prot · GZ09132 · 2012-06-18 00:00:00 — Men önskar jag svar på den viktiga frågan om vem som ska betala för kärnkraften. Jag ska be att få rätta när han säger att det är som säger att det aldrig har byggts kärnkraft i världen utan statliga subventioner. Tvärtom är det Citigroup, världens största finansbolag, som fastslår att det aldrig någonstans i världen har kunnat byggas kärnkraft utan statligt stöd. sätter via i hans anförande stort fokus på att försvara kärnkraftens förträfflighet. Det visar kanske vilken utgångspunkt regeringen hade när man beslutade sig för att fortsätta subventionera kärnkraften. Jag tycker att det är viktigt att debatten får proportioner och att man visar vilka summor det handlar om. lyfter här fram den effektskatt som kärnkraften har som ger en intäkt på . Det är mycket riktigt så. Men när man ser att det saknas i Kärnavfallsfonden för att kärnkraftsägarna ska betala för sitt eget avfall visar det vilken situation vi har i , där kärnkraften har en fördel. Jag tror att de som lyssnar på debatten kan tycka att det är lite svårt att få klarhet. Jag skulle därför vilja ställa den fråga som jag tycker är allra viktigast. Med regeringens politik har kärnkraftsägarna enbart krav om i finansiell säkerhet. En stor kärnkraftsolycka som kostar . Min fråga är därför: Vem betalar, med regeringens politik, om en stor kärnkraftsolycka motsvarande skulle ske i ? 19 (M) replik: Det blev tydligt även i replikskiftet att utgångspunkterna i debatten är lite olika beroende på vad man tycker är viktigast. Jag gjorde en genomgång av läget när det gäller subventionerna eftersom det framställs från oppositionen, kanske framför allt från , som att kärnkraften skulle vara hårt subventionerad. Därför tyckte jag att det var rätt relevant att visa att så inte är fallet, utan att staten får in en hel del intäkter från kärnkraften nästan dubbelt så mycket som man har gett i subvention till det förnybara. På så sätt kan man säga att kärnkraften har bidragit till att stödja det förnybara. Annars hade man varit tvungen att hitta pengarna någon annanstans. Det stämmer inte heller riktigt att det skulle vara ett stort underskott i Kärnavfallsfonden. Där finns drygt 46 miljarder, eller kanske till och med något mer, . De beräkningar som har redovisats av att man skulle behöva höja detta drastiskt har, såvitt jag förstår, sin koppling till att ränteläget är så pass lågt . Det finns ingen anledning att tro att räntan skulle vara så låg i all evighet. , när man började med det här, har räntan varierat stadigt. Avgiften höjdes senast med till strax . Man har alltså gjort en rätt ordentlig höjning . Jag tycker att det är relevant att ändå diskutera det övergripande. Om man tycker att kärnkraften är huvudfienden och om man vill avveckla den till varje pris letar man spöken. Då försöker man hitta subventioner i allting. Man hittar allting som kan visa på att kärnkraften är ond och dålig och måste bort. Om utgångspunkten i stället är den som Alliansen har att det är energipolitiken som är det viktiga och att den ska fungera blir slutsatsen kanske något annorlunda. 20 (MP) replik: Jag tror att det är fler än jag som inte hörde något svar på frågan, så jag försöker en gång till: Med regeringens regelverk, som vi diskuterar, vem är det som betalar om en stor kärnkraftsolycka motsvarande med en kostnad sker i ? 21 (M) replik: Det framgår mycket tydligt av regeringens skrivelse att skadeståndsansvaret är obegränsat. Bolagen är tvungna att sätta upp en säkerhet där det finns vissa belopp som man ska garantera. Men skadeståndsansvaret är obegränsat. Svaret på frågan är alltså tydligt. 22 (V) replik: Skadeståndsansvaret är obegränsat. Problemet är att lagstiftningen inte har trätt i kraft . Alltså faller detta argument. Jag lyssnade på anförande. Det var en hyllning till kärnkraften. Kärnkraften är en kassako. Kärnkraften subventionerar förnybara energikällor. Jag är beredd att ta den debatten när som helst, men handlar det faktiskt om den här skrivelsen och det riksdagsbeslut som fattades . Regeringen skulle återkomma och förklara vad subventioner är och, om det förekommer subventioner, också komma med lagförslag. Det är detta debatten handlar om. Vi har ännu inte fått en lagstiftning som tar tag i detta med ett obegränsat skadeståndsansvar. Vi har inte heller fått ett förslag på vilka som ska stå för kostnaderna . Vem ska stå för den kostnad som tog upp nu? Ja, inte är det ägaren, modern till bolaget. Det slår regeringen fast. Frågan blir: Vem står för den kostnaden? Är inte det också en statlig subvention om en stor olycka skulle inträffa? 23 (M) replik: menar att det som regeringen har lämnat besked om i skrivelsen är otillräckligt. Jag delar inte den uppfattningen. Jag tycker att regeringen har gjort en mycket noggrann genomgång av alla de olika delar där det skulle kunna föreligga subventioner och konstaterat att så inte är fallet. Sedan gäller det skadeståndsansvaret. Som vet har inte alla länder ratificerat . När det sker kommer vi att få nya regler här också. har fattat beslut om det, men vi väntar helt enkelt på några andra länder. Det är väl ingen som tycker att det är särskilt lyckat att det är på det viset. tror jag att det är en fördel om vi kan ha samma regelverk i ett flertal länder och inte skaffar egna regler här. I viss mån tycker jag ändå att det är klokt att vänta på att de sista länderna , och något land till blir färdiga. Jag tror att det är klokt att vänta på det. Jag delar inte uppfattningen att mitt anförande var en hyllning till kärnkraften. Som jag har sagt tidigare tycker jag att kärnkraften får stå på sina egna ben. Det finns ingen anledning att skönmåla den. Problemet är att det snarare sker en svartmålning där det målas upp en bild av att staten subventionerar kärnkraften hårt. Med min genomgång ville jag visa att det faktiskt inte är så utan att det är precis tvärtom. Staten får in en väldig massa pengar från kärnkraften som kan användas till mycket. Jag säger inte att det är fel att man tar ut effektskatten, utan det är väl klokt. De pengarna kan användas till en lång rad andra saker. 24 (V) replik: Den debatten är jag beredd att ta vid ett annat tillfälle. Vad innebär det obegränsade skadeståndsansvaret? Jag blir inte riktigt klok på de svar som jag fått från och andra. Vem ska stå för den kostnad som överstiger det som den som har driftansvaret ska betala? Borde det inte vara ägaren, det vill säga modern till bolaget, som har det yttersta ansvaret om en kärnkraftsolycka inträffar? Eller är det så, som jag tolkar det, att ni egentligen vill skydda ägarbolaget från ytterligare kostnader och att det är skattekollektivet som får ta den smällen? 25 (M) replik: Nej, det är verkligen inte så att staten eller regeringen vill skydda kärnkraftsbolagen. Vi har också konstaterat att staten är ganska duktig på att klå de här bolagen på pengar, vilket kan vara rimligt. Jag tycker att det är tydligt att skadeståndsansvaret ligger på de bolag som driver kärnkraften. gör kopplingen till olyckan i , och jag tror att också har nämnt de siffrorna. Det blir lite svårt att jämföra med en gigantisk naturkatastrof med jordbävning och tsunamivågor. Då pratar vi om en naturkatastrof. I sådana lägen är det självfallet alltid staten som i slutändan får stå för kostnaderna om allting annat slås ut. Det är bland annat därför vi har en stat. Det är en av statens grunduppgifter att vara the lender of last resort, den som tar det yttersta ansvaret, om ingen annan finns där. 26 (S) replik: säger i sitt anförande att han tycker att det är en gedigen skrivelse. Det är nästan det enda han säger om skrivelsen i hela sitt anförande. Sedan fastnar han i ett mycket långt resonemang om skatter. Jag förstår att det är ett favoritämne. Vidare resonerar han om energipolitik i stort. Det är i och för sig mycket intressant där håller jag med Vänstern och och det hade kanske i någon mening varit en intressantare debatt än den vi har , som blir någon form av goddag-yxskaft-debatt. Jag tänker tillmötesgå lite grann på den här punkten genom att konstatera att den långsiktiga energipolitik med stabila spelregler som han säger är Alliansens prioritering drevs igenom med två rösters marginal i riksdag. Den drevs igenom utan att vara en blocköverskridande överenskommelse. I min värld är inte det att skapa långsiktiga och stabila förutsättningar för vare sig den svenska industrin och dess konkurrenskraft eller de svenska hushållen. När det gäller det vi faktiskt debatterar här skulle jag vilja ställa samma fråga till som jag ställde till : När kan vi förvänta oss att den lag som redan är beslutad om i riksdag och som jag utgår ifrån att alliansföreträdarna står bakom träder i kraft? När har det gått tillräckligt för att man ska fatta beslut om att ta fram egna svenska regler? Hur länge är man beredd att vänta? 27 (M) replik: På den sista frågan har jag inte något bättre svar än någon annan i den här kammaren. Det har funnits en förhoppning om att det här skulle falla på plats . Man har pratat om slutet av det här året. Jag kan inte bedöma huruvida det är realistiskt att tro att det blir så. Vi hoppas väl alla att det ska ske . När det gäller det inledde med vill jag säga att det inte var riktigt så att det enda jag sade var att det var en gedigen skrivelse från regeringen, utan jag gick igenom en del av de områden som belyses i skrivelsen. Jag konstaterade också att det inte föreligger några subventioner i enlighet med vad som står i skrivelsen. Lite mer utförligt var det nog, även om jag sedan gick över till att belysa den andra delen. Som jag har nämnt tidigare tycker jag att det blir lite skevt ibland i debatten. Det framställs som om kärnkraften får subventioner, vilket inte stämmer. Det är faktiskt tvärtom. Jag tror att det vore mycket bra med långsiktiga spelregler. Problemet är väl, som vi också har konstaterat här tidigare, att det största oppositionspartiet inte riktigt är berett att diskutera den springande punkten, det som så att säga är cloun för att nå fram till en sådan överenskommelse, alltså att man måste öppna dörren för att prata om kärnkraftens roll. Jag tycker att alliansregeringen och allianspartierna har en sund inställning till kärnkraften. Vi tycker att kärnkraften ska vara tillåten i . Det ska vara tillåtet att bygga och driva kärnkraft i , men den får klara sig själv. Den får klara sig utan subventioner, vilket konstateras i den här skrivelsen. Jag undrar hur och hennes partikamrater resonerar. fattade LO beslut om att man vill förorda kärnkraft. Vi vet att partiledare har ett långt förflutet som kärnkraftspositiv. Men socialdemokraterna i driver en helt annan linje. Det är lite intressant att se hur ni ska få ihop detta. 28 (S) replik: Återigen blir det väldigt uppenbart att regeringspartiernas företrädare gärna vill prata om allt utom om skrivelsen. Det är i och för sig förståeligt, eftersom det inte finns så mycket att säga om den. Jag kan tycka att det är humoristiskt i någon mening att vi har en företrädare för det största regeringspartiet som är bekymrad över vad oppositionen tycker och inte tycker i energifrågan eller huruvida vi är överens eller inte överens på olika nivåer. Jag vill dessutom poängtera att om man skulle göra en blocköverskridande energipolitisk överenskommelse om energifrågan skulle den handla om betydligt mer än bara om kärnkraften. Det borde finnas mycket som vi skulle kunna diskutera och komma överens om på hela det här området, men framför allt borde det vara beklämmande för att bläcket inte ens hann torka på det förslag som togs med två rösters övervikt i denna kammare innan två av partierna som ingår i överenskommelsen, och , gick ut och tolkade det alldeles olika. Jag hade tänkt att den här debatten inte skulle handla om det, för den debatten har redan tagits i den här kammaren, och den kommer alldeles säkert att tas upp igen vid ett flertal tillfällen. Man kommer ständigt tillbaka till den. När det gäller Socialdemokraterna och vår syn på energiöverenskommelsen har vi slagit fast att vi anser att det är av yttersta betydelse, faktiskt helt avgörande, att man får till en blocköverskridande energiuppgörelse som skapar långsiktiga spelregler och konkurrenskraft för vår svenska energi. Det är en märklig inställning från regeringen att för att kunna sätta sig i en sådan förhandling måste det först finnas garantier för vad man ska tycka och inte tycka. Så går inte en förhandling till. Men det är klart att har man den inställningen är det kanske inte så konstigt att de partier som sedan har tvingats in i en uppgörelse, eller hur det nu har gått till, fått redovisa sina åsikter i förväg och sedan inte står för dem när de väl kommer ut ur rummet. 29 (M) replik: När det gäller om det blir en debatt om kärnkraft eller om subventioner går det lite grann in i vartannat. Jag hävdar att det beror på vad ingångsvärdena är. Synen på kärnkraften och energipolitiken styrs lite grann av vad man har för övergripande mål. Ser man kärnkraften som den stora fienden bygger man sin politik utifrån det. Då letar man efter subventioner som inte finns, och då berör vi det som behandlas här i skrivelsen. Ingångsvärdena spelar alltså väldigt stor roll. Jag konstaterar att skrivelsen är gedigen. Regeringen har gjort ett ordentligt och noggrant arbete och gått igenom område för område och konstaterar att det inte föreligger några subventioner. Detta låter inte Socialdemokraterna sig nöja med, eftersom de, här i åtminstone, tycker att kärnkraften ska bort. Jag kan tycka att det är lite märkligt ändå att de inte är oroade över vad som händer med industrin om man får en sådan utveckling. Jag tycker att det är viktigt att vi har en energipolitik som kan säkra jobb och rimliga priser för hushåll och företag. 30 (FP): Dagens debatt handlar om huruvida det finns några subventioner till den svenska kärnkraften eller ej. Jag ber om ursäkt om en del kan uppfattas som upprepningar av vad föregående talare har sagt, men jag ska göra mitt bästa för att vidga diskussionen något. Att vi över huvud taget debatterar frågan beror på att en skrivelse från regeringen har lämnats i ärendet, vilket var beställt av oss i näringsutskottet. I skrivelsen redovisar regeringen att man mycket noggrant arbetat igenom samtliga politikområden för att se om det fanns direkta eller indirekta subventioner till kärnkraften. Denna kontroll visar med all önskvärd tydlighet att det inte finns några sådana, och därmed föreligger det inte heller något behov av eller stöd för någon ytterligare lagstiftning. Till detta faktum ska läggas att alliansregeringen nästan har fyrfaldigat det belopp som kärnkraftsbolagen måste garantera direkt vid ett eventuellt tillbud från 3 till 11 miljarder, som vi har hört här tidigare. I driftsbolagen finns de sakförsäkringar som ger ytterligare 1520 miljarder. Dessutom har regeringen infört ett obegränsat skadeståndsansvar för de bolag som äger och driver reaktorn. Detta innebär sammantaget att har högre krav än vad de flesta andra länder har och väsentligt högre krav än vad den internationella överenskommelsen, , ställer. Jag skulle egentligen kunna ha slutat mitt anförande med detta, fru talman, men det finns några allmänna reflexioner att göra med anledning av ämnet och de motioner som behandlas i betänkandet. Jag kan konstatera att såväl som har väckt motioner i ärendet, och enligt dem är det mycket som kan vara subventioner av kärnkraft. Skulle sådant som de själva tycker är subventioner gälla också för andra saker skulle det mesta i vårt samhälle dramatiskt förändras, upphöra eller förbjudas. För dessa båda partier gäller inte solidaritet och rättvisa in i energins område. Nej, där har de utsett sitt mobbningsoffer för länge sedan. Det man främst skjuter in sig på är det så kallade skadeståndsansvaret, men om man ska införa detta ansvar på det sätt som de vill borde samma regler gälla även andra energislag. Vem ska betala, och hur mycket ska man betala när dammar brister, när älvar och vattendrag svämmar över och vid utsläpp av koldioxid, kvävedioxider och partiklar? Två miljoner människor dör en förtida död bara i på grund av fossilkraft. I det som kärnkraftsmotståndarna hyllar för sitt beslut att stänga ned kärnkraften, ökar kolanvändningen redan under detta år med ökade utsläpp, sjuka och döda som följd. Minst 160 000 människor dog till följd av den stora dammolyckan i Banqiao i . Ansvaret för olyckor talas det inget om från V och MP när det gäller andra kraftslag. Också den så hyllade vindkraften påverkar och skadar miljön genom buller, ljus och skuggor, förstörd natur och boendemiljö, miljöfarlig brytning av sällsynta jordartsmetaller, sopberget av uttjänta plastlaminater i de gamla vingarna och så vidare. Men om allt detta talas det tyst, och helst inte alls. Att införa obegränsat skadeståndsansvar med ansvarsgenombrott som dessa partier vill är inte heller i överensstämmelse med svensk lagstiftning. Frågan om så kallat ansvarsgenombrott har utretts , och resultaten av utredningarna visar entydigt att det inte är möjligt att utforma en sådan regel på ett rättssäkert sätt och självfallet inte för ett enda energislag. Detta har bland annat civilutskott konstaterat vid ett flertal tillfällen, så också . Sjukvård vid radiologiska skador är också en subvention av kärnkraften enligt . Därför ska kärnkraftsägarna stå för denna typ av vård. Men också här saknar förslagen all rim och reson eller verklighetsförankring. Då borde alla sjukvårdskostnader bekostas av dem som producerar något som orsakar mänskliga skador, vilket inte är fallet. Detta jagande efter subventioner som inte finns härstammar självklart från dessa partiers ensidiga motstånd mot kärnkraft. Man strävar efter en värld där reaktorer som producerar ren, billig och klimatsmart el stängs och där resultatet blir sämre tillväxt, elbrist, elområden, ökade utsläpp av växthusgaser, partiklar, cancer och förtida död. Det är konstigt, men jag har aldrig sett det skrivas rakt ut i deras partiprogram har ni? framställs ofta som ett strålande föredöme för kärnkraftsmotståndarna. Där har man bestämt sig för att ta bort kärnkraften helt och hållet ett lätt panikartat beslut av en pressad regering. Resultatet ser vi . Hur mycket man än satsar på och subventionerar förnybar energi kommer det inte att räcka, utan det är återigen ökad kolproduktion bara som ska rädda den tyska energipolitiken. Den kompletteras med fransk kärnkraft eller rysk fossilgas. importerades till exempel efter beslutet. Det kostar mycket. En första studie som genomförts fann att omställningen till förnybara energikällor blir betydligt dyrare än vad man trott. kommer de tyska elkonsumenterna att behöva bidra med , , i extra kostnader orsakade av övergången till förnybara energikällor. Vad mer händer om vi skulle få bort kärnkraften som och och ibland också Socialdemokraterna föreslår? I kunde man läsa att i , där kärnkraften tillfälligt stängdes av för översyn efter jordbävningarna och , är man nu beroende av att importera olja och gas för att klara av den mest basala energiförsörjningen. Resultatet blir elbrist med avstängd el under vissa tider och en industri som tvingas vara i gång eller slå igen och ett underskott i handelsbalans på mycket . Läget blir ett annat nu när 22 reaktorer är på gång att startas igen. Medier och kärnkraftsmotståndare har låtsats som om skulle stänga av sin kärnkraft , men så är absolut inte fallet. 22 reaktorer körs i gång , och fler lär följa därefter. I har vi provat vägen med avstängd kärnkraft och sett vad konsekvenserna egentligen blev. När stängdes ökade utsläppen i . För varje timme med avstängd kärnkraft gav den ökade användningen av dansk kolkraft enligt ökade utsläpp i form av till exempel extra svavel, extra kväveoxider och koldioxid, förutom de 2530 miljarder i skadestånd som vi fått betala till ägarna för att den dåvarande regeringen brutalt stängde av ett väl fungerande elkraftverk. Till det kan vi lägga de införda elprisområdena som är ett direkt resultat av den rödgröna avstängningspolitiken. För min egen och del är vi av den åsikten att olika energislag inte ska subventioneras utan måste stå på egna ben, precis som kärnkraften redan gör. När det gäller bioenergi och vindkraft och deras subventioner verkar det vara så att kärnkraftskritiker inte håller med utan i stället vill ha ökade ambitionsnivåer när det gäller bidrag och skattepengar till den förnybara energin. Den svenska energipolitiken haltar egentligen betänkligt. Vissa energislag jagas med käpp och spö medan andra göds med hundratals miljarder av skattebetalarnas pengar. Man kan verkligen fråga sig hur det har blivit så här. Låt oss sätta in subventionsfrågan i ett något större perspektiv. Hur ser energimarknaden ut? Vilka subventioner finns? Låt mig sedan göra en liten översikt, en neutral komparativ jämförelse! Förnybar energi får stora direkta och indirekta subventioner det är subventioner vi talar om . Det är genom elcertifikaten som en del av stödet fås. var emot dem då. Enligt nu gällande beslut ska de finnas och sedan försvinna. syns de tyvärr inte längre på elräkningen, vilket är att beklaga. Jag hoppas att vi skyndsamt inför den uppgiften igen. Jag har låtit , , räkna på hur mycket certifikaten kostat hushållen sedan de infördes och därmed vad de inneburit för subvention för vindkraften. , , har vindkraften enbart genom elcertifikaten fått en subvention som kostat , det vill säga en extra kostnad för alla oss elkonsumenter på den redan alldeles för höga elräkningen. Men det stannar inte vid det. Det kommer att kosta skattebetalarna gigantiska belopp att ansluta stora mängder vindkraft till elnätet framöver. Den totala kostnaden med utbyggda mål och ramar kommer troligen att mätas i hundratals miljarder. Sedan finns också det så kallade vindpilotstödet, ett stöd till marknadsintroduktion för storskalig vindkraft. går till detta. fanns ett extra stöd till havsbaserad vindkraft om . har tidigare haft ett särskilt planeringsstöd för vindkraft. 80 miljoner utbetalades för detta. Utöver allt detta finns det många andra saker, bland annat subventioner från myndigheter som kan vara svårare att sätta exakta krontal på. Här är en dominerande aktör som har ett tydligt och ganska extremt uppdrag att främja och möjliggöra utbyggnaden av vindkraften i . Hela myndigheten är skapad för enbart detta ändamål. ska enligt regleringsbrevet ha en pådrivande roll och skapa förutsättningar för att uppnå planeringsramen. Det här blir en uppräkning, fru talman, men jag anser att det behövs för helheten. Det är detta det handlar om: Man ska skapa planmässiga förutsättningar inom planeringsramen och stärka vindkraftens situation genom att löpande uppdatera riksintressen för vindkraft, genom insatser för marknadsintroduktion av vindkraft bidra till en avsevärt ökad produktion av el från vindkraft i syfte att minska kostnaderna för nyetablering av vindkraft, genom insatser inom forskning, utveckling, demonstration och kommersialisering skapa förutsättningar för utveckling av ny teknik och nya företag samt utbyggnad av vindkraften, genom informationsinsatser öka kunskapen om vindkraftens egenskaper och möjligheter och hur hänsyn kan tas till konkurrerande intressen, vid behov understödja vindkraftssamordnarna i deras arbete, fortsätta att utveckla det nationella nätverket för vindbruk, aktivt delta i samråd och genomföra kompetensutvecklingsinsatser för övriga myndigheter, särskilt länsstyrelserna och kommunerna. bistår dessutom kommuner och länsstyrelser. Man ansvarar för webbplatsen och ska underlätta tillståndsprocesser för projektörerna. Man analyserar och kommenterar regelverket för etableringarna och hjälper till på alla sätt. Det finns nationella vindkraftssamordnare i fyra regioner, Nord, Mitt, Sydväst och Sydost. Vindkraftssamordnare utses av regeringen. Det nationella Nätverket för vindbruk är bildat för att sprida kunskap och information om vindkraft och stödja regionala initiativ av nationell betydelse.