prot · GZ09107 · 2012-05-02 00:00:00 — Landsbygdsdepartementet arbetar för att stärka konkurrenskraften i jordbruket och kommer att återkomma med åtgärder. I motionerna i betänkandet kommer man med en del förslag på möjligheten att ställa krav på djurskydd i offentliga upphandlingar. Som jag sade i debatten om livsmedelskontroll senast jag stod här i talarstolen finns det inga principiella hinder för detta så länge kraven på upphandlingsreglerna för objektivitet, icke-diskriminering och likabehandling uppfylls. är regeringens expertorgan inom miljöanpassad och hållbar upphandling. tar fram kriterier för upphandling: miljöledning och miljörelaterad produktinformation. är tillsynsmyndighet i upphandlingsfrågor. I och marknad från bonde till bord kommer man fram till att konkurrensen i livsmedelskedjan i det stora hela fungerar ganska bra. Däremot konstaterar att det finns brister i samordningen av det nationella upphandlingsstödet till offentliga beställare. påpekar att regeringen ska avstå från att införa regler som påverkar hur upphandlande myndigheter ska köpa. Reglerna och lagstiftningen ska förbli en ren förfarandelagstiftning. Det är inte roll att försöka sätta upp upphandlingskriterier åt kommunerna. Vi bör sätta upp regler för hur man gör en upphandling, inte bestämma vad som ska upphandlas. Olika myndigheter hjälper till på olika sätt för att få offentliga upphandlingar att bli så bra som möjligt. utreder hur de ska samordna upphandlingsstödet för att öka kompetensen och tillgängligheten gentemot upphandlingens aktörer. arbetar för att lägga fram förslag till förenklingar för företag, särskilt inom EU-lagstiftningen. Regeringen arbetar för att minska regelkrånglet och den administrativa bördan för företagen, även på EU-nivå. I förslaget till en gemensam jordbrukspolitik för åren 20142020 kommer ekologiskt certifierade lantbrukare att gynnas på flera olika sätt. Jag har besökt många lantbrukare som arbetar med grisuppfödning. Jag vet att de kämpar i en bransch som ibland kan te sig lite snedvriden och orättvist subventionerad. Jag vet också att de svenska bönderna tar bättre hand om sina djur och upprätthåller en högre standard än de flesta andra länder ofta till ett högre pris. Resultatet är att har friskare och mer välmående djur. Framför allt har vi djur i som föds upp utan antibiotika. Det har både förr och förordats att man ska öka den ekologiska produktionen inom jordbruket. De mål som fastställts för den certifierade ekologiska odlingen är för griskött och fågel respektive för landets jordbruksmark. Även i detta fall kommer finansieringen i huvudsak från landsbygdsprogrammet. är ett av de länder i världen som har högst andel ekologiskt jordbruk. Ekologiskt jordbruk strävar efter miljöhänsyn och hållbarhet och gynnar även förekomsten av nya företag på landsbygden. Därför har regeringen inom ramen för landsbygdsprogrammet betalat ut ca till jordbrukare som bedriver ekologisk produktion. Ekologisk matproduktion ska inte ske på grund av subventioner utan på grund av efterfrågan av privatpersoner och andra aktörer på marknaden. På så sätt skiljer sig inte vår syn gällande ekologiska livsmedel från vår syn på andra varor och tjänster. Det är konsumenternas efterfrågan som ska driva utvecklingen av ekologiska livsmedel. Glädjande nog sker detta redan. Antalet företag med småskalig och ekologisk produktion ökar. Efterfrågan på ekologiska, lokala råvaror ökar som går. Efterfrågan är till och med så stor att vi måste importera en del av våra ekologiska livsmedel i . Frihandel och en livsmedelproduktion fri från subventioner är vad vi moderater eftersträvar både i EU och i . Om marknaden inte kan lösa tillgång och efterfrågan på ekologisk mat utan fortsätter att kräva subventioner är vi helt fel ute. Vi lurar oss själva om vi tror att det är hållbart att gödsla branschen med skattepengar i all oändlighet. Oavsett vilka goda intentioner vi har kommer man att få svårt att förklara för skattebetalarna varför just ekologisk matproduktion aldrig kan stå på egna ben. Vi moderater ser positivt . Vi hoppas och tror att marknaden kommer att lösa matchningen mellan efterfrågan och tillgång. Jordbruksprodukter är inte bara mat. Det är också förnybar energi. En förnybar energiform är etanol. En annan är biogas. Efterfrågan på biogas har exploderat och har överstigit tillgången. Regeringen har i landsbygdsprogrammet förstärkt investeringsmöjligheterna med . Detta har ökat intresset att producera biogas på gårdsnivå. Tillsammans med länsstyrelserna har förenklat ansökningsförfarandet och ärendehanteringen. Det är en prioriterad fråga för alliansregeringen att minska vårt beroende av fossila bränslen. I regeringens energiöverenskommelse slogs det fast att den svenska energipolitiken ska bygga på samma tre grundpelare som energisamarbetet i EU: ekologisk hållbarhet, konkurrenskraft och försörjningstrygghet. Som ett led i den fastslagna energipolitiken har ett förslag till biogasstrategi utarbetats av i samråd med och . I strategin prioriteras biogas av avfallsprodukter, till exempel biogas gjord av gödsel genom ett särskilt produktionsstöd, så kallad metanreduceringsersättning. Strategin innefattar biogas av matavfall, samhällets avfallsströmmar och styrmedel i energiproduktionen. I budgetpropositionen framgick att 23 biogasanläggningar hade beviljats investeringsstöd på totalt . Trenden är att alltmer avfallsprodukter används för biogasproduktion. Många lantbrukare har möjlighet till egen produktion och skulle kunna tillverka biogas på sina gårdar för eget bruk och för försäljning. I en bransch med små marginaler är detta ett välkommet alternativ. Biogasinvesteringar ska inte bara ses i ljuset av slutproduktionen utan även som ett allmänt främjande av hållbarhet och förnybar energi, en energiform som är viktig av miljöhänsyn och ur ett säkerhetspolitiskt perspektiv. Regeringen beslutade att ändra i landsbygdsprogrammet och inkludera biogasproduktionen under gruppundantagsförordningen. Detta skulle innebära en uppgradering till en högre stödnivå då biogas ligger under en förordning av mindre betydelse. Programändringen har skickats till kommissionen för godkännande, vilket förhoppningsvis kommer att ske . Som jag nämnt i tidigare debatter serverar det offentliga köket 3 miljoner måltider . Det offentliga upphandlar för ca . Valet av vilken mat som serveras får därför stor påverkan på miljön och djurhållningen runt om i hela världen. Bra offentlig mat är ett av fem prioriterade områden i regeringens satsning det nya matlandet. Som jag nämnt tidigare i det här anförandet finns det en stor möjlighet för beställaren att ställa särskilda krav på produkter som ska köpas in. Särskilda krav kan gälla djurhållning eller miljö. Det beställaren inte får göra är att tvinga leverantören att leverera just svenska produkter. Det skulle strida mot en av hörnpelarna i EU, nämligen principen om likabehandling. Detsamma gäller närproducerad mat. Vi i vill öka vår matexport, och skulle vi då införa regler i offentlig upphandling som diskriminerar utländska leverantörer skulle vi med största sannolikhet få svar med samma mynt. I stället ska vi fokusera på att göra det vi kan för att få en så nyttig, miljövänlig och bra mat som möjligt inom de ramar vi har att jobba med. Kommuner har möjligheter att få hjälp, och de bör ta den hjälp de kan få från till exempel . kan vägleda i hållbara upphandlingar och ge stöd till de kommuner som behöver hjälp. Ett bra exempel är kommun som såg till att upphandla med höga produktionskrav. hjälpte kommun att upphandla med mycket mer långtgående krav än vad EU-regleringen kräver. Det är viktigt att upphandlingar tar hänsyn till miljön, konkurrensen, producenterna och skattebetalarnas pengar. Därför har regeringen tillsatt flera utredningar som ska ta reda på hur upphandlingsregelverket, som det ser ut , tillgodoser dessa krav och hur det kan bli bättre. EU hyser samma tankar som vi, nämligen att vi ska försöka göra det lättare för små och medelstora företag att delta i upphandlingar. Medan vi inväntar svaren från de EU-utredningar som pågår lämnar vi motioner som behandlar upphandling utan åtgärd för tillfället. Vår vision för är klar och tydlig. Vi vill ha ett där både tätort och glesbygd kan frodas på olika sätt men ändå på lika villkor. är unikt, och det ska vi ta vara på och använda som en konkurrensfördel. I ska man kunna leva och bo även utanför de stora städerna. För detta krävs en levande landsbygd som konkurrerar med unika förutsättningar. Med en landsbygd som med hög kunskapsnivå producerar bra och miljösmarta varor för den inhemska marknaden och för export kan vi uppfylla drömmen om ett som frodas överallt. 47 (S) replik: Jag tänker vara kort. Jag har två frågor. Vilket mål, det vill säga i procent mätt, har för den ekologiskt odlade marken här i ? sade att det skulle skapas 10 000 nya jobb tack vare det nya matlandet. Hur många jobb har skapats tack vare det nya matlandet? 48 (M) replik: I mitt anförande pratade jag om att den ekologiska produktionen är viktig om konsumenterna vill ha den. Vi har satt ett mål för hur stor produktionen ska vara. frågar mig om exakt hur många procent har avsatt för den ekologiska produktionen. Vi har faktiskt inte ett sådant mål. Ett procentmål kan också uppfattas som taket för en ekologisk produktion. Skulle konsumenterna vilja ha mer än det tak man sätter upp hindrar man konsumenterna från att kunna konsumera mer. Därför har vi valt att inte ha ett sådant tak. Hur många jobb har Matlandet skapat? Det är vår ambition att skapa 10 000 nya arbeten runt om i hela . I och med att inte är avslutat har vi ingen siffra på exakt hur många jobb som skapas, men vi kan se att det skapas fler jobb på landsbygden runt om i . Och det har ju varit ett av syftena med satsningen. Jag är stolt och glad över att kunna säga att vi har en satsning. Den här satsningen har inte funnits under tidigare regeringar. Det är en unik möjlighet för som vi faktiskt försöker ta till vara. Socialdemokraterna saknar tyvärr alternativ till detta. 49 (S) replik: Jag fick inget svar på frågan hur många nya jobb som har skapats. Ni vet det helt enkelt inte eftersom Matlandet är en relativt blygsam satsning. Den är förvisso klok och innovativ. Jag kan faktiskt hålla med om att det har förädlat matproduktionen. Där är vi helt överens, men däremot tycker jag att det är aningen optimistiskt att påstå att det skulle skapas 10 000 nya jobb tack vare Matlandet . Ni får nog hålla på och mäta innan någonting kommer att hända i det sammanhanget. Jag noterar också att och hoppas och tror att saker och ting ska ske med den ekologiska odlingen. Hoppas och tror gör man i andra salar än här i plenisalen. Här ska vi vara beslutsmässiga och komma med visioner och strategier. Vi socialdemokrater hoppas att av marken ska vara ekologiskt odlad 2020. Jag tycker inte att det är särskilt hårt eller tufft att framhärda med det, men då krävs det också politisk handling, politisk drivkraft och politiskt mod. Då måste det också finnas möjligheter till subventioner. Det måste finnas möjligheter för SLU att bedriva bra forskning. Det måste finnas ett omställningsstöd för att främja den ekologiska odlingen. Den här hoppas-och-tro-mentaliteten är lite bekymmersam. Det har visat sig tidigare att den inte fungerar. Människor använder plånboken när de köper mat. Om det dessutom inte finns tillgång till ekologiska produkter i till exempel butikerna väljer man naturligtvis andra produkter för att tillgodose sina matbehov. Det här är ett bekymmersamt förhållningssätt. Om man hoppas och tror att saker och ting ska lösa sig kommer ingenting att hända. Det tror jag att håller med om. Jag tycker att det är väl optimistiskt att påstå att 10 000 nya jobb tillkommer via Matlandet . Och jag är mycket bekymrad över att det inte finns något som helst mätbart mål hos , ej heller hos Alliansen, avseende den ekologiska odlingen. 50 (M) replik: Matlandet ger hopp åt svenska lantbrukare runt om i . Det är ett hopp som de inte har haft på mycket . Jag skulle vilja säga att de nog har sett en sådan satsning som den vi har gjort . Jag dristar mig faktiskt till att säga att jag vet att lantbrukare runt om i är ganska glada över den här satsningen. Jag säger hoppas och tror, och du säger vision och strategi, , men det viktiga är ändå action och vad som händer i verkligheten. kan vi se att jordbrukssektorn i ökar sakta men säkert. Det är någonting som den inte har gjort under den tidigare, socialdemokratiska regeringen. Jag tycker också att det är viktigt att se vilka som handlar produkterna. Vår största konsument är offentlig sektor. Jag tror mig veta att majoriteten av kommuner är socialdemokratiskt styrda . Därför vill jag skicka tillbaka en läxa till Socialdemokraterna att titta på vad man upphandlar i socialdemokratiska kommuner runt om i . Om man upphandlar bättre än vad man gör skulle vi kunna öka den svenska produktionen, även den ekologiska produktionen som jag vet att hemskt gärna vill öka i . Det krävs mod för att göra bra upphandlingar. Har man fega kommun- och landstingspolitiker ute i gör man dåliga upphandlingar. Med väl pålästa politiker med stor kunskap om offentlig upphandling kan man också göra bra val. Det är det vi vill som en del av Matlandet . 51 (V) replik: Jag har några frågor till och . Du, , konstaterade att målet om att av jordbruksmarken ska vara ekologiskt certifierad 2010 inte har uppnåtts. Precis som föregående talare efterfrågar jag lite konkreta styrmedel och åtgärder från regeringen för att främja den ekologiska produktionen. Du sade att bönderna ska producera det som konsumenterna kräver, och du förlitar dig väldigt mycket på att marknaden ska sköta framtagandet av de ekologiska produkterna. Det kan man göra om man tror blint på marknaden. Jag tycker inte att det riktigt hänger ihop i politik när ni bifaller offentliga subventioner till Matlandet på det är att direkt gå in och styra marknaden men inte opponerar er, vad jag har hört i alla fall, mot de stora köttsubventionerna som alltså är direkta bidrag till djupuppfödare, transporter och slakterier på EU-nivå. Det handlar om i direkta köttsubventioner. Är det någonting som tycker är bra? Ni har också gått med på direkta subventioner till grisuppfödarna på . Är inte det att gå direkt in och styra marknaden? 52 (M) replik: Jag tror mycket på marknaden, och jag tror på konsumentmakten. Upplysta politiker och upplysta konsumenter gör bra val i slutändan. Jag är helt övertygad om det. Att vi subventionerar just Matlandet är en liten puff i rätt riktning. I grund och botten tror jag inte på subventioner över huvud taget, ska jag ärligen säga, men det här har varit en subvention som styr i rätt riktning. Vi har gett den till hela jordbrukssektorn, och där ingår även köttproduktionen. Vår förhoppning är att vi ska kunna fasa ut de här subventionerna. På samma sätt önskar jag att man kunde fasa ut EU-bidragen på EU-nivå också och få en marknad som kan stå på egna ben där konsumenterna gör medvetna val och köper bra saker. 53 (V) replik: Det är lite konstigt att du, , å ena sidan säger att vi ska fasa ut subventionerna, som ni å andra sidan bifaller direkta subventioner på till Matlandet som inte ens har några tydliga ekologiska, miljömässiga eller klimatmässiga mervärden. Det är ju direkta subventioner till svensk livsmedelsindustri. Ni bifaller de direkta subventionerna till svenska grisuppfödare på . Det rimmar inte alls väl med visionen om att man ska avskaffa subventionerna. Vi ser att i politik är det inte bara marknaden som ska styra, utan då det till exempel handlar om storskalig köttindustri ska man gå in med subventioner. Men när man tror på att det är marknaden som ska styra blir man ganska tomhänt när det gäller konkreta politiska verktyg för att främja till exempel ekologisk produktion. Jag tänker på det som står på s. 18 i betänkandet och det som och de borgerliga partierna står bakom angående resonemanget om den ekologiska produktionen. Man konstaterar att målet om 20 procents ekologisk produktion inte har uppnåtts. Vad ska man då göra ? Jo, man skriver på s. 18 att enligt utskottets mening ska det här analyseras vidare. Man ska analysera vidare. Det är alltså ingen konkret handling för att främja den ekologiska produktionen. Det är uppenbarligen det som vi har att vänta oss . 54 (M) replik: De subventioner som ligger under Matlandet måste man se i ett bredare perspektiv. Matlandet handlar inte bara om matproduktionen, utan det handlar också om att skapa en levande landsbygd och att skapa fler jobb på landsbygden. Fler jobb genererar mer skattepengar, och på så vis kan man fasa ut subventionerna . Vi talar allihop om att hela landet ska leva, men talar man bara om tunnelbanan i tycker jag att man är lite fel ute. Det handlar om glesbygden. Det handlar om områden där det har varit svårt att skaffa jobb. Det handlar om områden där det med politik skulle vara helt omöjligt att bo och leva i och med att man behöver kunna köra bil också på landsbygden. Det gör er politik, tillsammans med de andra oppositionspartiernas, det tyvärr omöjligt att göra. Matlandet är en satsning med breda penseldrag för att skapa jobb inom många olika sektorer. Det kan också ge en spinoffeffekt på olika typer av jobb. Grisuppfödningen har det väldigt svårt just , och de har en puckel att ta sig över. Jag förstår att och vissa av hans kolleger kanske inte vill ha någon grisproduktion över huvud taget i för att de inte tycker om kött, men det är inte det som det här handlar om. Det handlar om att grisuppfödningen är en del av en levande landsbygd, och den vill vi gärna ha kvar. Vi är stolta över Matlandet . Vi kommer att fortsätta att utveckla Matlandet , och vi kommer att fortsätta att prata om Matlandet , för det är en fantastisk satsning. 55 (MP) replik: , du pratade i ditt anförande om att öka exporten. Jag satt och funderade på att problemet väl snarare är att vi importerar och att den svenska produktionen krymper. Sedan funderar jag på den globala livsmedelsförsörjningen. Hur vill ni i öka självförsörjningsgrad? Eller vill ni inte det? 56 (M) replik: Handel är jättebra. På samma sätt som vi importerar kan vi exportera, och det är någonting som får i gång ekonomin i och skapar fler jobb på landsbygden. Jag ser det bara som positivt. Vår självförsörjningsgrad i kan vara en lite känslig fråga att diskutera. Måste man vara självförsörjande när det gäller precis alla produkter? Nej, jag tror faktiskt inte att man behöver det. Vi ska producera saker där vi gör det bäst och billigast, och sedan kan vi exportera och importera produkter. Det är bra för och skapar fler jobb i slutändan. 57 (MP) replik: Ja, det är ju känt att tycker så. sade i ett tal i FN att han hade kommit till insikt om att mat inte är som andra industriprodukter och inte går att handla med på samma sätt. Jag tycker att det är ett lite märkligt svar jag får, att man ska handla med allt. Inser ni inte att vi kan behöva en högre självförsörjningsgrad? Du talade om efterfrågan från konsumenten, , och att om man vill ha eko köper man eko, men prisbilden är den att när förorenaren inte betalar blir den konventionella produkten billigare, och då blir relativt den ekologiska produkten dyrare. Tycker du inte att samhället bör rätta till den orättvisan? 58 (M) replik: Det finns en röd tråd i det som tar upp här, och det är utbud och efterfrågan. Ju större efterfrågan är desto större kommer utbudet att bli, och ju större utbudet är desto mer sjunker priset. Det är ganska enkelt. Om man tittar på prisbilden på ekologiska och närodlade produkter som finns i våra dagligvarubutiker ser man att priserna har sjunkit . Det är för att konsumenterna efterfrågar sådana produkter. Det är jättepositivt om det är det man vill handla. Jag tror att med en satsning som till exempel Matlandet och med en politik som gynnar och främjar landsbygden kan vi få en ökad produktion i . är det inte lönsamt för många bönder att driva livsmedelsproduktion. Som jag har sagt tidigare vill vi gärna att landsbygden ska kunna stå på egna ben. Underlättar man inte för landsbygden på alla möjliga sätt och på alla olika plan blir det svårt att driva en produktion i , och då får vi svårt med vår självförsörjningsgrad. Jag tror inte att man kan tala om livsmedelsproduktion med bara subventioner på själva produkten. Vi behöver tala om infrastruktur också. Där driver den här regeringen en linje som underlättar för landsbygdsbefolkningen att kunna leva, bo och verka på landsbygden. Det ger spinoffeffekter för alla möjliga olika företag. Vi vill ha en levande landsbygd, och då måste vi driva en landsbygdspolitik som fungerar. Det tycker jag att alliansregeringen gör, och oppositionspartierna är ett hot mot landsbygdens framtid. 59 (FP): Som redan nämnt behandlar vi i betänkandet motionsyrkanden från den allmänna motionstiden . Motionerna tar upp frågor som rör landsbygdsprogram, reformering av EU:s jordbrukspolitik, ekologisk odling och många andra frågor. Jag vill börja med att yrka bifall till förslaget i betänkandet i dess helhet. Landsbygdspolitiken syftar till att bidra till en hållbar utveckling av landsbygden genom bland annat fler och växande företag samt naturresurser som brukas utan att förbrukas. påbörjades en särskild riktad satsning inom landsbygdsprogrammet på det nya matlandet som omfattar för perioden 20102013. Medlen fördelas till företagsstöd, och åtgärderna är av betydelse främst för visionens fokusområden: primärproduktion, förädlad mat och matturism. Syftet är att uppnå regeringens långsiktiga mål att ska bli det ledande matlandet i och att skapa bättre förutsättningar för jobb och tillväxt. Visionen är uppdelad i fem fokusområden: måltiden inom offentlig sektor, primärproduktion, förädlad mat, matturism och restaurang. Turistnäringen fortsätter att växa. Turistnäringen är sysselsättningsintensiv och bidrar till många jobb på landsbygden. Två miljoner av befolkning bor på landsbygden. Det är visserligen en minoritet, men ändock en stor andel av befolkningen. Vissa områden gör landsbygden speciell: företagsstrukturen, infrastrukturen, glesheten, kapitalbildningen och de speciella värden som landsbygden ger vad gäller biologisk mångfald, natur, kultur och en god boendemiljö för många människor. Även mitt hemlän har landsbygd hör och häpna. En landsbygdsdimension behövs i politiken. Det är en viktig aspekt för oss alla. Landsbygdsministern har framhållit att det är viktigt att den svenska jordbruksproduktionen ges möjlighet att utvecklas. För att underlätta den utvecklingen måste jordbruket marknadsanpassas också i fortsättningen, så att det kan producera det som konsumenterna efterfrågar. Ytterligare reformer av den gemensamma jordbrukspolitiken inom EU är nödvändiga. Det nuvarande stödsystemet försvårar en marknadsanpassning bland annat genom att vissa stöd är kopplade till produktion och därmed snedvrider konkurrensen på den inre marknaden. En fortsatt marknadsanpassning av jordbrukspolitiken och en utfasning av stöden kommer att underlätta tillväxt, företagsutveckling och ökad sysselsättning i jordbruket och på landsbygden. Den ekologiska produktionen har varit föremål för många inlägg här i debatten. Jag vill uppmärksamma kammaren på att det på s. 19 finns angivet hur mycket stöd som ges till ekologisk produktion, bland annat en halv miljard som stöd till jordbrukare med ekologisk produktion. I regleringsbrev anges att ska användas för kompetenshöjande insatser på området måltider inom offentlig sektor, vilket även ska inkludera offentlig upphandling av livsmedel. Certifierad ekologisk produktion ingår som en del i detta regelförenklingsarbete vad gäller att ytterligare underlätta för ekologisk odling. Flera åtgärder kommer att leda till ett minskat regelkrångel för den ekologiskt certifierade lantbrukaren. kommer uppdrag att se över målen för ekologisk produktion att redovisas. Därför anser utskottet att vi ska avvakta den analysen.