prot · H00912 · 2012-10-18 00:00:00 — Kammaren beslutade på förslag av andre vice talmannen att ajournera förhandlingarna till då frågestunden skulle börja. 23 TREDJE VICE TALMANNEN: Jag vill hälsa statsråden välkomna. 24 (S): Jag vill ställa en fråga till som svarar å hela regeringens vägnar. Varselvågen slår mot . är det 45 000 personer som fått beskedet att deras jobb är i fara detta i ett läge där vi redan har 400 000 arbetslösa, nästan 100 000 arbetslösa ungdomar och en långtidsarbetslöshet som biter sig fast. Det är klart att det i ett sådant här läge tror jag hade varit rimligt för vilken regering som helst att fundera över om man borde ompröva politiken och satsa på en aktiv näringspolitik och se till att exportstödet ökar eller att man får innovationsstrategier på plats. Vi ser där blygsamma ambitioner från regeringen. I ett sådant här läge borde man kunna satsa på utbildning. Det gör inte regeringen. Man drar ned på antalet utbildningsplatser. Man borde kunna satsa på yrkesutbildningar. Det gör inte regeringen. Man satsar i stället på fas 3. Min fråga är: När kommer egentligen jobben? Regeringen har hållit sin strategi och lovat att jobben kommer, men fortfarande biter sig arbetslösheten fast. Vad är beskedet från regeringen till de 45 000 varslade ? När kommer jobben? 25 Statsrådet (M): Jag är lite förvånad. Om man nu är orolig för varselvågen, ska man då inte hålla sig till sanningen och börja fundera på hur vi tillsammans kan se till att står starkare i när vår modell utmanas och när vi kan visa den styrka som finns i att landet haft en regering som har skött finanserna på ett föredömligt sätt så att vi nu har resurser för att kunna möta en omfattande lågkonjunktur, med risk för en rätt så ihållande internationell lågkonjunktur som slår mot de svenska jobben och mot den svenska exportindustrin? Efterfrågan sjunker ju. Vad kan vi då göra? Ja, vi kan se till att bygga företagsamheten starkare i det här landet. Vi har en seriös innovationspolitik. Vi tar tag i bolagsskatten, något som gör att det blir mer intressant att stanna kvar och att utveckla företagandet i . Till skillnad från vad säger har vi, herr talman, satsat ytterligare på utbildning, inte minst för att unga människor ska få bättre möjligheter att komma in på arbetsmarknaden. Jag tycker att det vore bra om vi i det här läget och i den här debatten kunde hålla oss till fakta. 26 (S): När jag kom in i fick jag uppdraget att vara med och städa upp efter den förra borgerliga regeringen som hade försatt landet i en akut ekonomisk kris. Då vågade vi sätta ett ramverk i sjön som ordnade att vi hade ordning och reda i statens finanser. Det är väl att ni försökt följa det regelverket. Men jag tycker att det är oroväckande att ni väljer att låna till skattesänkningar. Det är oansvarigt. Vi investerade också i utbildningar i kunskapslyft och i en högskoleutbyggnad därför att vi såg att människor behövde kraft och möjligheter att investera i kunskaper för att kunna ta de jobb som sedan kom. På det sättet stärkte vi möjligheter att ta sig ur krisen. Ni satsar inte på utbildning. Ni minskar antalet högskoleplatser. kan åka till nästan vilken högskola eller vilket universitet som helst där man drar ned på ambitionerna och fråga. Ni satsar inte på yrkesutbildningar. Har hört talas om fas 3, som man förpassas till utan att få någon vettig typ av insats i stället för att få en yrkesutbildning? I mitt hemlän skickar Arbetsförmedlingen tillbaka i oanvända resurser som företagarna i länet ropar efter rätt utbildad arbetskraft. När kommer jobben? När kan ni börja agera för att få fart på i stället för att hålla fast vid en politik som uppenbarligen misslyckats ? 27 Statsrådet (M): Vi tror inte att det blir bättre om man höjer bidrags- och ersättningsnivåerna och ökar skatterna på arbete och att de nya jobben då skulle komma fram. Tvärtom tror vi på detta med att vi har byggt svenska hushåll starkare tack vare jobbskatteavdrag och att vi har fått fler som arbetar, fler som är med och försörjer människor i , något som gör att våra sociala trygghetssystem står starkare. Det är nu en utmaning för oss alla att tillsammans hålla fast vid den svenska modellen, att se till att vi inte försämrar konkurrenskraften och att se till att ge de människor vingar som behöver extra stöd. Vi höjer ersättningarna till exempel i yrkesutbildningen för att fler ska ha möjlighet att lättare och snabbare komma in i ett yrke och vara med och försörja sig själva men också bidra till välstånd. Den svenska modellen kommer att klara det här testet. Men det skulle ha varit roligt om vi bättre kunde ha hjälpts åt. Nej, vi lånar inte till skattesänkningar. Vi ser till att bygga starkare. Vi håller fast vid ramverken. Det vore roligt om vi lite bättre kunde enas kring den utmaning för vår exportindustri som vi står inför. Anslaget till kvinnojour i 28 (V): Jag har en fråga till statsrådet . RFHL:s kvinnojour i har fått pengar från staten så kallade utvecklingspengar för att bedriva sin verksamhet. Missbrukande våldsutsatta kvinnor är en mycket liten och sårbar grupp. Men staten, regeringen, har valt att inte lämna ytterligare pengar via . Det betyder att verksamheten här i tar slut . Det handlar om fem platser som ska täcka . Jag undrar hur det kan ske att pengarna dras bort utan att det stärkts upp någonstans så att man vet att verksamheten får in nytt kapital. Vart ska dessa kvinnor i så fall ta vägen ? 29 Statsrådet (FP): Den fråga som tar upp är väldigt viktig. Det arbete som ideella kvinnojourer utför runt om i vårt land är oerhört viktigt för att ge stöd och hjälp till våldsutsatta kvinnor. För den här regeringen har det varit väldigt viktigt att stärka verksamheten, ekonomiskt men också när det gäller att i samverkan se till att utveckla arbetsmetoderna och de verksamheter som bedrivs. Det är viktigt att kvaliteten även i sådana här verksamheter, även om de bedrivs inom den ideella sektorn, motsvarar den kvalitet som vi ändå anser att de våldsutsatta ska få. Jag vet inte varifrån nämnda information kommer. Vi har inte sänkt anslag till kvinnojourer. Tvärtom har vi höjt. När det gäller de pengar som fanns att söka i samverkan mellan kvinnojour och kommun via länsstyrelse har vi till och med sett till att ta en del av dem för att kvinnojourerna själva ska söka därifrån. Deras rapporter till mig har nämligen sagt att kommunerna inte alltid är så samarbetsvilliga. 30 (V): Det är faktiskt så att det nu inte finns några pengar till RFHL:s kvinnojour i ett upptagningsområde i från . Då kan det tänkas att man i är villig att ekonomiskt kanske stå för två och en halv plats. Men där fattar man inte beslut förrän , så det är ganska tajt tidsmässigt. har nationellt drivit frågan om resurser till den här typen av kvinnojourer, ja, till alla kvinnojourer. Hur ser statsrådet på detta? Vi skulle då verkligen kunna göra både det som vi vill och det som regeringen bland annat i regeringsförklaringar sagt sig vara villig att göra när det gäller våld mot kvinnor och missbrukande kvinnor i våldssituationer. 31 Statsrådet (FP): vet lika väl som jag att pengarna till kvinnojourer inte fördelas direkt av mig som statsråd, från , utan de fördelas av myndigheter. Det är som har ett anslag och delvis även som har pengar att fördela. Vilken kvinnojour som helst ska söka sig till dessa myndigheter för att ansöka om pengar till att bedriva verksamhet. Är det så att den specifika kvinnojouren inte har fått pengar är det myndigheten som måste svara på varför man nu inte får mer pengar. Är det kvaliteten det handlar om eller är det någonting annat? Jag kan inte svara om det enskilda ärendet då, som vi vet, makten, bemyndigandet, att fördela finns hos eller . 32 (M): Jag skulle vilja ställa en fråga till finansmarknadsminister . Vi kunde se i spåren av finanskrisen att det finns många strukturella problem i finanssektorn som kan ställa till det mycket för samhället. Tyvärr tror jag att det är många som har tagit det till intäkt för att man nu ska försöka begränsa finanssektorn. Jag tror att det är fel och att det kommer att leda till lägre tillväxt, lägre löner och lägre levnadsstandard . Jag tror i stället att man behöver en bättre reglering av finansmarknaden. har varit en förebild när det gäller de stora frågorna som reglering av banksektorn. Men det finns mycket kvar att göra när man kommer till det segment av marknaden som riktar sig till vanliga konsumenter. Det finns fortfarande många oseriösa aktörer på marknaden. Avgifterna är omfattande. Råkar man illa ut finns det inte många att vända sig till. har inte kompetens, kön är lång och så vidare. Det finns många problem. Jag tror att det behövs en bättre reglering. Vad tror finansmarknadsministern att vi behöver för typ av åtgärder för att komma till rätta med problemen? 33 Statsrådet (M): Jag vill till att börja med säga att jag delar problembeskrivning. Konsumenten är generellt sett i ett stort underläge på finansmarknaderna. Det beror på en mängd olika saker. En sak är att vi har överfört på konsumenten saker som förr bestämdes av det allmänna. Det gäller inte bara finansfrågor. Det gäller också skola, dagis, el och sådant. Till detta hör att marknaden utvecklas snabbt. Det är ganska komplicerade produkter. Säljarna är ofta i ett väldigt stort kompetensöverläge. Det finns alltid skäl att flytta fram positionerna för konsumenterna. Det är ett viktigt område för regeringen. Vi har redan vidtagit ett stort antal åtgärder bland annat genom att skärpa kraven på sms-företagen, skärpa reglerna för redovisningen i fondlagstiftning och öka anslaget för utbildning i skolorna. Jag delar uppfattning och tänker återkomma med mer exempel i mitt nästa inlägg. 34 (M): Tack så mycket för svaret. Det är många som kommer i kläm. Några åtgärder som man borde överväga är att skärpa regelverket för vad som får kallas rådgivningsverksamhet. Jag var själv hos min bank för inte så länge sedan och fick träffa en rådgivare. I realiteten var det en person som var en försäljare av Nordeas egna finansiella produkter. Man behöver skärpa regelverket. Går man till en Volvohandel och ska köpa en Volvobil får man inte träffa en bilrådgivare, utan man träffar en bilförsäljare. Jag tror att man behöver ett system med licenser där man har ett oberoende organ som kan pricka aktörer som är oseriösa och i förlängningen också förbjuda dem att agera på marknaden. Jag tror också att man skulle behöva någon form av regelverk för att göra estimeringar av utfall av framför allt olika komplicerade strukturella produkter. Det finns ingen som kan sia om hur börsen går. Men det finns många sannolikhetsberäkningar som mäklarna och emittenterna sitter inne med men som konsumenterna inte får ta del av. Det tror jag är olyckligt. Hur ställer sig finansmarknadsministern till detta? 35 Statsrådet (M): Begreppet rådgivare kontra säljare är intressant. Vi driver hårt i EU att få en reglering till stånd som gör just att rådgivare är rådgivare. Vi för en diskussion med EU där vi också är pådrivande i att oberoende rådgivare inte ska kunna få ersättning i form av provisioner när man säljer vissa produkter. Då finns det ett incitament hos rådgivaren eller säljaren att sälja produkter till kunden som kunden egentligen inte behöver. Vad vi också gör är att till exempel på fondmarknaden lansera en ny typ av tilläggsinformation. Man ska inte bara kunna se fondavgiftens storlek , 1 ½ procent eller vad det nu kan vara. Man ska också berätta för kunden: Hur mycket betalar jag i kronor och ören under till exempel när jag köper en fondprodukt? Detta gör det lättare för kunden att göra jämförelser. Jag håller med om att vi outtröttligen måste fortsätta att stärka konsumentens ställning på marknaden. Det gör vi på många olika sätt både nationellt och inom EU. Klimatarbetet i fattiga länder 36 (MP): Jag har en fråga till biståndsministern. Det är en skriande brist på rika länder som visar ledarskap i klimatpolitiken. Misstron växer mellan syd och nord, och de internationella klimatförhandlingarna har gått i baklås. skulle kunna spela rollen som brobyggare mellan syd och nord, men då måste vi själva leva upp till de åtaganden vi gjort i Kyotoprotokollet. Hit hör att mobilisera nya friska pengar för klimatarbetet i fattiga länder. Det är medel som går utöver den procent av bni som vi avsätter till internationellt utvecklingssamarbete. Nya utmaningar kräver nya pengar. Vi i avsätter i vår budgetmotion 1,3 miljarder i additionella medel för klimatinsatser i syd medan regeringen inte avsätter en enda extra krona utöver biståndets utan bara flyttar om pengar inom biståndsramen. Sådan kreativ bokföring bygger tyvärr inga nya skyddsvallar mot stigande havsnivåer. Hur tänker regeringen agera framöver så att lever upp till sina internationella åtaganden om additionella medel till klimatarbetet i utvecklingsländerna? 37 Statsrådet (M): Tack för frågan som gör att vi kan resonera om sambanden mellan klimatförändringarna som drabbar de fattigaste och mest sårbara människorna allra mest. Ingen utveckling kommer att bli hållbar såvida man inte mäter in också att planeten sätter vissa gränser. Det är därför som jag är glad över att ha det samlade ansvaret för att se hur vi kan möta de förväntningar som finns på konventionsarbetet. Där gör sitt arbete. Vi följer konventionerna, och vi tillför medel. Det gör vi inom ramen för ett samlat tänkande om utvecklingsfrågor och klimatutmaningen. Vi har mycket pengar att tillföra via biståndsbudgeten för att just visa att detta hör ihop. Jag tror också att det är det bästa sättet för att få en kunskap i utvecklingsländerna om att de måste bygga in det i sina egna modeller. Kanske kan de också genom sin forskning, sina erfarenheter och sina innovationer lära oss ytterligare saker och hjälpa även att kunna få en fordonspark med fossilfritt bränsle och kunna vara klimatneutralt. 38 (MP): Tack för svaret! Detta handlar ytterst om att betala av på den rika världens klimatskuld till utvecklingsländerna, som inte bär huvudansvaret för den globala uppvärmningen men som däremot drabbas i särklass hårdast av dess effekter. Det är därför djupt beklagligt att regeringen tar biståndsmedel till detta och dessutom halverar summan som går till klimatinsatser i syd. Under det svenska EU-ordförandeskapet och var regeringen pådrivande när det gällde att få loss additionella medel till klimatinsatser i utvecklingsländerna. har de rika länderna utlovat . För att kunna mobilisera resurser i den storleksordningen krävs nya innovativa finansieringsmekanismer såsom klimatavgifter för internationellt flyg och sjöfart och skatt på internationella transaktioner. Här hoppas jag att regeringen snart får fart på fantasin och börjar leverera förslag som till skillnad från kreativ bokföring skapar nya resurser. 39 Statsrådet (M): Tack för erkännandet att vi gick i täten för att ta dessa frågor på allvar före de klimatförhandlingar som fördes bland annat i under det svenska ordförandeskapet. Detta hänger ihop. Det är väldigt viktigt att vi kopplar det just till utvecklingens drivkrafter och hittar de nya källor till finansiering som finns även i den så kallade rikare världen. Vi måste fundera på hur vi kan bygga in också den externa påverkan på miljön och klimatet i hur vi själva agerar och kunna få rätt prissättning. Det gäller även ekosystemtjänster och annat. Den resursmobilisering som behöver göras för att kunna komma till rätta med klimatutmaningen och få en annan utvecklingsväg handlar om att mobilisera det privata kapitalet. Det gäller att se till att utvecklingsländerna får tillgång till energi och mer av smarta och bättre vattenlösningar. Det handlar om att infrastrukturen byggs ut. Det är deras tid . Vi måste se till att detta görs möjligt. Då kan biståndet kanske ha en kapacitetshöjande roll. Men det kommer aldrig att kunna stå för den stora notan. De medlen måste komma genom att vi skapar partnerskap med privata investeringar och en ökad resursmobilisering inte minst i . 40 (S): Jag vill ställa min fråga till . Det är många gravt funktionshindrade människor som upplever att deras rätt till personlig assistans är ifrågasatt och även försämras. Ett konkret exempel kom . Det är en kvinna som har mycket svår epilepsi, en mycket svår hjärnskada och är delvis förlamad. Hon har haft personliga assistenter dygnet runt, även . Hon kan när som helst få mycket allvarliga epilepsiattacker. Trots detta och trots flera läkarutlåtanden som intygar att hon måste ha personlig assistans dygnet runt dras nu denna assistans in helt och hållet av . Problemet är att det hänvisas till gällande lagstiftning. Det är visserligen ett enskilt fall, men det berör gällande lagstiftning. Är det inte dags att förtydliga lagen så att svårt funktionshindrade får denna rätt till assistans? 41 Statsrådet (M): Jag tackar för frågan. Om vi ska vara lite noggranna med formaliteterna här är detta bokstavligt talat om uttalat menar den exakta lagstiftningen för vilka som omfattas och inte omfattas inte min fråga. sker detta i hägnet av ett ifrågasättande av assistansersättningen med anledning av olika fuskdiskussioner. Jag misstänker att du ser frågan i ungefär det ljuset, så jag kan möjligen svara på frågan i alla fall. Jag prövar, och annars får du återkomma med frågan. Jag tycker att det är noga att vi håller två saker i huvudet . Det ena är den viktiga och ovillkorliga rätten till assistansersättning för den målgrupp som den är tänkt för. Alla verkar vara mycket överens om att det är en otroligt viktig reform där legitimiteten, trovärdigheten och rätten ska upprätthållas. Det andra är de bekymmer som har uppdagats , kan man säga. Det gäller en relativt omfattande lite oklart exakt hur omfattande, och det är ett problem i sig att det lätt sprids mytbildningar bedrägeriverksamhet som går ut på att människor som helt enkelt inte är berättigade till ersättningen ändå tillskansar sig den. Dessa två saker måste vi kunna arbeta med . Det ena är ovillkorat, och det andra ska vi absolut bekämpa. 42 (S): Självfallet är jag emot detta fusk liksom alla de som behöver assistansen för att kunna leva ett någorlunda normalt liv. Det leder ju till att de också blir ifrågasatta och riskerar att förlora sin assistans. Men det måste finnas andra sätt att komma åt fusket än att dra in assistansen för dem som verkligen behöver den. Det handlar i så fall om bättre kontroll. I det konkreta fall jag tar upp är det ställt bortom allt tvivel att det inte handlar om fusk. Det finns många läkarutlåtanden, och det är många assistenter som har följt denna kvinna. Det räcker att se henne för att förstå hur stort behovet är. Det är detta som bekymrar mig; fuskdiskussionen riskerar att leda till att många andra drabbas. Jag tycker att det är viktigt att regeringen ser till att så inte sker. Men vi är på väg åt det hållet, och därför tycker jag att det är dags att regeringen agerar. 43 TREDJE VICE TALMANNEN: Jag får erinra debattdeltagarna om att vi inte ska debattera enskilda personers handlande och enskilda ärenden. 44 Statsrådet (M): Jag vill bara instämma i en oro, för jag tycker att detta är viktigt. Vi får inte komma i ett läge där vi i det mycket legitima arbetet med att motverka fusk och bedrägerier ifrågasätter människors legitima rätt till olika ersättningar. Det är jätteviktigt. Jag tror att vi gör det bäst genom att vara precisa och undvika generaliseringar. Jag är lika mycket mot svepande kritik och att man säger att det fuskas i allmänhet som jag är mot människor som allmänt säger att detta är bagatellartat och försumbart. Man ska vara precis och exakt, och man ska sätta in kraften på att bekämpa precis det fusk som finns. Då vinner vi i legitimitet för dem som har rätten att få ersättningen. Om vi kan visa att ersättningen går till rätt ändamål och till rätt personer med rätt behov slipper de människorna oroa sig för att andra ska tro att någon får ersättning som han eller hon inte ska få. Det är regeringens strategi i arbetet. 45 (KD): Jag har en fråga som riktar sig till försvarsminister . Den gäller försvarets planer på ökade provskjutningar över . Sjön är en av största sötvattensjöar. vatten används som dricksvatten av över 250 000 människor runt sjön. kommer antagligen att användas som dricksvattentäkt av ännu fler . Hela har dessutom EU-klassats som Natura 2000-område med unika naturvärden. Försvarsmaktens provskjutningar över oroar mitt läns medborgare. Det handlar dels om bullret, dels, och främst, om miljöhänsyn. Bly och andra giftiga ämnen från Försvarsmaktens ammunition riskerar att försämra klara dricksvatten. Vad avser ministern att göra för att medborgarna ska känna sig trygga när det gäller både vatten och buller? 46 Försvarsminister (M): Jag tackar för frågan. Självfallet ska vi ta människors oro på allvar, och jag har förståelse för denna oro. När det gäller de skjutmål som finns i har Försvarsmakten lämnat in en ansökan till om omprövning av det gällande miljötillståndet för skjutmålet Hammaren. Ärendet bereds nu av i enlighet med de regler som finns. I sådana här miljöprövningsfall ska alla berörda intressenter, inklusive berörda kommuner, få framföra sina uppfattningar. Sedan fattar beslut. Ett sådant här miljötillstånd innehåller villkor och föreskrifter för verksamheten. Eftersom detta är ett pågående miljöprövningsärende varken får eller kan jag gå in och kommentera det i detalj. Däremot vill jag understryka att vi kommer att se ett ökande behov av övningar som Försvarsmakten kommer att behöva göra. Jag kan återkomma till det i nästa inlägg. 47 (KD): Jag tackar försvarsministern för svaret. Just nu pågår mängder av aktioner och demonstrationer av människor som bor runt sjön. De känner sig oroliga. Vi politiker som bor i området uppvaktas ständigt. Det känns inte okej att bara skjuta det ifrån oss och säga: Detta är inte vårt ansvar, utan det är och miljödomstolen som avgör. Vi politiker har det yttersta ansvaret. Min fråga till försvarsministern är därför: Vad ska jag som riksdagspolitiker som bor vid sjön säga till mina väljare i ? 48 Försvarsminister (M): Det är riktigt att vi som politiker till syvende och sist kommer att behöva ta ansvar och göra de avvägningar som ofta finns mellan olika, ibland väldigt motsägelsefulla eller motstridiga, intressen. Det kan röra allt ifrån miljöintressen till intressen i det här fallet, som handlar om Försvarsmaktens möjlighet att öva och till och med skjuta. Därför har vi noga angivet i lagstiftningen en ordning för hur sådana här prövningar går till just för att de olika motstridiga intressena ska få vägas mot varandra. Det är bra att vi är trygga med den lagstiftning som finns och den prövningsordning som finns. Sedan får man förklara att det ständigt görs avvägningar mellan olika motstridiga intressen. För mig som försvarsminister är det viktigt att Försvarsmakten har tillgång till övningsområden och även till skjutområden. får vi ha förståelse för människors oro. 49 (SD): Jag skulle vilja ställa en fråga till biståndsminister . befinner sig miljontals människor på flykt runt om i världen. har som bekant ett flyktingorgan som heter UNHCR, som i sina kampanjer och på sin hemsida brukar upplysa om hur mycket det kostar att hjälpa dessa flyktingar i deras närområden. Bland annat står det att det kommer att kosta att hålla de 340 000 personer som har flytt från med förnödenheter under den kommande vintern i närmaste grannländer. Den har dess värre valt att göra en märklig prioritering i den svenska biståndspolitiken. I stället för att satsa på att hjälpa i närområden väljer regeringen att ta pengar från biståndsramen och finansiera ett ständigt ökat flyktingmottagande här i , vilket är mångdubbelt dyrare. Det innebär också att vi bara kan hjälpa en bråkdel så många människor. Min fråga lyder: Anser statsrådet att detta är en klok prioritering? Eller har man för avsikt att börja försöka hjälpa så många som möjligt i stället? 50 Statsrådet (M):