prot · H00931 · 2012-11-27 00:00:00 — Det behövs fler kontakter ut till små och medelstora företag, mer information om vilka delegationer man kan följa med på ute i världen, eventuella mässdeltaganden och så vidare. Det var många som kommenterade detta och tyckte att är för dyrt. Det finns inte rätt avpassad produkt för en småföretagare, utan det är ofta stora komplicerade marknadsanalyser för väldigt mycket pengar. tittar på hur man kan anpassa kostnaderna för att det ska bli mer rimligt för småföretagare. Jag vill vara tydlig med att jag inte tycker att det ska vara helt gratis. Om man har ett företag ska man vara medveten om att vill man göra en exportsatsning och titta på marknadsföring i ett annat land blir det självklart en kostnad som man måste vara beredd att ta när man satsar utomlands. Däremot kan vi se till att det blir rätt produkt och att den finns till ett rimligt pris. Kort om EU-patentet: Skillnaden blir att i stället för att söka EU-patent i varje land i EU , som skulle vara 26 olika patent, söker man för hela EU. Då blir kostnaden ungefär som att söka för fyra länder. Det blir en enorm skillnad, inte minst för småföretag. I det sammanhanget ska jag passa på att säga att e-handelsfrågan har varit uppe väldigt länge, , som nämnde. EU-patentet är EU:s äldsta fråga. Diskussionen har pågått . Jag tycker att det är ett skräckexempel på politisk sandlåda. har man bråkat om var domstolen ska ligga, trots att vi är i med ökad protektionism då vi verkligen skulle behöva det här som boost för våra småföretag. Men jag hoppas att det blir en lösning . 43 (S): Vi socialdemokrater lade ganska mycket extra pengar i vår budget just för exportfrämjande i små och medelstora företag. Det låter bra att även statsrådet är med på vagnen, men då skulle man behöva komplettera de 40 punkterna. Man kunde dels ta bort det som är genomfört, dels och framför allt föra till åtminstone ett par punkter om vad man ska göra här och . Jag håller med om att har en väldig massa handelshinder som är totalt obegripliga. Jag ska kommentera EU-patentet med en enda sak. Statsrådet glömde bort att berätta att EU-patentet är den mest prioriterade frågan. Jag tror att den har haft den högsta prioriteten för åtta eller nio ordförandeskap. Bara det är ett rekord som är svårt att slå. Statsrådet säger att det är rimligt att man får betala för exportsatsningar. Kanske, men det kanske kan vara en lika bra investering för att se till att det finns gratis rådgivning, en gratis verksamhet för att hjälpa företag att komma ut på exportmarknader. Det kan vara avgörande för om man kan behålla eller inte behålla jobben på en ort. Det kan gälla , men det kan också gälla statsrådets och mitt eget län, nämligen , som vi ska diskutera . Det som förvånar mig dock i sammanhanget är att drar ned på anslaget för Invest , vilket innebär att man sannolikt kommer att gå miste om ganska stora exportinkomster. Jag ber att få tacka för debatten. 44 (S): Ministern säger att det ska kosta för företagen att få rådgivning. Då får väl ministern uppdatera mig, för jag vill minnas att den lokala exportrådgivningen i den första inledande fasen är kostnadsfri och att den politiken är mycket medveten för att en liten företagare ska våga ta steget att åtminstone gå på en rådgivning. Jag hoppas att ministern inte har för avsikt att ändra detta, utan att den första inledande rådgivningen även fortsättningsvis kommer att vara kostnadsfri. Jag tror att det betyder oerhört mycket. Jag tänker särskilt på underleverantörerna och Undexo exempelvis med allt sitt tekniska kunnande som just pekar på att de känner och upplever att det inte finns några riktade insatser från samhällets sida för att företagen ska våga ta steget. Vi kanske är i ett sådant läge, ministern, att man ska sätta sig ned, fundera och försöka hitta lite riktade insatser så att fler kommer ut, exempelvis våra underleverantörer, och vågar ta steget. Hur kan vi få de omkring 400 som har potential att växa att våga ta steget? Vad kan samhället bidra med där? Jag tror att det är oerhört viktigt. Sedan upplevde jag inte att ministern hade något svar att ge till alla de små och medelstora företag som lägger varsel på grund av att de har tappat order, eller rättare sagt inte får tillräckligt med nya. Detta är oroväckande för framtiden. sade: Det är aldrig fel att göra rätt. Det behöver vi göra . 45 Statsrådet (M): Låt mig börja med att vara väldigt tydlig. Det är flera delar som är gratis i ett inledande skede. Det var inte heller det som jag diskuterade när jag sade att det kan kosta, utan det är snarare när man i ett senare skede går ut i världen, till exempel med en företagsdelegation, så att vi är överens om detta. Jag har inte heller för avsikt att ändra på detta. Det handlar egentligen om att göra mer för fler och att fokusera på att det blir rätt resurser på rätt plats. Jag ska också kommentera visionen och fördubblingsmålet, för detta är viktigt att vara tydlig med. Kärnan i visionen handlar om hur vi ska bidra till att stärka internationella konkurrenskraft och ge svenska företag bättre möjligheter att vinna affärer globalt. De ambitionerna vägrar jag att sänka. Det är väldigt viktigt att vi fortsätter på den inslagna vägen och gärna lägger till ytterligare åtgärder , för det är viktigare än någonsin att kämpa för mer öppenhet och frihandel . Givetvis är situationen i väldigt allvarlig och påverkar svensk ekonomi. Det ser vi inte minst nu på exportsiffrorna. Det gör att det kommer att vara mycket svårare att nå en fördubbling till 2015, och att vi kanske inte kommer att lyckas med målet att fördubbla exporten till 2015 har jag varit tydlig med . Det är också viktigt att säga. Slutligen tänkte jag kommentera lite grann det som vi talade om, närmarknad. Det är minst lika viktigt att vi ser en fjärrmarknad. är det beräknat att ska kunna vara världens största ekonomi, och kommer att vara fortsatt intressant för svenska företag. Det handlar om att våga söka nya marknader, att nya sektorer kommer ut på export och att fler företag kommer ut på export. Då gäller det också att se hela världen. Därmed inte sagt att vi bara ska fokusera på . Vi måste också kunna vara behjälpliga världen över och inte minst, där det krävs, vara med från det offentliga och öppna dörrar. Tack för en bra debatt! Överläggningen var härmed avslutad. 14 § Svar på interpellation 2012/13:94 om missbruk av bemanningsföretag 46 Arbetsmarknadsminister (M): har frågat mig om jag avser att verka för skärpt lagstiftning på området så att fast anställd personal inte kan avskedas medan bemanningsföretag är anlitade på samma arbetsplats. har också frågat mig om jag avser att verka för skärpt lagstiftning så att inhyrd personal garanteras samma lön som fast anställd personal och om jag avser att verka för skärpt lagstiftning så att användandet av bemanningsföretag på en och samma arbetsplats tidsbegränsas. Regeringen har lämnat en proposition till med förslag till en ny lag om uthyrning av arbetstagare som genomför det direktiv om bemanningsarbete som antagits inom EU. Genom denna lag stärks skyddet för arbetstagare som hyrs in från bemanningsföretag. Kärnan i lagen är en likabehandlingsprincip som bland annat innebär att bemanningsföretaget ska tillförsäkra en sådan arbetstagare, ett uppdrag varar, minst de grundläggande arbets- och anställningsvillkor som skulle ha gällt om han eller hon hade anställts direkt av kundföretaget för att utföra samma arbete. Med grundläggande villkor avses till exempel frågor om arbetstid, semester, lön, skydd för barn och ungdomar och skydd mot diskriminering. När det gäller lön föreslås vissa undantag från kravet på likabehandling. Likabehandling föreslås inte gälla den uthyrde arbetstagarens lön om den uthyrde arbetstagaren är tillsvidareanställd i bemanningsföretaget och har lön mellan uppdragen. Ett undantag från likabehandlingsprincipen görs också för arbetstagare som är anställda i bemanningsföretag som är bundna av kollektivavtal. I det fallet gäller inget krav på likabehandling för den uthyrde arbetstagaren eftersom kollektivavtalets lönebestämmelser tillämpas i stället. Genom den föreslagna regleringen i den nya lagen stärks arbetstagarens rätt till likabehandling i lönehänseende. Regeringen föreslår inte i den nya lagen om uthyrning av arbetstagare att användandet av bemanningsföretag ska begränsas till hos en arbetsgivare eller något förbud mot att hyra in arbetstagare när fast anställd personal sägs upp eller avskedas. Att hyra in arbetskraft i stället för att ha egna anställda är i sig inte otillåtet. Bemanningsföretag fyller en viktig funktion på den svenska arbetsmarknaden, och det finns inget som säger att ett bemanningsföretag skulle vara en sämre arbetsgivare än någon annan. Utgångspunkten är dock naturligtvis att företag ska agera i överensstämmelse med gällande lagar och avtal. Ett eventuellt kringgående av gällande regelverk är ytterst en fråga som kan prövas i domstol. Det finns också regler som möjliggör en facklig kontroll av inhyrning av arbetstagare. Om det finns kollektivavtal på en arbetsplats, finns i medbestämmandelagen särskilda regler om förhandlingsskyldighet i förhållande till facket när det gäller anlitandet av personal utifrån. I vissa fall finns facklig vetorätt i samband med att en arbetsgivare avser att låta någon utföra arbete för hans räkning eller i hans verksamhet utan att vara arbetstagare hos denne. Diskussionen kring lagen om anställningsskydd och förhållandet mellan inhyrning av personal och företrädesrätt till återanställning för personal som sagts upp på grund av arbetsbrist är inte ny. För att ta reda på mer om detta har jag tidigare aviserat att vi avser att tillsätta en utredning för att undersöka hur inhyrning av arbetskraft används i situationer när uppsagda arbetstagare har företrädesrätt till återanställning. 47 (V): Jag tackar ministern för svaret. var jag i . Där träffade jag livsmedelsarbetare som arbetar på Scans stora slakteri på orten. De hade precis fått ta emot det nya beskedet om varsel om uppsägningar som läggs till de uppsägningar som redan har skett på fabriken. Den här gången handlade det om 55 anställda som skulle få gå från sina jobb. Efter fackliga förhandlingar blir det 47 som får avsluta sin anställning. som de här arbetarna på Scans fabrik får lämna sina arbeten och gå ut i en mycket oviss tid av arbetslöshet har inne på fabriken. Det rör sig om irländska och tyska bemanningsföretag, och företrädesvis har de anställda från som arbetar på fabriken. Livsmedelsarbetarna som jag träffade kunde berätta om sitt intryck av bemanningsföretagen och sina kontakter med de bemanninganställda från andra länder. De kunde berätta att de polska arbetarna hade lägre lön än de svenska arbetarna. De var inte likvärdigt behandlade. De kunde berätta att på de banor där de polska arbetarna arbetade och styckade var arbetstempot hårdare. De utländska arbetarna fick helt enkelt arbeta mer än vad de svenska arbetarna gjorde. När de tog kontakt med sina polska arbetskamrater och frågade om de inte skulle organisera sig fackligt var deras bestämda intryck att de inte vågade, därför att de var rädda för att inte få vara kvar på jobbet om de skulle vara det. får 47 arbetare gå från i medan bemanningsföretaget är kvar. Och det är klart att det inte är svårt att fundera på varför företaget tycker att det är fördelaktigt om man kan ge någon lägre betalt för att arbeta mer och de inte vågar organisera sig fackligt. Så ser verkligheten ut i där man missbrukar bemanningsföretag. Det här är ett exempel på både missbruk av bemanningsföretag och att man dumpar de sociala villkoren och lönevillkoren för anställda från andra länder. Jag har ställt en rad frågor till ministern om det här. För det första: Ministern hänvisar till den nya lagstiftning som är på väg där man genomför EU:s bemanningsdirektiv som ska göra det åtminstone svårare att betala någon som kommer från ett bemanningsföretag mindre. Kan ministern här säga att det som gör inte kommer att vara möjligt när den nya lagen har trätt i kraft? Kommer de då att bryta mot lagen eller kommer det här att kunna fortsätta? För det andra: Ministern tycker inte att det är rimligt att sätta en tidsgräns för hur länge bemanningsföretag får vara inne. Det ska tydligen kunna vara en permanent lösning. Ja, i har det nästan blivit det. Ett av bemanningsföretagen har varit där , ! har man haft inne samma bemanningsföretag. Då är det inte längre fråga om en produktionstopp eller en tillfällig lösning, utan det är fråga om att permanent ersätta fast anställd personal, och dessutom uppenbarligen med sämre arbetsvillkor. Dessutom är det här ytterligare ett i den långa raden av exempel på hur företag sparkar fast anställd personal för att antingen ta in bemanningsföretag som de har rätt till återanställning eller att man har bemanningsföretag inne som man faktiskt sparkar folk. Regeringen slår ifrån sig och säger: Ja, vi får titta på det här. Vi kanske ska utreda saken. Men det här fortsätter ju år . Min fråga till ministern är: Är det här rimligt? Är det rimligt att man sparkar fast anställd personal som man har bemanningsföretag inne? Regeringen bör rimligen ha en åsikt om det här. Jag vill understryka att livsmedelsarbetarna som jag träffade inte hade något emot att ha polska arbetskamrater. Det de hade något emot var att de polska arbetskamraterna behandlades sämre än sina svenska kolleger. Precis så ser vi på det i . Det här är inte sjyst konkurrens. Det är missbruk av bemanningsföretag och missbruk av den utsatta situation som utländsk arbetskraft är i. Det är dags att göra något åt det. 48 (V): Jag är glad att vi får ytterligare ett tillfälle att diskutera denna aktuella fråga. debatterade arbetsmarknadsutskottet den nya lagstiftning som kommer med anledning av EU:s bemanningsdirektiv. Den fråga som har ställt med utgångspunkt i exemplet i sätter åter fokus på de punkter där tycker att det finns brister i det nya lagförslag som kommer att anta . Det vi efterfrågar är som sagt ett skydd för fast anställda mot att bli uppsagda, sparkade från sina jobb och ersatta av bemanningsföretag och ett skydd mot att arbetsgivare sätter i system att permanent ha en viss andel av sina anställda inhyrda i stället för att anställa personalen direkt. Att på detta sätt säga upp sina anställda är inget nytt problem. Det säger också arbetsmarknadsministern i svaret. Jag debatterade själv frågan med före detta arbetsmarknadsminister 2010. Den gången fick det mycket uppmärksamhet i medierna, och dåvarande ministern uttalade att det var stötande att företag sparkade anställda och hyrde in. Man skulle dock avvakta det fall som var på väg upp i Arbetsdomstolen. Ett stort antal människor hade fått sparken från Marabou och ersatts med inhyrda från bemanningsföretag. gick ärendet till förlikning, så det blev inget avgörande i domstol. Vi fick alltså inget svar på om det var tillåtet att göra på detta sätt eller inte. som debatten har fortsatt i är det ett stort antal människor som har drabbats av precis detta. Förutom på Marabou har det hänt på Lagena, , , , och senast på i . Det finns ett otal exempel. har vi fått höra från regeringen: Vi ska avvakta och se hur det går. Eventuellt kan det finnas några problem, men vi ska utreda det. Det börjar bli lite genant. Är det ingen i regeringen som någonsin pratar med någon ute på landets arbetsplatser? Jag har knappt varit på någon arbetsplats där man inte har sett det som ett problem och ett potentiellt hot mot den egna arbetssituationen att arbetsgivaren har en möjlighet att hota med att säga upp anställda och i stället hyra in eller redan har gjort det och i vissa fall dessutom dumpat lönerna genom att ta in bemanningsföretag och betala sämre. Läser regeringen inte tidningen och följer med i den allmänna arbetsrättsliga debatten? Det här är som sagt ett välkänt problem som vi har debatterat i . När regeringen nu ska införa en ny lagstiftning som ska reglera bemanningsföretagens verksamhet på detta område säger man ändå: Vi tycker nog att det är lite för tidigt, och vi vet inte om det är ett problem. Det säger regeringen trots att exemplen är så många, trots att så många människor redan har fått sparken från sina jobb och ersatts med inhyrda från bemanningsföretag, trots att det med hjälp av bemanningsföretag pågår löne- och villkorsdumpning på den svenska arbetsmarknaden och trots att fler och fler arbetsgivare avvecklar egen personal och i stället ägnar sig åt att permanent ta in bemanningsföretag. Låt mig inskärpa det som frågade om: Tänker regeringen göra något åt denna situation? Vad är det egentligen som man behöver utreda ytterligare? 49 Arbetsmarknadsminister (M): Jag tackar för interpellationen. Regeringen är ofta ute. besökte jag och pratade med tidigare uppsagda från , och många har lyckligtvis fått nya jobb. Det är positivt, även om det finns stora utmaningar. Som jag sade i mitt svar diskuterade propositionen , och kommer ni att votera om ett stärkt skydd för bemanningsanställda. Det är alltså ett skyddsdirektiv från EU som regeringen har lagt fram ett förslag på. Det ska stärka utländska arbetstagares rättigheter i . Det går längre än för dem som är utstationerade arbetstagare, just för att de inte har någon arbetsgivare på plats. De ska tillförsäkras en likabehandling när det gäller lön, arbetsmiljö och de delar som tar upp i sin interpellation. Det ska inte gå att ge dessa arbetstagare sämre villkor. Undantaget är de som har kollektivavtal. Vi har till och med gått längre än vad vi hade behövt göra för att implementera detta skyddsdirektiv när vi lägger propositionen på bord. Jag vill att ni noterar det. För mig är det viktigt att arbetstagare, oavsett vilket land de kommer från, behandlas på ett sjyst sätt. tycker jag att bemanningsföretag är viktiga och fyller en viktig funktion. Här skiljer vi oss dock åt. menar att det bara ska vara medan jag möter arbetstagare som självmant väljer att vara bemanningsanställda. De har sin anställningstrygghet i bemanningsföretaget och har jobbat . Det är arbetstagare som väljer att jobba på lite udda tider och som vill ha ledigt när det kanske inte går i det vanliga kundföretaget. Människor är ju som vi vet ganska olika. Det är också bra att vi tillsätter en utredning som ska se på företrädesrätten. tar upp en del exempel. har vi inga rättsfall på området eftersom arbetsgivare och fackliga företrädare har kommit överens och nått förlikningar. Jag är dock intresserad av att se hur omfattande det problem ni tar upp är. Är det omfattande får vi se vad vi kan behöva göra. Maraboufallet blev förlikt. I fallet med klädföretaget fick de butiksanställda bättre villkor efter att de blivit bemanningsanställda. De fick kollektivavtal och bättre lön, ob-ersättning och bättre arbetstider än de hade tidigare. Det finns många delar i denna fråga. Det är dock viktigt att notera att regeringen har lagt fram en proposition som ska voteras och som innebär ett stärkt skydd för bemanningsanställda. Jag tror att vi är överens om att det är ett steg i helt rätt riktning. 50 (V): Jag tackar ministern för svaret. Ministern hänvisar till genomförandet av EU:s bemanningsdirektiv. Genomförandet i är inte bara försenat i förhållande till EU:s lagstiftning utan också otillräckligt. Det ger inte det goda skydd för arbetstagarna som de förtjänar på den svenska arbetsmarknaden. Låt mig återkomma till den mycket konkreta fråga som jag ställde om i . Innebär genomförandet av direktivet i att inte längre har rätt att betala de bemanningsanställda från andra länder mindre än vad de svenska anställda får? Är det så eller inte? Om genomförandet av direktivet inte innebär en skyldighet för företagen att behandla personalen lika har vi inte lyckats speciellt väl med att förbättra villkoren. Ministern berör lite mer översiktligt de två andra frågorna. Den ena gäller tiden, det vill säga hur länge bemanningsföretagen får vara inne på en arbetsplats. På i handlar det inte en månad, inte , inte utan . Då är det inte längre en tillfällig lösning. Jag skulle vilja få ministerns åsikt. Är det rimligt att man permanent ersätter fast anställd personal med inhyrd personal på detta sätt? Den andra frågan gäller uppsägningarna. Jag vet inte hur många fall vi behöver. Hur många arbetsplatser behöver vi för att bevisa att företagen uppenbarligen tror att det är okej att sparka fast anställd personal för att ta in eller behålla bemanningsföretag? Att det inte finns något förbud mot detta och att det är okej att göra så här är tydligen det budskap som företagen har tagit emot av regeringen, för de hade inte gjort så här gång på gång om de inte hade sett en lucka i lagstiftningen. Om ministern menar allvar med att det inte ska gå att sparka fast anställd personal, gå runt lagen om anställningsskydd och ha inne bemanningsföretag i stället är det hög tid att skärpa lagen. Är ministern inte beredd att göra det kan jag inte dra någon annan slutsats än att man inte vill. Att man tillåter den här sociala dumpningen är ett sätt att undergräva löntagarnas ställning som kollektiv samt fackföreningsrörelsens styrka. Annars hade det varit en självklar åtgärd att man inte får gå runt lagen om anställningsskydd och säga upp folk för att i stället ta in bemanningsanställda. Vilka fler bevis behöver man än de människor som redan har fått gå från sina arbeten? Den här debatten visar på ett större problem på svensk arbetsmarknad. Regeringens otrygghetslinje, regeringens linje att göra arbetstagarna flexibla, att öppna för låglönekonkurrens från andra länder, vare sig det är EU-länder eller icke EU-länder, trasar sönder svensk arbetsmarknad. Det handlar inte bara om de anställda på slakteriet i . Det handlar om dem som jobbar i restaurangnäringen, om långtradarchaufförerna, om skogsplanterarna och om dem som arbetar i jordbruket och som alltmer utsätts för en hänsynslös exploatering av människor från låglöneländer. Jag menar att det är djupt bekymmersamt för svensk arbetsmarknad eftersom det innebär en sorts legaliserad diskriminering av människor från andra länder. Regeringen låter det ske utan att vidta lämpliga åtgärder. Det innebär att villkoren för svenska löntagare pressas tillbaka på hela arbetsmarknaden. Det innebär att löntagare från olika länder ställs mot varandra på ett mycket farligt sätt på arbetsmarknad, och det innebär att seriösa bra arbetsgivare ibland blir utkonkurrerade av mindre seriösa arbetsgivare som inte tvekar att utnyttja människor från låglöneländer om de har möjlighet. Detta ska vi ändra på efter valet . Den här regeringen verkar inte vare sig vilja eller kunna det. 51 (V): Jag vill bemöta något av det som arbetsmarknadsministern sade. Det är möjligt att arbetsmarknadsministern har träffat ett antal personer som är nöjda med att jobba på bemanningsföretag. Det är klart att det finns sådana. Men i de undersökningar som har gjorts av villkoren för personer som arbetar på bemanningsföretag är det mycket som tyder på att det finns stora problem. gjorde en granskning av de bemanningsanställda och fann stora brister i arbetsmiljöarbetet. Det handlade om sådant som ingår i själva upplägget för att jobba på ett bemanningsföretag, nämligen att man inte fick tillräcklig introduktion om säkerheten på arbetsplatsen och att det rådde stor oklarhet om vem som egentligen var ansvarig för arbetsmiljön. I statistiken kan vi förfärande nog se att arbetsolyckor är dubbelt så vanliga bland personer som är inhyrda som bland dem som är fast anställda. kom en enkätundersökning som LO har gjort bland sina egna medlemmar som är bemanningsanställda. Det ger en ganska dyster bild av hur man ser på sin egen situation. Så många som nio av tio i undersökningen uppger att de hellre skulle vilja vara direkt anställda än anställda av ett bemanningsföretag. Liknande resultat har fått som också har ett stort antal medlemmar som arbetar på bemanningsföretag.