gå till och att företagen kommer att flytta ut produktionen från eftersom det inte blir lönsamt att producera här med den skatteutvecklingen. Bidrag och skattechock är Socialdemokraternas politik. Vi svarar för trygghet, välfärd och full sysselsättning. Det är där skiljelinjen går. Överläggningen var härmed avslutad. 11 § Svar på interpellation 2012/13:152 om svikna klimatlöften till fattiga länder 71 Finansminister (M): har frågat hur jag avser att leva upp till åtagande om i nya och additionella medel till klimatåtgärder i fattiga länder och hur jag arbetar för att driva på utvecklingen internationellt av nya finansieringskällor för sådana klimatåtgärder. Låt mig först, innan jag svarar på frågan, klargöra att i åtog sig att bidra med i snabbstartsfinansiering för treårsperioden 20102012, inte . uppfyller åtagandet med god marginal eftersom vi har bidragit med i klimatbistånd till utvecklingsländer . bidrag motsvarar av EU:s totala snabbstartsfinansiering och är det i särklass mest ambitiösa bidraget per invånare inom EU. Vi kommer, som miljöministern redovisade i , att fortsätta att vara ambitiösa , då vårt klimatbistånd enligt prognos uppgår till ca 2 ½ miljard kronor. För framtiden har industriländerna gemensamt lovat att mobilisera per 2020 från olika finansieringskällor, varav offentligt bistånd kan vara en del, i samband med att meningsfulla och transparenta åtgärder mot utsläpp genomförs i utvecklingsländerna. Utöver detta föreligger ännu inga konkreta kvantifierade åtaganden om offentlig klimatfinansiering eller hur stor del som ska utgöras av bistånd. De pågående förhandlingarna rör utvecklingen mot 2020 och fördelningen mellan privata och offentliga källor och även hur kopplingen till effektiva åtgärder ska se ut. arbetar med övriga medlemsstater för att EU tillsammans med andra parter ska öppna vägen framåt för att uppfylla den för industriländerna gemensamma utfästelsen från . Hur stor del av det gemensamma beloppet som kommer att utgöras av svenskt offentligt bistånd är ännu för tidigt att säga. En precis överenskommelse av det slag interpellanten antyder föreligger alltså inte nu och naturligtvis inte heller något löftesbrott. 72 (MP): Tack, finansministern för redogörelsen. Om det är svaret på hur ska leva upp till sina löften om klimatinsatser i utvecklingsländer och hur vi ska arbeta internationellt för att hitta nya finansieringskällor för det är tystnaden talande. Men låt mig, liksom finansministern, börja med en bakgrund. Redan när skrev på klimatkonventionen lovade vi och de andra rika länderna att vi skulle bidra med nya och additionella resurser för utsläppsminskningar och för anpassningar till ett förändrat klimat i utvecklingsländer. Vi har nämligen byggt upp vårt välstånd med hjälp av stora mängder billig fossil energi till priset av stora utsläpp. Ska vi klara klimatet kan utvecklingsländerna inte göra samma resa, utan de måste använda sig av annan, åtminstone till en början, dyrare teknik. Dessutom måste de anpassa sig till det förändrade klimat som vi i de rika länderna har den största skulden till, men som de fattiga länderna drabbas hårdast av. Av båda dessa skäl enades världen om att vi i de rika länderna har ett ansvar för att, utöver det bistånd som vi ger, finansiera klimatåtgärder i fattiga länder, både utsläppsminskningar och anpassningsåtgärder. Behovet av vanligt bistånd har inte minskat bara för att behovet av klimatåtgärder har tillkommit. I lovade vi och de andra industriländerna, precis som finansministern redogjorde för, att mobilisera till 2020. För att sätta i gång processen lovade vi dessutom särskilda snabbstartspengar för perioden 20102012. Dessa pengar har vi visserligen levererat, men varenda krona har varit biståndspengar som har döpts om. Tyvärr är det inte bara som tar klimatpengar från biståndet. fick beröm när man presenterade nya pengar för klimatinsatser. Men vid en närmare granskning visade det sig att även dessa pengar var gamla biståndspengar. Att man inte kan lita på de rika ländernas utfästelser är sådant som bidrar till att öka misstron från utvecklingsländerna. Jag vill därför ta tillfället i akt och be om ursäkt för att jag i en kommentar framhöll som en förebild som kom med nya pengar som inte var gammalt bistånd. Nåväl, oavsett varifrån pengarna kommer var tanken att klimatfinansieringen skulle skalas upp efter snabbstartspengarna. Men regeringen börjar denna uppskalning med att skala ned den särskilda klimatsatsningen till internationella fonder halvera den. säger finansministern att det i själva verket handlar om 2 ½ miljard. Men det bygger på en höftning från biståndsministern om hur mycket av det ordinarie biståndet som med lite kreativitet och god vilja skulle kunna anses ha en klimatkoppling. Jag trodde att finansministern höll sig för god för sådant budgettricksande. Om finansministern nu inte är beredd att plocka fram nya pengar ur statsbudgeten är frågan var pengarna då ska komma ifrån. Det finns en rad idéer från frivilligorganisationer, från enskilda länder och från FN:s särskilda arbetsgrupp för klimatfinansiering. Det handlar bland annat om globala skatter på flyg och sjöfart, öronmärkning av pengarna från EU:s utsläppshandel och internationella skatter på finansiella transaktioner. Hur tänker finansministern se till att vi kommer framåt där, om man nu inte ska ta pengarna från den svenska budgeten? har han ju bara bromsat. 73 Finansminister (M): är ledande i klimatarbetet och ett av de länder som tydligt driver på därför att vi måste få en omläggning som gör att vi kan kombinera tillväxt och ökad levnadsstandard för fattiga människor med en hållbar ekonomisk utveckling. Det har vi gått i bräschen för. Jag kan nog tryggt säga att under de år som jag har suttit i Ekofin har inte någon finansminister gjort fler inlägg än jag där vi har krävt ytterligare åtgärder och varit beredda att gå längre än andra. som vi hade ordförandeskapet och jag höll i de förhandlingar som gällde finansiering inför G20 var det uppenbart att bland annat mycket stora bidrag till snabbstartsfinansieringen var ett exempel för andra länder. Sedan kom vi tyvärr inte framåt i . Det var naturligtvis besvärligt. Men låt oss inte ge bilden av att är problemet. Jag vet precis hur dessa diskussioner går. Det är , och ibland , men inte alltid, som försvarar en tuff klimatpolitik. På andra sidan i EU står länder som , och som anser att de ännu inte har råd med detta. har vi stöd från och . Men vi har aldrig varit i en situation där har hållit tillbaka. Vi har alltid vid alla möten varit pådrivande. Det har vi kunnat vara med en mycket stark uppbackning i riksdag. I har vi fått stöd för att ha en mer offensiv inriktning i klimatpolitiken. Detta har naturligtvis gett resultat. är ett föredöme i klimathänseende. Vi har den högsta koldioxidskatten. Den är inte lite högre utan mycket högre än skatten i alla andra jämförbara länder. Vi har gröna certifikat. Vi har jobbat med att förstärka dessa system och bland annat tagit bort de felaktiga lättnader som vi hade för diesel och när det gäller återbetalningar till jordbrukssektorn. Vi har fått ordning på och utvecklat systemet med handel med utsläppsrätter. Nej, självklart inte. ska fortsätta att vara pådrivande. Vi ska fortsatt vara de som säger att vi behöver göra mer och ta ett större gemensamt ansvar. Låt mig sedan ta upp perspektivet på biståndspolitiken. Jag är oerhört stolt över att kanske är det land som ger mest bistånd av alla länder. När vi sitter i styrelsen för och deltar i IMF-mötena är ett land som går framåt. Varje gång som säger att man behöver mer pengar till , till klimatåtgärder, till jämställdhet och så vidare ställer upp därför att vi har ett enprocentsmål för vår biståndspolitik och har haft en god tillväxt. Detta tycker jag är jättebra. Det är fantastiskt att när vi sitter på världsbanksmötena och talar om till exempel då gör och och ensamt mer än stora länder som , och . Det är bra och rätt. , och är föredömen och ska vara det. När man talar om additionalitet i dessa sammanhang är det utifrån att man ska ha ett 0,7-procentsmål för biståndet och utöver det ett tillägg för klimatåtgärder. Låt oss vara tydliga med att det nästan inte är några andra länder som uppfyller 0,7-procentsmålet. Det är nästan inga andra länder som klarar av det. Till och med de länder som har varit på vår sida, som holländarna, backar nu och minskar sitt bistånd. går framåt och ökar sitt bistånd. som finansminister har vi i nominella termer praktiskt taget fördubblat biståndet. Det tycker jag är jättekul och bra. När vi landar i en uppgörelse internationellt kommer självklart att tillhöra dem som argumenterar för denna uppgörelse. Lika självklart kommer vi att vara ett av de länder som bär en börda utöver vår vikt. Så har det alltid varit, och så kommer det alltid att vara. Denna position har alltid haft, och den positionen kommer alltid att ha. 74 (MP): är inte sämst i världen. Vi gör mycket som är bra, inte minst gäller det koldioxidskatten. är ofta ute och skäller på oss när vi vill höja den. Men han är för den som princip. Men problemet är att detta inte är tillräckligt. Våra utsläpp är fortfarande högre än det globala snittet och högre än vad som är globalt hållbart. För ovanlighetens skull tänkte jag nu inte tala om vår nationella klimatpolitik utan om just vårt bidrag till insatser utomlands där vi har ett stort ansvar. Det har vi tagit på oss och varit med att finansiera. Detta är en fråga som handlar om människor som flyr för sina liv för att klimatet förändras och tar deras hem och deras leverne ifrån dem. Det handlar inte bara om att det skapar en misstro bland utvecklingsländer som blockerar förhandlingarna när rika länder inte lever upp till sina åtaganden, utan det handlar om människor som är i en mycket utsatt position. Jag önskar att det fanns fler länder som gjorde bra saker. Men det viktiga är att vi som faktiskt har förutsättningar gör saker. Vi som lyssnade på i den tidigare interpellationsdebatten kunde höra hur han talade om hur fantastiskt bra och stark vår ekonomi är. Om inte ens vi som var med i och satte ribban och visade att vi hade ambitioner lever upp till våra löften, vilka ska då göra det? Det faktum att skär ned på sitt klimatbistånd har också satt avtryck. I EU börjar man tona ned formuleringarna och slirar på målet och säger att man får se hur långt man kommer med detta. Det spelar därför roll vad vi gör. Även om man har höga ambitioner kan man inte slå sig till ro med det och tänka att vi nog kan skala ned dem lite grann utan att någon märker det. Det är mycket bra att vi har ett enprocentsmål i biståndet. Det innebär att biståndet växer när ekonomin växer, även om man har som finansminister. Det är jag glad för. Men att vi har ett enprocentsmål i stället för ett 0,7-procentsmål innebär inte automatiskt att vi kan flytta runt och tricksa hur vi vill med allting därutöver. Det är mycket sådant som vi har sett under tid som finansminister att man har flyttat, tricksat, dubbelräknat och tillgodoräknat. Det är till klen tröst för de människor som befinner sig i en mycket utsatt position i världen och som behöver pengar, oavsett om det handlar om vanligt bistånd eller om det handlar om klimatbistånd. Det är dessa människor som blir lidande när vi tricksar med siffrorna och säger att det finns en ny regel om att allt är additionellt. Det finns inga enhetliga definitioner på det, utan det handlar om att dubbelräknar. Jag tycker att detta är ansvarslöst mot de människor som drabbas, och jag tror att det försvårar processen framåt. Ska vi bryta det dödläge som vi har sett på toppmöte efter toppmöte måste det komma fram länder som verkligen visar att de står upp för sina löften och som inte tricksar. är absolut inte sämst långt ifrån. Men vi skulle kunna vara så mycket bättre. Vi är i ett sådant allvarligt läge där alla behöver göra allt de kan. kan faktiskt göra bättre. 75 Finansminister (M): väljer formuleringen: är inte sämst i världen. Det reser lite grann frågeställningen: är bättre? Om vi nu inte är sämst i världen måste det ju finnas många länder som är mer ambitiösa än , som tar större ansvar och som ställer upp bredare. Jag är lite osäker på vilka det är. Är det till exempel , med sitt tunga beroende av kolkraft? Är det till exempel , som kommer att få öka sina koldioxidutsläpp kraftigt ? Är det , som knappt har en förnybar energi, ingen koldioxidskatt och inga gröna certifikat? Eller är det kanske , med sin kraftigt utbyggda kärnkraft? Är det detta som är ideal? Eller är det den progressiva regeringen i , som med kraft har ja, som med kraft inte har gjort någonting? De ställde inte upp när det behövdes i , de har inte någon koldioxidskatt och de satsar på en jordbrukssubventionsbaserad etanolproduktion som enda åtgärd. Om nu inte är sämst i världen skulle jag vilja höra en lista på 10, 20, 30 eller kanske 100 länder som är bättre. Om vi inte är sämst måste vi ändå tillhöra om inte de 10 sämsta så kanske de 20 sämsta. Då är man inte sämst. Men sanningen är precis tvärtom. I alla sådana här mått är i toppen. När NGO:er värderar sätter de genomgående på topplaceringar. I alla dessa förhandlingar och på alla Ekofinmöten som jag har varit på tar en ytterkantsposition. Det är vi som begär ordet när andra vill backa. Och vi gör det med en trygg förvissning om att vår koldioxidintensitet är lägre än andra länders. Vi prövar fler nya vägar att få fram alternativ energi. Vi bygger massor av vindkraft, vilket är jättebra. Det är jag oerhört stolt över. Det är en i grunden helt felaktig bild av om man påstår att vi inte tar vårt ansvar i utvecklingsfrågorna. Jag deltar i de internationella mötena om dessa frågor. Jag träffar mina afrikanska kolleger. Jag vet hur det ser ut. tar mer ansvar än praktiskt taget alla andra länder. Det är jag jättestolt över. Jag tycker att det är jättebra att vi i riksdag, möjligtvis med undantag för ett parti, har en bred uppbackning för en global solidaritet och ett ansvarstagande för bistånd också i svåra tider. får jag höra här att vi fuskar och tricksar. Låt mig bara berätta att alla länder fortfarande inte har betalat in sina kvarstadspengar. Vi gjorde det först, och vi betalade av det totala beloppet. På vilket sätt är det fusk? Vi har gått före här. Vi har betalat fyra gånger så mycket som vår vikt i normala EU-sammanhang. På vilket sätt skulle det vara att tricksa eller fuska? Jag tycker att det är jättekonstigt. Jag vill höra vad säger om detta. Vi är alltså inte sämst i världen på det här med bistånd heller. Vilka länder är det då som ligger så mycket högre än ? Vilka är det som ligger högre än och som dessutom ger klimatbistånd? Såvitt jag förstår är det inget land. Varför måste vi låtsas att vi har en konflikt i en fråga där vi inte har det? Det är ett allvarligt problem med klimatet; det tycker vi allihop. Vi gör mer än andra länder för att göra någonting åt det. Vi tar tuffa positioner i internationella förhandlingar. Vi är det land i världen som satsar mest på bistånd. Alla dessa fyra saker är vi överens om. Varför då låtsas att det står en jättekonflikt mellan oss när vi i realiteten står för både bra miljöpolitik och global solidaritet? 76 (MP): Det finns en konflikt mellan regeringen och när satsar 1,3 miljarder extra bara i vår budget utöver biståndet för klimatinsatser i utvecklingsländer och när vi föreslår att vi ska vara drivande i utvecklingen av innovativa finansieringskällor för att verkligen få loss de pengar som finns. Dessutom har vi en rad förslag på hur vi ska kunna minska våra utsläpp här hemma i . Det är förslag som finansministern oftast brukar kritisera. Så visst finns det skillnader mellan de politiska blocken och partierna. Problemet är att vi har ett svagt startfält internationellt. Vi har en massa länder som gör jättedåliga saker och som inte alls gör det som krävs. Jag funderar på hur det skulle vara om skulle åka och bryta i och sedan säga: Det fanns folk som bröt loppet ännu tidigare. Skulle vara stolt då? Problemet är att klimatutmaningen är så stor. Vi måste göra allt vi kan. Vi kan inte skylla på att alla är ännu sämre. Det är mycket vi gör där vi är betydligt bättre än andra. Men det räcker inte. Vi behöver leva upp till de löften vi har gett om vi ska komma vidare i klimatfrågan. Vi behöver leva upp till de löften vi har gett om människor som drabbas av klimatförändringen ska kunna ha en chans att få ett drägligt liv. Om inte är beredd att ta pengar från biståndsbudgeten vill jag höra vad han vill göra för att få fram andra finansieringskällor. Denna fråga har vi knappt ens berört i diskussionen trots att det var en av de frågor som jag ville ha svar på. Hur försöker vara drivande internationellt? Det finns förslag som jag har diskuterat. Några exempel handlar om att öronmärka intäktskällorna som kommer från utsläppshandeln. Det handlar om skatter på globalt flyg och sjöfart. Det handlar om internationella skatter på finansiella transaktioner. Vi har en rad olika förslag utöver dessa. Inte när det gäller något av förslagen har jag hört gå ut och säga att nu ska jobba stenhårt för att få fram dessa pengar. Vi behöver verkligen få fram mer pengar om vi ska klara klimatet. 77 Finansminister (M): Där finns skiljelinjer; det rådet ingen tvekan om det. Jag stöder inte förslag om kraftigt höjd bensinskatt, kraftigt höjd lastbilsskatt, kraftigt höjd flygskatt och de ytterligare sammanlagt 17 miljarder i skattehöjningar på miljöområdet som förordar. Jag ska förklara varför: Jag bor i glesbygden. Jag tycker att vi ska ha ett land som lever även utanför . Jag tycker att det ska finnas förutsättningar för människor att arbeta även i , och då kan man inte ha denna typ av stora skattechocker. Där har vi en skiljelinje i skattepolitiken. Det är jag helt överens med om. Jag är inte för skattehöjningar. Men vi har inga skiljelinjer när det gäller klimatpolitiken internationellt. är och förblir ett av de länder som tar störst ansvar. Vi har bland den lägsta koldioxidintensiteten. Vi är alltid internationellt pådrivande, vilket naturligtvis nu också kommer att vara på mötet i . Jag vill bara påpeka för att vi nu har gått från att inte vara sämst till att vara betydligt bättre än andra. Det tycker jag är en mer korrekt beskrivning av hur förhåller sig. Vi är betydligt bättre än andra på miljöpolitik och biståndspolitik. Det borde och jag kunna vara överens om. Jag kan garantera att när förhandlingarna är avslutade, när röken har lagt sig och när dimman har skingrats kommer att vara ett av de länder som gör störst åtaganden för att säkra att det blir en bra klimatpolitik framåt också. Så har det alltid varit, och så kommer det alltid att vara, för är ett land som tror på både hållbar utveckling och global solidaritet. Överläggningen var härmed avslutad. 12 § Svar på interpellation 2012/13:155 om kultursamverkansmodellen 78 Kultur- och idrottsminister (M): har frågat mig vad jag tänker göra för att den senfärdiga hanteringen av scenkonstpensionerna inte ytterligare ska drabba samverkansmodellen och möjligheterna till ett varierat kulturutbud i hela landet. Låt mig inledningsvis konstatera att frågan om scenkonstpensionerna är angelägen och mångfasetterad samt att en långsiktig och stabil lösning kräver en ansvarsfull hantering. Regeringen har i budgetpropositionen gjort bedömningen att arbetsmarknadens parter genom kollektivavtal bör ta över ansvaret för att reglera pensionsvillkoren på scenkonstområdet. Regeringen avser att återkomma till i frågan. kommer att ta ställning till budgetpropositionen , som för kulturens del innebär ökade ekonomiska ramar. Den svenska ekonomin och det statliga stödet till kulturen har en stark position, särskilt när vi jämför oss med andra länder i .