prot · GZ09126 · 2012-06-08 00:00:00 — 1 § Justering av protokoll Justerades protokollet för . 2 § Anmälan om inkommen faktapromemoria om förslag från Europeiska kommissionen Talmannen anmälde att följande faktapromemoria om förslag från Europeiska kommissionen inkommit och överlämnats till utskott: 2011/12:FPM149 Meddelande om externa dimensionen av EU:s samordning av social trygghet KOM(2012)153 till socialförsäkringsutskottet 3 § Anmälan om fördröjda svar på interpellationer Till hade inkommit följande skrivelser: Interpellation 2011/12:396 Till Interpellation 2011/12:396 Visumansökningar av Shadiye Heydari (S) Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är resor. (M) Enligt uppdrag 2011/12:399 Till Interpellation 2011/12:399 Offentlig upphandling och oseriös företagsamhet av (S) Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är redan inbokade engagemang. (KD) Enligt uppdrag och rättschef 4 § Förnyad bordläggning Föredrogs och bordlades åter betänkande 2011/12:UbU21 betänkanden /12:SoU23 och SoU20 betänkanden /12:KrU7, KrU8 och KrU10 5 § Svar på interpellation 2011/12:379 om skogspolitiken 1 Landsbygdsminister (C): har frågat mig om jag avser 1.att, med anledning av att endast av anmälda avverkningar till villkorats med krav på hänsyn till människa eller landskap , ta några initiativ för ändrad lagstiftning 2.att vidta åtgärder för skogsbruket som främjar turism och rekreation och begränsar användande av trakthyggesbruk som metod 3.att införa styrmedel som främjar alternativa skötselmetoder som till exempel kontinuitetsskogsbruk 4.att vidta några åtgärder så att allmänhetens intressen och miljöhänsyn stärks i myndighetsutövning 5.att verka för att tillräckliga anslag och styrmedel används för att tillräckliga arealer skogsmark skyddas för att uppnå våra miljömål. Låt mig börja med att betona skogens betydelse och värde för såväl sysselsättning som rekreation, klimatet och den biologiska mångfalden. Min bedömning är att gällande lagar och befintliga system för skogsförvaltning i allt väsentligt är väl anpassade för att nå politikens syften och våra jämställda mål om produktion och om miljö. Jag håller med om att skogsbruket måste bli bättre både när det gäller miljö och när det gäller produktion. Jag är dock tveksam till att ett ändrat regelverk är rätt väg att gå. Inom ramen för gällande regelverk arbetar för effektivare och enhetligare tillsyn, där en åtgärd är att antalet förbud mot åtgärder som strider mot regler för miljöhänsyn enligt skogsvårdslagen ska öka. Det finns flera skäl till detta. En anledning är att i större utsträckning använda de instrument som finns i lagen, vilket är i linje med det som efterfrågar. Antalet förbud har också ökat inom myndigheten . De utvärderingar av miljöhänsyn som har gjorts av visar också att det vid nästan alla avverkningar sparas tillräckligt med volym av hänsyn till miljön. Däremot är skogsbruket inte alltid överens med inventerare om vilka träd som ska sparas. Detta pekar på behov av ytterligare information och kompetensutveckling samt på utökad kommunikation mellan myndighet och skogsbrukare kring prioritering av miljöhänsynen. och har, på regeringens uppdrag, analyserat orsaker till brister och hur miljöhänsynen kan utvecklas. Som en följd av uppdraget har tillsammans med intressenterna en dialog om hur miljöhänsynen kan utvecklas. När det gäller frågorna om trakthyggesbruk i relation till kontinuitetsskogsbruk hindrar inte nuvarande regler den som vill bruka skogen med kontinuerliga metoder, och jag ser därmed inte motiv till att begränsa någon brukningsform. Låt mig vara tydlig: Skogsvårdslagen ställer inga krav på trakthyggesbruk. Däremot ställer lagen vissa krav när det gäller hänsyn till natur- och kulturmiljövärden samt hur markens produktionsförmåga används. jobbar med frågan om kontinuitetsskogsbruk, bland annat i samband med skogsbruksplanläggning. Så till frågan om hänsyn till allmänna intressen. Inom ramen för regeringens satsning Skogsriket har regeringen satsat för rådgivning och till stöd för åtgärder som skapar förutsättningar för fler jobb. En av grenarna i Skogsriket heter Upplevelser och rekreation, och det är ett prioriterat område . Det innebär bland annat att vi ska främja skogens roll inom upplevelseturismen och som kulturbärare, bland både allmänhet och yrkesverksamma i skogen. Genom Skogsriket har fått förstärkta resurser även för rådgivning om hur skogsägaren kan bevara och utveckla natur- och kulturvärden i skogen. identifierar även skogar med höga sociala värden för att kunna visa vilka skogar som har särskilt stor betydelse för människor. Markägare som har skog med höga sociala värden informeras och erbjuds rådgivning om lämplig skötsel. I avslutande fråga undrar han om jag vill verka för att vi ska nå våra miljömål. Svaret på den frågan är förstås ja. Naturligtvis verkar jag för att vi når de miljömål beslutat om. Regeringen satsar stora belopp för att skydda värdefulla skogar, och satsades ca . Regeringen har fortsatt höga ambitioner på området, bland annat eftersom vi vet att områden av framför allt gammal skog behöver ett långsiktigt skydd, formellt eller frivilligt. Det är en viktig del i arbetet för att uppnå våra miljömål. För att få väl underbyggda förslag till det fortsatta arbetet med att nå generationsmålet har regeringen tillsatt Miljömålsberedningen, med uppdrag att ta fram en strategi för långsiktigt hållbar markanvändning. Om ungefär kommer deras delbetänkande, där beredningen valt att fokusera på skog. Jag utgår från att beredningen i sitt betänkande återkommer med förslag på hur arbetet för att nå målen kan förbättras ytterligare. 2 (V): Jag får tacka landsbygdsministern för svaret på min interpellation om skogen. Jag tror att vi alla kan hålla med om att skogen har en särställning för svenska folket. Titta bara på några av våra vanligaste efternamn; de härstammar från skogen. Det är Ek, , , , , och så vidare. Alla kan nog hålla med om att det är fantastiskt att vara ute och vandra i skogen, fiska, jogga, plocka bär och svamp och så vidare. Skogen är också en stor resurs. Från den får vi timmer. Vi producerar papper, vi kan producera biobränsle och så vidare. Men det jag tycker glöms bort rätt ofta, inte minst från den här regeringen, är att skogen också är väldigt viktig för turismen inte minst för ekoturismen. Vi vet att turismen är en basnäring och omsätter mer än , och naturturismen och ekoturismen, inte minst ute i glesbygden, är en helt avgörande del av den verksamheten. För att de ska kunna fortsätta att bedriva en verksamhet måste vi ha en skog kvar att locka turister och andra människor till. Det är bara ett exempel på hur vi ser att det i dagens skogspolitik finns en tydlig konflikt mellan å ena sidan ett ensidigt produktionsintresse och å andra sidan miljöhänsynen. Dessa två intressen ska ju väga lika tungt, enligt den lagstiftning som vi har . Jag tycker att det är ett systemfel i dagens skogspolitik, därför att man tittar ensidigt på produktionsintresset. Då talar jag inte om turismen och naturturismen som en del av den produktionen, utan om att man tittar ensidigt på hur vi ska producera mer timmer, mer papper, mer biobränsle och så vidare från skogen. Det här har uppmärksammats i bland annat en artikelserie i . Jag skulle vilja lyfta fram några exempel på systemfel som jag tycker att vi har inom skogspolitiken och där det är brådskande att vi politiker ser till att göra korrigeringar och förbättringar. Dagens politik innebär att den som vill avverka en skog anmäler det till den ansvariga myndigheten, . har då på sig att villkora avverkningen utifrån miljöhänsyn och sociala hänsyn. Ifall inte gör det är det i princip fritt fram för skogsägaren eller företaget att avverka. gäller inte den här verksamheten. Tillståndet kan efter de inte återkallas. Hur har då vår ansvariga myndighet ställt krav utifrån ett socialt perspektiv eller ett miljöperspektiv? kom det in 67 000 ansökningar. Endast i 8 av de 67 000 ansökningarna ställde krav utifrån miljöhänsyn och sociala hänsyn. Det innebär att i mindre än av fallen kräver man särskilda hänsyn vid avverkningar av skogen. Jag menar också att det finns ett stort problem för människor som bor i närheten av en skog. När det kommer ett beslut om avverkning finns det inga som helst krav på samråd med de människor som bor i närheten. Det skulle jag vilja höra ministerns syn på. Borde vi inte ha krav på samråd med de människor som är berörda och inte bara lyssna på skogsägarna? 3 (MP): Jag tackar för frågan och landsbygdsministern för svaret. Det är absolut en bra början att landsbygdsministern tycker att vi ska nå våra miljömål. Tyvärr ser vi inte riktigt ut att göra det när det gäller skogen, om man lyssnar på . Faktum är att vi inte ens nådde det mål som vi hade satt upp när det gällde att skydda värdefulla skogar, så vi har lite mer att jobba med. Ändå tycks landsbygdsministern vara ganska nöjd med hur reglerna ser ut . Det är tyvärr inte jag. Vi behöver skydda mer skog. Vi ska inte avverka nyckelbiotoper, de allra viktigaste områdena i skogen, såsom vi gör . Vi behöver mer pengar till skogsskyddet, och det avsätter vi i också i vår budget för att de värdefulla skogarna ska kunna stå kvar till glädje för människor och miljön. Vi behöver ta större miljöhänsyn i den skog som fortfarande brukas. Som redogjorde för finns det stora brister i hur det går till. Det är helt enkelt svårt att stoppa avverkningar som inte lever upp till skogsvårdslagens krav på miljöhänsyn. Det är också svårt att i efterhand straffa dem som bryter mot lagen. Här behöver vi göra förändringar. Vi behöver också ha en annan inställning till hyggesfritt skogsbruk, alltså skogsbruk där man inte hugger ned all skog på en gång utan lite i taget, i takt med att träden blir mogna. Det är en brukandeform som har fördelar för själva skogen. Skogen står ju kvar , om än lite glesare. Det gynnar den biologiska mångfalden, kolinlagringen, rennäringen och inte minst turister och andra människor som bara råkar bo vid skogen och gillar att vistas där. Det här är en metod som förvisso är tillåten, hävdar , och det är ju en bra början att det inte är förbjudet att ta miljöhänsyn. Men man kanske skulle kunna önska sig en lite högre ambitionsnivå för att rent av gynna det hyggesfria skogsbruket, inte bara låta bli att förbjuda det. Faktum är att det inte är tillräckligt klart och tydligt hur tillåtet det är. Det fanns en skogsägare, , som ville bruka sin skog hyggesfritt och som drogs till domstol för att han ville använda en mer skonsam brukningsmetod. Det är klart att det inte precis har uppmuntrat andra skogsägare som vill bruka sin skog på det här sättet. Här behöver lagstiftningen bli tydligare så att ingen som vill bruka skogen lite mer miljövänligt ska behöva vara orolig för att hamna i domstol. Tvärtom tycker jag att det är något som vi ska uppmuntra både genom lagstiftning och genom den rådgivning som finns, för jag tror att skogen kan ge stora värden , både det som den ger i form av skogsprodukter av olika slag papper, träprodukter och biobränslen och värden för människor, för turism och rekreation och för den biologiska mångfalden. Det handlar inte om att vi ska sluta bruka skogen, men vi måste bruka skogen på ett mer varsamt sätt. Hyggesfria metoder kan vara en lösning liksom mer naturhänsyn inom det konventionella skogsbruket. Men återigen: Vissa skogar är så värdefulla att de inte ska avverkas över huvud taget. Jag tycker att landsbygdsministern fortfarande har en del att svara på när det gäller hur vi ska göra om vi verkligen ska nå våra miljömål på skogsområdet, för det ser vi tyvärr inte ut att göra . 4 (M): Den som bara läser interpellation, eller bara läser artikelserie för den delen, får en ganska skev bild av den svenska skogen och den svenska skogspolitiken. Ingenstans, inte med ett ord, nämns allt gott som görs och att mycket går i rätt riktning, trots att sanningen är just den att det mesta faktiskt blir bättre. De svenska skogsägarna och de svenska skogarna med uppemot 30 000 arter är alla beroende av olika typer av miljöer. Därför ställer svensk skogsvårdslagstiftning krav på miljöhänsyn i den brukade skogen. Därför avsätter svenska skogsägare frivilligt stora arealer skog med höga naturvärden. Och därför går staten in och skyddar viktig natur genom naturreservat och nationalparker. I den politiska debatten fastnar vi dock ofta i frågan om just skydd av skog och hur mycket skog som formellt behöver skyddas. Men det viktigaste är, tycker jag, att ytterligare utveckla miljöhänsynen inom skogsbruket. Mycket görs , men mycket behöver också göras ytterligare. Trots det kan vi se att utvecklingen går åt rätt håll. Andelen hård död ved ökar. Likaså ökar andelen äldre lövrik skog och äldre skog överlag. Att också virkesförråden i de svenska skogarna ökar och har gjort så bör jag kanske också nämna, för lär ju knappast göra det. Jag behöver kanske också nämna skogens betydelse för ekonomin och för klimatet, för jag tror att kommer att utelämna även den. hävdar att den nuvarande svenska skogspolitiken, som infördes i bred majoritet 1903, inte fungerar, trots att det var då som miljömålet jämställdes med produktionsmålet och trots att miljöarbetet på allvar tagit fart med frivilliga avsättningar, certifiering, gröna skogsbruksplaner och ett alltmer ambitiöst arbete för att komma till rätta med till exempel problemen rörande körskador. Att mycket fortfarande måste bli bättre är jag den förste att hålla med om, men jag upplever ett stort och ett växande engagemang för över 300 000 skogsägare. Jag blir bekymrad över den misstro och den bristande respekt som uppenbarligen visar skogsägare och äganderätten. Jag tror nämligen att en förutsättning för att utveckla det svenska skogsbruket ur såväl ett miljö- som ett produktionsperspektiv är att skapa delaktighet, sprida kunskap och engagemang. Det görs inte genom att, som har motionerat om här i , avgiftsbelägga skogsbruket eller tvångsomvandla frivilliga avsättningar. Det är uppenbart och anmärkningsvärt att såväl som i ökad utsträckning vill styra vilken enskild skogsbruksmetod den enskilda skogsägaren ska välja. Jag håller med om att det har varit ett olyckligt ensidigt fokus på trakthyggesbruk i . Därför välkomnar jag mer forskning kring alternativa skogsbruksmetoder. Jag tycker att det är märkligt att man här från talarstol tvärsäkert uttalar sig om fördelarna med en alternativ skogsbruksmetod, trots att kontinuitetsskogsbruk är dåligt beforskat, trots att vi inte vet vilka effekter det får på tillväxten eller för klimatet. Vi vet ju att svenskt skogsbruks främsta bidrag i klimatarbetet handlar om att leverera förnybar råvara. Och vad händer med tillväxten i en skog som brukas som kontinuitetsskogsbruk? Det vet vi inte, och där är oppositionen svaret skyldig. Jag tycker att det är märkligt att man försöker gör en metod till ett mål. Det är som om vi inom matematikundervisningen skulle sätta ett mål om vilken didaktik som ska användas i stället för vilket kunskapsmål som ska nås. I skogspolitiken ska vi naturligtvis formulera miljömål, men vi ska inte göra enskilda skogsbruksmetoder till mål. Den svenska skogspolitiken med frihet under ansvar är värd att värna och utveckla. 5 Landsbygdsminister (C): Låt mig inleda med att tacka för interpellationen. Jag gör det av det skälet att skog och skogsjobb betyder så mycket för olika delar av det svenska samhället. Därtill betyder skogen mycket för alla svenskar. Det är därför på sin plats att diskutera denna viktiga fråga i riksdag. Men, , låt mig också vara tydlig med att vi aldrig har haft så mycket skog i som . Vi har det av olika skäl. Ett av skälen är att vi har ett skogsbruk som har värnat om tillväxten och jobben och också om den biologiska mångfalden. Jag påstår det utifrån att det frivilligt har avståtts i storleksordningen för att värna den biologiska mångfalden. Detta förstärks nu ytterligare av alliansregeringens initiativ att införa det som vi har döpt till Komet eller Min naturvård. Markägaren kan på eget initiativ anmäla till myndighet natur- eller kulturfenomen som markägaren, brukaren, är intresserad av att avsätta eller bruka på något speciellt sätt. Jag vill också i denna debatt, herr talman, påpeka att vi har en grundlag med bestämmelser som gör att vi inte från det allmännas sida kan inskränka den ägande- och brukarrätt som i detta fall en markägare har. Man är som enskild markägare inte skyldig att tåla några inskränkningar från det allmänna. De har särskilda intressen. Man har alltså en brukarrätt och en förfoganderätt över den mark man har. En markägare som har investerat i sitt skogsbruk på sin mark har självklart och i enlighet med grundlagen ett utrymme att bruka marken och skogen på ett rimligt sätt utan att staten ingriper i alltför stor utsträckning. Gör vi då inget för att utveckla andra verksamheter och näringar och därmed jobb i den svenska skogen? Jo, vi har dragit i gång visionen Skogsriket med värden för världen. En av de grenar som står i fokus handlar om upplevelse och rekreation. Jag har gjort detta av olika skäl, men ett av skälen är att jag vill ha fler jobb och mer företagande i alla delar av landet som kan utnyttja de många värden som finns i den svenska skogen. 6 (V): har rätt när han säger att det aldrig har funnits så mycket skog som . Eller vi kanske ska precisera det: Det har aldrig funnits så många trädstammar som men så lite skog. Det är detta frågan handlar om. och regeringen har ensidigt främjat produktionsintressena och ökad virkesproduktion med mer kemikalier, gödsling och främmande arter och så vidare. Man åsidosätter alla som inte är skogsägare, alla som inte kan tjäna pengar på detta. De får inte tycka till i till exempel ett samråd. De kan inte överklaga besluten. är det fritt fram för de stora skogsbolagen att i princip göra som de vill. Det är säkert inte bara jag som blir kontaktad av människor som är frustrerade och deprimerade och besvikna på oss politiker för att deras skog som de har levt med helt plötsligt ska huggas ned. Jag har fått ett mejl från en man som heter . Jag har fått tillstånd att läsa upp det. Han bor i ett område som heter Eklången utanför . kom det plötsligt människor och började hugga ned skogen där han bor. Han har levt där , och han och grannarna blev bestörta. Det var skogen där de joggat, lekt med barnen, plockat bär och svamp och så vidare. Han avslutar sitt brev med: Som det nu var kom avverkningen i stort sett som en överraskning för människorna här i bygden. Mina påpekanden om att vi inte har fått någon information bemöttes kort och avvisande med markägaren har ingen skyldighet att informera. Detta är ett av huvudproblemen i denna debatt. och moderaten sätter ensidigt fokus på den privata äganderätten. Men med ägandet kommer också ett ansvar. Vi skulle aldrig, , tillåta detta förfarande i en stad. Där är det reglerat om man vill bygga ett nytt hus, göra en parkeringsplats, anlägga en ny väg och så vidare. Man ska planera, ha samråd och fråga människor vad de tycker. En skog är väl i princip samma sak för de människor som lever där. Man har levt där och kan skogen och stigarna och vet var bästa svampstället finns. Sedan kommer plötsligt representanter från de stora skogsbolagen och ska hugga ned allt. Tycker inte du att det vore bra att ta ett initiativ till att åtminstone få till stånd ett samrådsförfarande vad gäller avverkning av skog? Skogsägarna ska vara förbundna att samråda med de berörda personerna och ha en dialog så att man kan göra avverkningen på bästa tänkbara sätt. Vore det inte rimligt att människor och organisationer har möjlighet att överklaga ett avverkningsbeslut? Det ska väl inte vara en fråga bara för skogsägaren och den ansvariga myndigheten? 7 (MP): Jag instämmer i fråga om det inte skulle kunna vara en idé att titta på någon form av samrådsförfarande vid avverkningar. Det innebär inte att närboende får någon sorts veto mot avverkningar, men det innebär att man i alla fall kan ha en diskussion och som närboende säga: Ta inte just denna kulle, för här brukar barnen leka och ha sina kojor, men kanske där borta. Man kan öka den sociala hänsynen på ett förhållandevis smidigt sätt om man faktiskt pratar med varandra. Jag tror att vi skulle vinna mycket på en sådan lösning. Vi har äganderätten som var inne på. Den är grundlagsfäst. Men man får faktiskt inte göra precis vad som helst med det man äger. Äger jag en fabrik får jag inte släppa ut hur mycket gifter som helst. Vi har regler för att man måste ta hänsyn också till andra som lever i samhället. På samma sätt är det med skogen. Vi har vissa hänsynsregler. Man får inte göra precis vad som helst. Vi har vissa miljöhänsyn som man måste visa. Så står det i alla fall i lagen. Vi har dock inte riktigt verktygen för att se till att det följs i verkligheten. Dessa verktyg behöver vi skärpa. Jag måste också ta upp diskussion om hyggesfritt. Varken jag, eller ska stå i talarstolen och tala om att just du just här ska ha den här metoden. Det har vi inte kompetens för. Däremot är det en brist att dagens skogsbruk har varit väldigt inriktat på trakthyggesbruk. Lagstiftningen är utformad därefter. Rådgivningen är utformad därefter. Hela systemet är uppbyggt kring det, vilket är problematiskt för dem som vill använda en annan metod som i alla fall verkar vara mer miljövänlig ur många aspekter. Det är sant att det inte har forskats så mycket på kontinuitetsskogsbruk som man skulle önska eftersom trakthyggesbruk har varit det stora. kom en ledande grupp från och pratade om att hyggesfritt ger bättre effekt för klimatet. Det tycker jag att vi bör lyssna på och se över hur vi kan utforma vår lagstiftning så att den ger större stöd för de skogsägare som vill bruka skogen med den metoden. 8 (M): Det här är en diskussion som jag skulle vilja ägna större åt. Detta är frågor som är angelägna och verkligen engagerar mig. Jag blir lite förfärad över att ta del av den syn på äganderätt som uppenbarligen har. Han tycker att skogen är någonting som ägs kollektivt. Faktum är att privata skogsägare har brukat och skött skogen i generationer och skapat de värden vi har . En intressant reflexion kan man göra om man tittar på historien och ser hur det har sett ut med hänsynen i de länder som har saknat en fungerande och stark privat äganderätt. I och på andra håll där det har testats har väl verkligheten varit ganska avskräckande. Det talas om att det inte tas hänsyn. Det är inte sant. Vår skogsvårdslag kräver hänsyn. Jag menar å det bestämdaste att de allra flesta skogsägare tar ett stort ansvar ett större ansvar än vad lagen föreskriver. Vi har markägare som frivilligt avsätter av sina marker och undantar den från produktion. De certifierar sina fastigheter. De undantar marker från produktion och således från intäkter. Det gör man av hänsyn. Det gör man av intresse för att värna den biologiska mångfalden. Det tycker jag att de måste få ett erkännande för. Vi ska inte som föreslår tvångsomvandla dessa frivilliga avsättningar. Det är illavarslande att är historielös när han beskriver hur svensk skogspolitik har sett ut. var praktiskt taget avskogat i alla fall i de södra delarna . I takt med att vi har utvecklat vår skogsvårdslag har vi haft en fantastisk tillväxt. Som landsbygdsministern framhöll har vi aldrig haft så mycket skog som , och vi har aldrig haft så mycket skyddad skog som . Det är tack vare att Alliansen under den förra mandatperioden fördubblade avsättningstakten. Genom Miljömålsberedningen tar vi nu nya tag för att nå en hållbar markanvändning och ett livskraftigt skogsbruk som levererar förnybar råvara. 9 Landsbygdsminister (C): Miljömålet Levande skogar hade fyra delmål. Det var för det första ett långsiktigt skydd av skogsmark, för det andra ökad andel löv, ökad mängd död ved och ökad andel gammal skog, för det tredje åtgärdsprogram för hotade arter och för det fjärde värnande av kulturmiljöer.