prot · GZ0966 · 2012-02-02 00:00:00 — Är det verkligen rimligt, statsministern, att man i ett läge där järnvägen har fungerat så illa som varje frysande pendlare kan intyga, höjer avgifterna för att köra på svenska järnvägar? 27 Statsminister (M): Politik handlar om att göra svåra avvägningar mellan olika intressen. Det finns inget enklare än att i opposition framställa sig som att man har råd med allt och har föreslagit ökade resurser i alla delar. är tydligt med att ni vill införa en mycket kraftig kilometerbeskattning på gods som levereras på väg, men ni har ingen rödgrön samsyn om det. Det finns inget alternativ som står mot regeringens i fråga om detta. Det vore nämligen en kraftigt ökad belastning när det gäller kostnader för godstransporter i . Vi har, som sagt, tillfört resurser för både investeringar och ökat underhåll av järnvägar. Vi har inte varit nöjda med hur situationen har sett ut. Vi efterträdde de rödgröna samarbetspartierna 2006 som hade ställt ut massvis med löften om nyinvesteringar men glömt underhåll och fyllt allt annat än dessa luftslott med resurser. 482 miljarder löper planen på till 2021. Mycket av detta är investeringar i och underhåll av svensk järnväg. Det kanske inte räcker och förslår fullt ut, men det är stora insatser som vi gör. 28 (SD): När vi möttes i partiledardebatten här i kammaren tog jag upp situationen i , och då särskilt den extrema situation som har varit . Det var fem dödsskjutningar på en månad , och var det ännu en dödsskjutning. Dessutom har man sprängt en polisstation plus att det finns en massa andra problem. Utifrån dessa extrema omständigheter har det varit förvånansvärt tyst från statsministern. Det som vi har hört har gått ut på att skylla ifrån sig i första hand på kommunpolitiker i , som i sin tur skyller på regeringen. Alla som har någon form av ansvar skyller på någon annan. Det talas om skärpta vapenlagar och skärpta straff. Det är inte nödvändigtvis fel, men det talas mycket lite om själva grunden till den problematik som finns i . Då är min fråga: Har statsministern någon idé om varför det ser ut på detta sätt i just ? 29 Statsminister (M): Vi förstår att tycker att vi ska skylla på invandrarna. Vi fattar hur upplägget är tänkt. Men är det så att jag har uttalat mig och att justitieministern har varit där på plats. Vi har säkerställt att det finns en stor samling av polisiära resurser. Rättsväsendet rustar sig nu för att bättre finna ut vem som har gjort detta och säkerställa att det kan falla dom till följd av de brott som har begåtts. Men är samhället inte så enkelt att det bara handlar om vapenlagar och polismakt. I grunden håller jag med de poliser som har sagt att det börjar i skolan, att det börjar i bra framtidsutsikter för barn och ungdomar och att det handlar om vägar in på arbetsmarknaden. Det handlar helt enkelt om att skapa ett välfungerande samhälle. I stora delar finns det uppenbart brister i kring detta. Men låt oss då diskutera hur en skola ser ut som gör att barn känner sig motiverade och lär sig mer. Låt oss diskutera hur en arbetsmarknad ser ut som står öppen för alla och hur vi sänker trösklar för människor att komma in på arbetsmarknaden. Jag är beredd att ta den diskussionen i olika sammanhang, och jag har också gjort det i andra sammanhang med . 30 (SD): Jag är väl medveten om den sociala situation som råder i . Jag skulle kunna rada upp hur mycket som helst som vittnar om någonting som närmast liknar total misär i vissa delar av denna stad. Men att människor är arbetslösa, att människor lever segregerat, att folk springer runt med vapen och att elever inte klarar och så vidare är ingen förklaring utan bara ytterligare symtom på att någonting är allvarligt fel. Det är det som jag frågar efter. Vad är grunden till dessa problem? Jag har vid åtskilliga tillfällen, inte minst i denna kammare, redogjort för vad jag tycker. Men det är en förklaring som har avvisats av statsministern och övriga partier i denna församling. Därför undrar jag vad statsministern menar är förklaringen till att det ser ut som det gör i just . Jag vill inte höra fler floskler om att människor måste arbeta mer. Jag vill veta vad statsministern menar är förklaringen till att det ser ut som det gör i just . 31 Statsminister (M): Jag är inte av uppfattningen att man som svensk medborgare föds till hederlig och att man om man har en annan nationalitet föds till brottsling. Jag tror helt enkelt att livets resa påverkar oss. Brister i skola och svårigheter att komma in i arbetslivet det som kallar för floskler är det som gör att människor kan påverkas i mer destruktiv riktning, och om det går bättre kan de påverkas i mer positiv riktning. Därför är det absolut centralt hur skolans resultat ser ut och hur vägar in i arbete ser ut och att detta står öppet och gäller lika för alla människor och att det inte sker en sortering utifrån vad som står i våra pass. Det är min uppfattning. Det som brister här är alldeles uppenbart att det finns många sociala skäl en social tyngd som påverkar denna situation. Men det finns också ett problem som är rent polisiärt och kopplat till rättsväsendet, och det är att vi också måste föra till ansvar dem som begår dessa brott för att på det sättet signalera att vi inte accepterar den vålds- och vapenjustis som har fått råda alldeles för mycket i . 32 (V): Min fråga gäller arbetsskadeförsäkringen. Tusentals svenskar har tunga eller farliga jobb och skadas av sina arbeten. Det finns då en möjlighet att få ersättning från arbetsskadeförsäkringen för att klara ekonomin trots denna skada. Vi kan se att det är mycket svårt att bli godkänd. Merparten av ansökningarna avslås. Det finns också en tydlig skillnad mellan kvinnor och män. Män får oftare sina ansökningar bifallna, medan kvinnor mycket oftare får avslag. Detta handlar till stor del om de kvinnor som gör det viktiga arbetet i välfärden, de som arbetar på äldreboendena och de som jobbar i och som ser till att våra äldre tas om hand på ett bra sätt och som ofta betalar för det med sina ryggar och sina värkande leder. vet vi att arbetsskadeförsäkringen inte fungerar för många av dem. Är statsministern beredd att se över den och föreslå ett nytt regelverk? 33 Statsminister (M): Jag har förstått att det är ett kommande program som ska beskriva detta. Man bör komma ihåg att arbetsskadeförsäkringen i har på nacken. Den tillkom naturligtvis i när byggarbetare föll ned på sina byggarbetsplatser. Det var ganska enkelt att konstatera att en sådan allvarlig händelse var relaterad till arbetsplatsen och att man borde få en ersättning för det. Ersättningen för en konstaterad arbetsskada är dessutom ofta och inte de lägre ersättningsnivåer som gäller i en del andra system. Problemet har då varit att det i det moderna arbetslivet ibland är mer diffust och svårt att avgöra vad som är kopplat till arbetsplatsen eller vad som möjligen kan vara följden av annat. Det kan vara en följd av att vi har en mycket könsuppdelad svensk arbetsmarknad. Det är mer noterbart om en manlig byggarbetare ramlar ned från en byggnadsställning jämfört med en kvinna som sliter i äldreomsorgen och där det är lite oklart vad som exakt har varit arbetsrelaterat och inte. Detta tror jag är skälen till att har svarat som man har gjort. Jag har inga bevis för grundtesen som försöker driva, nämligen att det här skulle förekomma någon diskriminering. Det får man i så fall belägga innan vi kan ta frågan vidare. 34 (V): Självklart förändras arbetslivet och därmed villkoren för att bedöma arbetsskador. Men i och med det borde också reglerna förändras. Det skedde för , och det kanske måste göras igen. Jag vill ställa en fråga till statsministern. Är statsministern nöjd med att av de kvinnor som ansöker om ersättning får det? Eller tror statsministern att det finns en bakomliggande orättvisa och att det kanske är så att hundratals kvinnor som har slitits ut av sitt ofta lågavlönade arbete faktiskt inte får den ersättning som de var berättigade till enligt lagstiftningens intention? Detta ansvar kan man inte föra över till . Det är ett politiskt ansvar. verkställer de regler som vi fattar beslut om i regering och riksdag. Jag skulle också vilja fråga statsministern om han tror att bemanning spelar roll för arbetsskador. Vi kan se hur privata vårdgivare i äldreomsorgen har lägre bemanning än de offentliga. Är risken för arbetsskador då inte större, när man är färre som ska göra samma arbete? 35 Statsminister (M): Jag försvarar att arbetsskadeförsäkringen har tydliga villkor och krav för att man ska få en arbetsskada godkänd. Jag ska gärna diskutera med oppositionen om ni har några tydliga andra och mer tillåtande förslag och också naturligtvis se över hur ni i så fall har tänkt att finansiera dem. Bakgrunden var att det var en mycket kraftig ökning av människor som fick arbetsskador . Det är alltså långt tillbaka i tiden som dessa villkor stramades upp, som det brukar heta. Därefter är det färre som har fått sina ansökningar om arbetsskador godkända. Jag skulle vilja säga följande om det moderna arbetslivet. Jag tror att vi allt oftare får ställa in oss på att försöka röra oss vidare i arbetslivet. I faser av livet kanske tyngre arbetsuppgifter passar som inte alls passar. Då tycker jag inte att svaret, som det ibland har varit på svensk arbetsmarknad, ska vara att man då ska gå i förtidspension eller komma ut i ett ersättningssystem, utan då ska man rimligen komma vidare till ett annat jobb som är bättre anpassat till de villkor som gäller den egna personen i den fasen av livet. Jag vill gärna medverka till att ställa om arbetslivet på ett sådant sätt. Jag har inte ställt i utsikt att försöka få fler att fastna i olika ersättningssystem vid sidan av arbetsmarknaden. 36 (M): står ekonomiskt starkt jämfört med många europeiska länder och andra omkring oss. Som statsministern nämnde är det närmare 200 000 fler som har sysselsättning jämfört med hur det var vid valet . Ändå låter det ibland från socialdemokratiskt håll som i fråga tidigare här eller som i en artikel som skrev strax före valet: Den borgerliga regeringen har sänkt skatterna med lånade pengar. Det har inte gett några nya jobb utan lett till ökade klyftor, nedskärningar i välfärden med mera. sade här i kammaren: Efter att regeringen genomfört hela sin politik har ingenting hänt med jobben och utanförskapet. Hon fortsätter sedan: så kallade arbetslinje har inte lett till arbete utan till fattigdom. har Socialdemokraterna utsett en ny partiledare. Jag vill fråga statsministern vad hans budskap till honom är om både sakläget och tonläget när det gäller jobben och situationen i svensk ekonomi. 37 Statsminister (M): Till vem jag möjligen riktar detta budskap kan man diskutera. Min uppfattning är att sysselsättningen vuxit till att det nu är runt 4,7 miljoner svenskar som arbetar hel- eller deltid. Detta är absolut grundläggande för varje form av välfärdsambition i detta land. Grunden på vilken vi bygger våra välfärdsambitioner är att arbetsföra människor också arbetar. Därför var det viktigt för oss att färre i arbetsför ålder skulle befinna sig vid sidan av arbetsmarknaden och inte alls arbeta. Det antalet var långt över en miljon när alliansregeringen tillträdde. Det är därför jag nämner att de är över 200 000 färre , huvudsakligen därför att vi haft en snabb minskning av antalet personer som lever med förtidspension sjuk- och aktivitetsersättning eller som är sjukskrivna. De sjunkande ohälsotalen har fört stora grupper mycket närmare arbetsmarknaden. Men det är klart att sedan gäller allt det jag sagt i tidigare svar, att vi också är beroende av konjunkturer, efterfrågan och strukturåtgärder. Men just att sysselsättningen växer och att ohälsotalen sjunker säkrar naturligtvis vår förmåga till välfärd och jobb . 38 (FP): Det har varit kallt . När det är kalla, gnistrande och klara vinterdagar är det ofta stiltje. Vindkraft är således inget alternativ när mer el som mest behövs. Elpriserna rusar nu i höjden, delvis därför att våra åldrande kärnkraftverk är lika driftsäkra. Om det skulle beslutas om en ny reaktor skulle den inte komma i elproduktion förrän , det vill säga tidigast . Våra äldsta reaktorer är långt över och går då på övertid. Vi måste alltså få fram investeringsbeslut om att ersätta gamla reaktorer med nya. Min fråga är därför: Är det, herr statsminister, önskvärt önskvärt nota bene med en blocköverskridande energiöverenskommelse? 39 Statsminister (M): En kall dag som denna kan det vara noterbart att behöver importera elkraft för att klara sin elförsörjning. Det som är vårt dilemma är att vi inte kan bygga vår kapacitet för varma sommardagar, för vi måste också ha kapacitet för de kalla vinterdagar som ibland präglar vårt klimat. Tre ben har vi sagt att vi vill att vår energiförsörjning ska bygga på: Vattenkraften tack och lov är det just nu välfyllda vattenmagasin är en stabil bas. Därtill kommer det förnybara som växer fram. Visst, det blåser inte alltid, men trots allt har vi här en växande andel av den svenska energiförsörjningen. Vidare har vi den åldrande svenska kärnkraften som just till nära hälften faktiskt står stilla vid precis fel tidpunkt, under fel del av året. Alliansöverenskommelsen innebär och möjliggör långsiktiga investeringsbeslut. I fråga ligger förmodligen en vilja till att mer brett i ha en samsyn kring detta. Ja, givet att det kan vara utgångspunkten. Om inte förs tillbaka till en årtalsexercis som inte bara handlar om hur snabbt eller i vilken ordning vi ska avveckla utan det också möjliggörs för bredare investeringar är det självklart av intresse för regeringen och rimligen en kall dag som denna också för svenska folket. 40 (C): Fru talman, herr statsminister! Medborgare i vårt land har en förväntan på att välfärdsnivån ska vara densamma oavsett var i landet man bor. En del av välfärden står landets kommuner för. Resurser för denna kommer till en del ur människors arbete och ur den skattekraft som finns lokalt och regionalt samt till en del ur ett skatteutjämningssystem mellan landets kommuner. Beroende på pågående demografiska förändringar och annan strukturomvandling skiljer sig dock förutsättningarna för välfärdsbyggandet över landet. I syfte att hålla en likvärdig nivå av välfärd i hela landet har vi därför detta utjämningssystem. levererade en enig parlamentarisk utredning sina slutsatser där man pekade på att några kriterier i ett för övrigt väl fungerande utjämningssystem behöver justeras för att systemet fortsatt ska fylla sin funktion. Jag och är mycket tillfreds med de slutsatser som utredningen levererat. Min fråga är: Hur snart bedömer statsministern att denna utredning blir föremål för beslut i riksdag och regering? 41 Statsminister (M): Regeringen är inte färdig med detta. Låt mig också säga att jag följt och arbetat med detta inom kommunala utjämningssystem. Utgångspunkten är riktig, det vill säga att välfärden bör finnas samt ha samma kvalitet och vara tillgänglig över hela landet. För att möjliggöra det i primärkommuner och i regioner och landsting behövs en utjämning. Det har ibland diskuterats om den ska ske mellan kommuner eller vara som en sorts påfyllnad från staten. Utjämningen behövs och har mycket stora omfördelande effekter. Det som brukar infinna sig är att varje sådan här översyn leder till att man i Kommunsverige blir osams. Det brukar vara så att de som tror sig vinna på det senaste förslaget tycker att det ska genomföras. De som tror sig förlora på det vill ifrågasätta det. Det har sett lite olika ut , lite grann beroende på utfallet. Jag bara återger detta efter ett långt liv med det kommunala utjämningssystemet. Svaret på fråga är att regeringen ännu inte är färdig med detta. 42 (KD): En kall dag som denna har flera av mina kolleger tagit upp frågor om kyla. Jag vill ställa en annan fråga om kyla till statsministern. Enligt en rapport från är självmord den vanligaste dödsorsaken bland ungdomar i åldern . Vi i lever i ett hyggligt bra land. De flesta har det väldigt bra. Vi har en hög materiell standard. Ändå är den vanligaste dödsorsaken bland ungdomar i åldern just självmord. Trots att självmordstalen i stort, totalt sett, minskat ligger de höga siffrorna avseende barn och unga kvar på alldeles för höga nivåer. Därtill har antalet självmordsförsök ökat . Jag är medveten om att frågan inte låter sig besvaras under en kort minut, herr statsminister, men jag önskar höra hur du ser på situationen och på de åtgärder vi som nation behöver vidta för dessa ungdomar. 43 Statsminister (M): Jag minns att man förr beskrev att övergången från att vara barn till att bli vuxen i princip innebar att man fick byta ut kortbyxor mot långbyxor. Jag tror att alla vi som befinner oss i närheten av ungdomar kan säga att övergången nu är väsentligt mer utdragen och mycket mer komplicerad. Att hitta sig själv med den sökprocess detta innebär och att möta alla de krav som finns i vårt högt utvecklade samhälle när det gäller arbetsmarknaden och synen på familjeliv och umgänge är väldigt prövande för många. För en del leder det till ett kraftigt ifrågasättande av en själv; man tappar sitt självförtroende. Regeringen har försökt förstärka psykiatrins resurser, för det är uppenbart ett sätt att motverka det vi här talar om. Inte minst gäller det resurserna till barn- och ungdomspsykiatrin som jag vet gör väldigt stora insatser för att försöka stödja barn och ungdomar detta naturligtvis vid sidan av de insatser som familj, anhöriga och syskon, samt vänner gör för att försöka motverka nämnda risk och tendens som ju finns på det sätt som beskriver. 44 (S): På stämma i deklarerade statsministern att är ett särintresse. Det var nog många med mig som blev förvånade över detta uttalande, speciellt eftersom ett litet land som är beroende av samverkan mellan politik och näringsliv för att kunna exportera så mycket som vi gör. Hälften av bnp kommer ju från exportindustrin. Just för detta med samverkan fanns samverkansprogram för strategisk planering av viktiga näringar, bland annat för forskning och utveckling. när vi fick höra det gäller speciellt oss som kommer från att lägger ned sin forskningsverksamhet och att 1 200 kvalificerade arbetstillfällen försvinner ställs verkligen detta uttalande och behovet av samordning och samarbete på sin spets. Jag undrar därför om statsministern kan förklara hur avvecklingen av ett tidigare fungerande samarbete med näringslivet i form av strategiska samverkansprogram förbättrar Svenskt Näringslivs möjligheter att skapa nya jobb efter detta besked. 45 Statsminister (M): Det är lite roande detta att Socialdemokraterna i då utger sig för att vara det nya vill inrikta sig på att se till direktörernas fromma. Man får uppleva mycket i svensk politik. Låt mig bara konstatera att det företagsspecifika beslut som har fattat ska ses i ljuset av att när vi jämför med övriga länder ligger i världstopp när det gäller forskningsinsatser. Det handlar inte bara om offentliga resurser som ges till forskning grundforskning och tillämpad forskning utan även mer företagsspecifika sådana. Jag har själv varit i kontakt med och påpekat att det är en bra forskningsmiljö i . Det är också en bra , som får en utmaning att uppmuntra människor med forskarbakgrund att komma vidare till andra typer av insatser. Det grundar vi naturligtvis i att vi har gjort historiskt stora satsningar i den forskningsproposition vi lade på bord under den förra mandatperioden. Den har väsentligt höjt oss till nivåer vi inte befann oss på tidigare. Det måste vara den grund vi fortsätter att arbeta utifrån. 46 (M): Min fråga handlar om forsknings- och innovationspolitiken. Ökad global konkurrens, miljöutmaningar, snabba teknikskiften, förändringar inom de finansiella marknaderna samt en växande och åldrande befolkning ställer oss inför stora utmaningar men också stora möjligheter. Här har forsknings- och innovationspolitiken en viktig roll att fylla. tillhör de länder som satsar allra mest på forskning, hörde vi statsministern säga . När det gäller utfall, det vill säga nya företag, nya produkter och nya arbetstillfällen som kommer fram av forskningen ligger vi dock förvisso bra till, men kanske inte lika högt. Min fråga till statsministern handlar om den framtida inriktningen på forsknings- och innovationspolitiken. Vilka åtgärder behövs för att utfallet resultatet ska bli fler nya företag, produkter och jobb? 47 Statsminister (M): Det finns skäl till att är intressant som forskningsnation. Ett är våra egna forskningstraditioner, inte minst på det naturvetenskapliga området. Vi ska inte underskatta vad utdelandet av ger till känslan för akademi och forskning kring runt om i världen. Vi är också ett land som har som struktur i vårt näringsliv att vi har några väldigt stora multinationella företag som för sin utveckling är beroende av forskning. I flera fall ligger de här i , men inte bara. Vi får dock komma ihåg att detta beroende för en risk med sig, nämligen att gränsöverskridande stora företag väger forskningsinsatser både i olika specifika delar och i olika delar av världen gentemot varandra. uppfattar jag att det har varit ett företagsspecifikt beslut kopplat delvis till den forskning som finns här. Ett liknande beslut har för övrigt fattats när det gäller forskningsanläggningen i , om jag förstod det rätt. Den har rönt samma öde. Återigen: Vi kan bara försäkra oss om att det finns stöd för grundforskning och i övrigt bra villkor för forskning för att kunna attrahera forskning att komma till i större utsträckning. 48 (S): Många visstidsanställda vittnar om en mycket jobbig arbetssituation. Det handlar om att man måste ta med sig mobiltelefonen in på toaletten, och till och med i duschen måste man vara beredd att svara i telefon. Om man inte svarar går nämligen jobbet till någon annan. Dessutom betalar visstidsanställda lika mycket när det gäller socialförsäkringarna och till a-kassan, men de får inte ut detsamma som alla andra. Det är sämre skydd när det gäller a-kassan, turordningsreglerna och sjukförsäkringen. Det är också svårt att ta lån och att få pengarna att räcka till om man har otur en månad. Det är många kvinnor som drabbas av detta ungefär två tredjedelar har varit i denna situation. Vi har också fått kritik från för att vi har för dåligt skydd för visstidsanställda. Vad tänker regeringen göra åt detta stora problem? 49 Statsminister (M): Visstidsanställningsreformen kom med alliansregeringen och var ett sätt att föra ihop en lång rad olika former för att länka in i arbetslivet som har funnits och som också Socialdemokraterna har medverkat till. Alla känner igen provanställningsbegreppet; det finns ibland en period innan man får permanent anställning under vilken man prövas. Det är klart att det finns en balans i hur flexibla dessa regler ska vara så att fler möjligen kan få testa att komma in i arbete kontra den trygghet vi alla vill uppleva genom att ha en fast anställning. Det är lite oklart för mig vad socialdemokratin menar att man ska göra i stället. Vi tror att den här typen av ökad flexibilitet behövs för att möjliggöra för fler att komma i fråga. Vi tror framför allt inte att det läge vi nu är i är rätt tid att ta bort alla reformer som ger flexibilitet. Vi tror nämligen absolut inte att det ger dem som har svårast att hävda sig i arbetslivet jobb eller vägar in i arbete. Tvärtom tror vi att det blir en metod för att öka arbetslösheten. Det är ett skäl till att vi tror på dessa reformer. Självklart ska de dock följas upp. Vi ska se till att de sköts med bra villkor och rätt lönevillkor, för det är också viktigt. Det är viktigt vilken form av anställning man än har. 50 (SD): under frågestunden kunde vi höra att statsministern anser att problemen med våld och kriminalitet i kan härledas till sociala problem utanförskap, problem med skolgången och problem att komma in på arbetsmarknaden. Så kan det nog vara.