prot · GZ0969 · 2012-02-14 00:00:00 — Jag liksom människor som följer denna debatt är intresserade av att veta om det är 150 miljoner som får i extra stöd eller 1,6 miljarder som ni skriver. 61 (FP): Det är väldigt positivt att regeringens myndighet för får sådana positiva kommentarer. Det finns en anledning till varför man skapade den nya yrkeshögskolemyndigheten. Det var väldigt spretigt förut mellan gymnasiala och eftergymnasiala utbildningar. Det var mycket dålig kvalitetsgranskning och kontroll av de utbildningar som erbjöds. Därför valde och regeringen att skapa Myndigheten för , vars huvudkontor ligger i , vilket jag är extra glad för. Det är en positiv reform. Precis som i den förra debatten om yrkesutbildningen och yrkesvux är detta ett av de mest effektiva sätten att få ut människor, ungdomar och vuxna, direkt ut i arbete. Anledningen till att jag anmälde mig till debatten är att det kan ha funnits en liten missuppfattning om vem yrkeshögskolemyndigheten vänder sig till. Statsrådet har sagt i sitt svar att det ställer behörighetskrav. Man kan inte komma utan gymnasiekompetens och hoppa in på en utbildning till tandsköterska, apotekstekniker eller byggnadsingenjör. Det ställs helt andra krav för dessa utbildningar som är allt mellan upp till . Det är intressant att här höra från de rödgröna representanterna att det satsas för lite och att man vill ha ännu mer. säger de att det är en bra reform. Jag kan till regeringens och vårt försvar konstatera att andelen har ökat sedan förra omgången från till och från 6 400 platser till 8 900 platser. Vilken minister eller vilken riksdagsledamot skulle inte vilja ha ännu mer pengar till den här typen av insatser? Men det fungerar inte så när man ska prioritera och lägga pengar på olika saker i samhället. Däremot är jag själv intresserad av hur vi använder pengarna till yrkeshögskolemyndigheten. Jag vet till exempel att man satsar på vissa kulturella utbildningar och konstutbildningar. Det kan man säkert titta igenom. Är det verkligen det som efterfrågas av arbetsmarknaden? Det är väldigt smalt. Men det upptar ändå drygt 100160 miljoner av myndighetens budget, vilket är en hel del. Det viktigaste är att man fortsätter att ha kopplingen mellan branschen och näringslivet där det samordnas med Arbetsförmedlingen och andra myndigheter. Detta är en konsekvens av att det inte på vare sig gymnasial nivå eller eftergymnasial nivå har funnits tydliga utbildningar som har haft förankring och aktualitet ute i arbetslivet. Vi har utbildat människor rakt ut i arbetslöshet. Vi har utbildat människor till att bli journalister. Alla de som slutar medieprogrammet kan inte bli journalister och så vidare. Det känner och till. Det reformer som genomförs i gymnasiet, vuxenutbildningen och det tredje och viktiga steget yrkeshögskolemyndigheten är mycket viktiga. Har ni några andra reformer på gång som inte jag känner till? Kan ni bara äska ytterligare 1 eller 2 miljarder? Hur finansierar ni det i så fall? Det är bra att ni ställer krav på oss och regeringen. Men det är viktigt att ni är realistiska i era prioriteringar. 62 Statsrådet (FP): Precis som interpellanterna gläds också jag åt att yrkesutbildningar inom ramen för är populära. Det är också därför som expanderar. Vi har flera utbildningar inom ramen för än vad vi hade 2006. Det är 1,6 miljarder totalt som har till sitt förfogande för att upphandla dessa utbildningar. Flera kan få beviljade bidrag, om det fanns pengar, med bibehållen kvalitet. Men det är inte alltid bara kvalitet det handlar om. Det handlar också om att man ska kunna fylla dessa platser. Som jag sade finns det andra typer av vuxenutbildning som också är lika viktiga. Alla kan inte gå yrkeshögskola. En del behöver först komplettera sina utbildningar för att till exempel få gymnasiekompetens innan de kan gå yrkesutbildning inom ramen för . Det är också viktigt att vi satsar på de andra vuxenutbildningar som finns inom ramen för den vuxenutbildning vi har. Jag konstaterar att vi har fler beviljade utbildningar i andel som vi har fler som ansöker. Det är större andel som beviljas som det är många fler som ansöker jämfört med och 2007 när beviljades och också färre i antal. Talar man andelar inser ni själva att expansionen av har gått väldigt snabbt. Detta är viktigt. Det har gått snabbt, men vi har bibehållit kvalitet. Det har varit nödvändigt på grund av finanskrisen. Människor har kunnat komma ut i arbete. Jag följer gärna den utveckling som pågår. Regeringen är inte främmande för att avsätta ytterligare medel om arbetsmarknaden efterfrågar det. Men är inte den enda vuxenutbildningen vi ska satsa på. Alla kan inte gå yrkesutbildningar. Men vi ska se till att expanderingen går i en sådan takt att det både finns människor som kan gå utbildningarna och att kvaliteten bibehålls. Mitt svar på direkta fråga om regeringen kommer att höja anslaget är att regeringen har höjt anslaget. Regeringen kommer att fortsätta att följa utvecklingen, och vid behov kommer vi att höja ytterligare. Men för tillfället, just nu , ser jag inte att de behoven finns. 63 (S): Det är väldigt klargörande svar och debattinlägg som kommer här. sade till oss att man måste prioritera vad man lägger pengarna på. Vem vill inte ha ännu fler platser? Det är mycket märkligt att man måste prioritera så att statsrådet anser att satsningen med 1,6 miljarder på ligger på en rimlig nivå, som det står i svaret. Man kan sätta det i relation till andra satsningar. Det gäller till exempel regeringens sänkning av krogmomsen, där absolut ingen vet om det kommer att skapa några nya jobb. Där satsade man . är väldigt kritiskt och tror inte att det kommer att skapa några jobb alls. En annan satsning som man har valt att lägga väldigt mycket pengar på är satsningen på jobbcoacher. Arbetsförmedlingen gjorde en utvärdering av de interna och externa jobbcoachernas insatser. Jag vet inte om statsrådet har sett denna rapport. Det är en väldigt intressant läsning. I utvärderingen studerar man skillnaden i sysselsättningsstatus mellan individer som deltar i jobbcoachning och dem som inte gör det. Resultatet visar, märkligt nog, att individer som har haft jobbcoachning har större sannolikhet att vara i praktik men lägre sannolikhet att vara i jobb än individer som inte har haft coachning. Skillnaderna är statistiskt säkerställda. Det går inte att dra några slutsatser när det gäller om coachningen leder till jobb, menar man i studien. Detta är en nätt liten satsning på , som ska stiga till under detta år. Om man prioriterar får man också se på vad man får ut av prioriteringarna. Därför tycker jag att det är märkligt att statsrådet säger sig vara nöjd med de . Vi socialdemokrater satsade , fullt ut finansierade, på 6 500 fler yrkeshögskoleplatser i vår senaste budget. Med anledning av den tidigare debatten vill jag också säga att vi satsade en massa pengar på jobbskapande åtgärder, till exempel en riskkapitalfond på 3 miljarder. Vi satsar pengar på en nedsättning av arbetsgivaravgiften för lönesummor . Detta kostar 3 miljarder netto. Vi tror att det här är insatser som kommer att leda till att fler jobb skapas. Vi avsätter också 1,4 miljarder för att bygga ut tunnelbanan och 11 miljarder till järnvägar. Det är massor med pengar som kommer att skapa jobb, tillsammans med yrkeshögskoleplatserna. Mot bakgrund av detta måste jag få fråga statsrådet om hon inte tycker att man satsar på fel saker. Man vet att det handlar om en utbildning där får jobb. Är det inte bättre att lägga pengarna på det som man vet skapar jobb? 64 (MP): Jag ska börja med att läsa ur svaret som ministern har skickat till oss: Mot bakgrund av detta anser jag att de av regeringen initierade satsningarna på , vilka uppgår till . Här skriver regeringen alltså om initierade satsningar på 1,6 miljarder. Det är typiskt för regeringen att komma till med sådana uppgifter. Man förvränger fakta. Det finns inga satsningar på 1,6 miljarder. Myndighetens hela budget är 1,6 miljarder. Då får man inte skriva så. Man ska skriva att satsningen är på 150 miljoner, som påpekades här. gör att det finns en stark och bra koppling mellan utbildningarna och arbetsmarknaden. Många som söker dit är behöriga personer. Det är inte så att folk måste vara behöriga för att söka dit, som både ministern och den folkpartistiske ledamoten anförde. Men det är behöriga människor som söker dit. De som söker och inte beviljas plats i är behöriga människor. Ungefär en tredjedel av de ansökningar som har kommit till har beviljats. Det är lågt. Man skulle lätt kunna öka anslaget och öka satsningarna på . På så sätt skulle man stödja de grupper som är behöriga så att de ska kunna komma in på arbetsmarknaden. Detta är ju en av de myndigheter och en av de utbildningar vars studerande har lättast att komma in på arbetsmarknaden. Man frågade här med vilka pengar detta ska göras. Man måste självfallet prioritera. Men regeringen prioriterar 5,4 miljoner i sänkt restaurangmoms framför att stödja grupper så att de kan komma in på arbetsmarknaden. Den sänkta restaurangmomsen har på många ställen fått motsatt effekt. Många restauranger har nämligen höjt priserna i stället för att sänka dem. Det gäller bland annat här i . Min fråga till ministern återstår: Avser ministern att satsa extra med anledning av den nya information som har kommit från om att en stor andel, nästan nio av tio, kommer in på arbetsmarknaden ? Det gäller speciellt de grupper som jag nämnde i början grupper som har det svårast, nämligen utrikes födda och unga människor. De är dessutom behöriga när de söker till . 65 (FP): Jag beklagar att inte var med i den förra debatten om vuxenutbildning och yrkesvux. Jag tror att har missuppfattat det här. Han har ställt en fråga om . De problem ni tar upp och vill angripa är massarbetslöshet, ungdomsarbetslöshet och unga med svag ställning. Men dessa människor har inte tillträde till , och . De andra insatser som regeringen presenterade via statsrådet tidigare är satsningar på unga mellan utan gymnasiekompetens, vuxenutbildning, yrkesvux och lärlingsanställning i vuxenutbildningen samt den lägre arbetsgivaravgiften för ungdomar, som ni för övrigt vill höja. Det är åtgärder som direkt kan lösa de utmaningar som vi också tycker är viktiga att anta och som ni är inne på. Men det här är en interpellation om yrkeshögskolemyndigheten, som kräver full gymnasiekompetens, det vill säga slutbetyg från gymnasial nivå. är en eftergymnasial nivå. Jag tycker att det var viktigt att förtydliga detta. När myndigheten kom till utbildningsutskottet fick vi reda på att av de studerande i yrkeshögskolemyndighetens utbildningar har högskolebakgrund. av dem som går dessa utbildningar gör det för att byta karriär. Visst är yrkeshögskoleutbildningarna viktiga. Men det ni vill angripa i alla fall det ni talar om i talarstolen här är andra insatser. Det jobbar vi med. Jag tycker att yrkeshögskolemyndigheten är bra. Det finns fler platser; vi är uppe i 40 00045 000 personer som har fått del av satsningarna. Jag tycker att det är viktigt. Men om ni vill anslå mer pengar och om ni vill göra någonting mer presentera era alternativ! 66 Statsrådet (FP): Det är mycket fokus på sänkning av moms i denna debatt. Jag ska inte sia om huruvida det leder till jobb och hur många jobb det leder till, utan facit får tala för sig självt . Men jag vet att en liknande debatt fördes när jobbskatteavdraget infördes, när infördes, när infördes och när vi halverade arbetsgivaravgiften för unga. Oppositionen ifrågasätter alla dessa åtgärder. Men de facto har 200 000 nya jobb skapats. Ja, vi har blivit fler. Man kan tala om sysselsättningsgrad som har sjunkit, men det är alltså 200 000 nya jobb. Jag vet inte om detta hade varit möjligt i denna finanskris om det inte hade varit just för denna typ av insatser. Men jag tänker som sagt inte uttala mig om vad momsfrågan kommer att leda till, utan det får vi se . När man vill göra många insatser därför att man anser att problemen är stora kommer det att finnas några som går bra och några som kommer att gå mindre bra. Men sammantaget har fler människor kommit ut i arbete trots den finanskris vi har sett den värsta . Till inlägg vill jag säga att har 1,6 miljarder i anslag för att se till att det finns utbildningar. är en del inom ramen för vuxenutbildning där vi har finansierat med 6,8 miljarder totalt. Det är 1 miljard mer än vi hade till vuxenutbildning . Detta med att anpassa sig till vad konjunkturen säger och hur arbetsmarknaden ser ut när det gäller vuxenutbildning är inga konstigheter. Det har tidigare regeringar gjort, och det kommer också framtida regeringar att göra. Jag kan ta ett exempel när det gäller komvux under socialdemokratiska regeringar. hade man 4,2 miljarder. sänktes det till 3,3 miljarder. sänktes det till 2,2 miljarder. Det är inga konstigheter. Man följer konjunkturen. Ska man debattera varför man sänker anslaget som man vet att arbetsmarknaden slukar folk? Det är klart att man sänker antalet platser för att frigöra människor som kan komma in på de jobb som finns. är viktig och yrkesutbildningar är populära, men vi ska inte låta dem växa hur snabbt som helst. De ska bibehålla kvaliteten. Jag tror att och jag pratar förbi varandra. När jag säger att man behöver vara kvalificerad för att söka till utbildningar menar jag just enskilda som ska delta i dessa utbildningar. Det är inte alltid alla platser fylls. Man kan bevilja anordnarna ett antal platser för en utbildning. Det är inte alltid som alla anordnare fyller dessa platser. Det är inte alltid som alla utbildningar ens börjar . Den typen av problem gör att expansionen av utbildningar måste ske försiktigt. Den har skett ganska snabbt på grund av den finansiella krisen, men framgent måste vi se till att expansionen sker i en sådan takt att de som går utbildningarna också kommer ut i arbete. utbildningar ska fortsätta att ha ett gott rykte på arbetsmarknaden. Man ska veta att man kommer ut i arbetslivet när man har gått dem. Detta tänker inte jag förstöra bara för att vi ska expandera och bara för att det ska gå en massa människor där. Människor som går där ska veta att de får en kvalitetsutbildning, och de ska också veta att de kommer ut i arbete. Jag och regeringen följer utvecklingen. Behövs det mer pengar till kommer pengar att avsättas, men jag menar att de för tillfället har de resurser som behövs. 67 (S): Det har varit en klargörande debatt som verkligen visar skillnaderna på rött och blått styre i det här landet. Jag förstår inte vad ni menar med att vi ska presentera våra alternativ. måste ha missat vårt budgetalternativ där vi fullt ut finansierar en satsning på . Det viktigaste för oss socialdemokrater kommer alltid att vara människors möjlighet till arbete och egen lön. Med en rejäl satsning på yrkeshögskoleplatser skulle fler människor kunna öka sin kompetens och därmed sina möjligheter på arbetsmarknaden. Dessutom kan man satsa på framtidens jobb. var jag i och besökte en yrkeshögskoleutbildning. Den var helt ny och handlade om fordonselektriker. Man har kommit på att väldigt många bilar är elbilar, och då behöver man en blandning mellan elektriker och fordonsmekaniker, det vill säga en helt ny utbildning. Man skulle kanske behöva mer av sådant, men det stoppas kanske nu eftersom väldigt många får avslag på sina ansökningar. Det är jobb som vi faktiskt behöver i . Regeringen väljer att gå en helt annan väg än vad vi skulle ha gjort om vi hade styrt. Det är en väg som direkt gynnar några få aktörer på marknaden. Möjligheten för företag att få subventionerade tjänster ses som mer prioriterat än möjligheten att ge människor den kunskap och kompetens som efterfrågas av näringslivet runt om i . Det tycker jag är synd. Statsrådet och poängterar att har kompetenskrav. Ja, det är därför det är så obegripligt att ni väljer att slänga ut vissa gymnasieelever rakt ut i arbetslöshet och stänger dörrarna. senaste förslag om en ett- eller tvåårig gymnasieutbildning skulle leda direkt ut i arbetslöshet. Det kan inte leda någonstans. Det är helt obegripligt. Med anledning av detta måste jag fråga en gång till: Anser verkligen statsrådet att utbildningsnivån inom är rimlig? 68 (MP): Ministern antydde att det kanske inte finns tillräckligt många sökande men att det finns anordnare och att många platser står tomma. För någon vecka sedan hade vi representanter på utskottsmötet. De sade att de skulle kunna bevilja minst dubbelt så många platser med bibehållen kvalitet och fortfarande möta arbetsmarknadens efterfrågan och att det finns personer till de här platserna. av dem som söker till de här utbildningarna är personer med utländsk bakgrund. Det finns behöriga personer som söker, det finns en myndighet som har förmåga att producera och bevilja fler platser och det finns en arbetsmarknad för de här personerna. Förutsättningarna är uppfyllda. Varför väljer inte regeringen att satsa extra på för att på det sättet stödja dessa grupper? antydde att inte antar vem som helst, men utrikes födda kan ju vara behöriga. av de behöriga är utrikes födda personer. Många av de unga som är har gått gymnasiet, . Behörigheten finns, kompetensen finns och det finns en arbetsmarknad för dem. 69 Statsrådet (FP): Anser jag att antagningarna ligger på en rimlig nivå, undrar . säger också att regeringen väljer en annan väg än Socialdemokraterna skulle ha valt. Ja, regeringen gör verkligen det. Den väg som den socialdemokratiska regeringen valde innebar att av alla ansökningar om att få anordna utbildningar beviljades. Vilken väg vill man välja, regeringens väg eller oppositionens väg? Vi kan bara utgå från facit. Det som kommer vet vi ingenting om. Jag kan bara säga att det är fler som beviljas , det är fler som går de här utbildningarna och det är fler som kommer i arbete jämfört med . Till vill jag säga att jag gärna vill se fler personer med invandrarbakgrund inom ramen för . Det är därför som vi vidtagit åtgärder och sett till att ska uppmuntra anordnarna att kombinera yrkesutbildning med svenskkunskap. Jag vill se att flera relativt nyanlända får tillgång till de här utbildningarna. Så är det inte . Detta är också ett initiativ för att öppna dörrar för fler till . Jag har väldigt svårt att se vad det är vi egentligen diskuterar och vad som ifrågasätts. Jag säger återigen att och vuxenutbildningen anpassas till konjunkturen. Vi har satsat dessa medel, och vi ska satsa mer om vi gör bedömningen att behovet finns. För tillfället menar jag att har de resurser som de behöver. Överläggningen var härmed avslutad. 13 § Svar på interpellation 2011/12:214 om kvotering som medel för jämnare könsrepresentation i bolagsstyrelser 70 Statsrådet (FP): har frågat mig vilka ytterligare åtgärder jag kommer att vidta för att nå en jämn könsrepresentation i börsbolagens styrelser, vilka åtgärder jag har vidtagit för att regeringen ska kunna lägga fram förslag om regelverk för att uppnå en jämn könsfördelning i statliga och kommunala bolagsstyrelser samt om jag är beredd att använda kvotering som medel för att nå en jämn könsrepresentation i kommunala och statliga bolagsstyrelser. Jag är helt överens med om att det är för få kvinnor i börsbolagens och de kommunala bolagens styrelser. Jag är också övertygad om att det hos många, både kvinnor och män, finns en frustration över att näringslivet och kommunerna sitter så fast i gamla vanor och traditioner att de blundar för möjligheten att bredda kompetensen i sina styrelser. Jag kan inte låta bli att förundras över att valberedningar alltför ofta inte kan eller vill se till bolagens bästa och ta till vara den kompetens som många kvinnor besitter. I de kommunala bolagsstyrelserna är det alldeles för många män och alldeles för få kvinnor. Där kan och måste vi politiker ta vårt ansvar som representanter för ägarna. Det har regeringen gjort som ansvarig för de statliga bolagen. är av styrelseledamöterna och av ordförandena i de statliga bolagen kvinnor. Den senare siffran innebär en knapp fördubbling jämfört med . Regeringen har genomfört flera åtgärder för att underlätta för näringslivet att öka andelen kvinnor i styrelserummen. Jag vill särskilt lyfta fram det nationella programmet Främja kvinnors företagande där regeringen satsat 2007 för att stärka kvinnor som startar och driver företag samt öka andelen kvinnor i ledande ställning. En särskild satsning för att öka andelen kvinnor i företagsledningar och styrelser är satsningen Styrelsekraft som ansvarar för. Inom ramen för det arbetet har ett stort antal mycket kompetenta kvinnor redo att ta plats i en styrelse uppmärksammats och synliggjorts. Enligt en färsk enkätundersökning har av de deltagande kvinnorna minst ett styrelseuppdrag. I snitt har de två uppdrag. Uppdragen består exempelvis av bolagsstyrelser, , börsbolag, , och ideella föreningar, . Som interpellanten säkert redan känner till kommer Styrelsekraft att fortsätta. anordnade ett seminarium i anslutning till om hur fler kvinnor ska nå högre positioner i näringslivet som både jag och näringsministern deltog i. Målet var att ta fram tio konkreta lösningar som inspel till diskussionerna under toppmötet om hur vi får fler kvinnor i ledande positioner och fler kvinnor som företagare. Regeringens hållning när det gäller kvotering är, som väl vet, att det är en ägarfråga och att lagstiftning inte är aktuellt. 71 (MP): Tack för svaret, statsrådet, även om det än en gång smäller igen dörren för att öppna för kvotering som ett medel för att få jämnare könsfördelning i styrelser. Har kompetens över huvud taget varit ett urvalskriterium när man befordrat 2 150 män och 350 kvinnor till de högsta befattningarna i bolagens styrelser? Siffrorna talar ett tydligt språk. Näringslivet likställer kompetens med att vara man. Problemet med det homogena näringslivet är inte glastaket. Problemet sitter i väggarna, i företagskulturen. Allbrightrapporten som kom i går visar en kartläggning av bästa och sämsta företag för kvinnor att göra karriär i. Rapporten visar att av bolagen inte har en enda kvinna i sina ledningsgrupper och att av de få kvinnor som sitter i ledningsgrupper sitter på stabsfunktioner. Kvinnor befordrar kvinnor, och av de tio bästa bolagen har fem kvinnliga vd:ar. Man kan också se i en studie som presenterades i att kvotering främjar kvinnor. Positiv särbehandling av kvinnor, till exempel kvotering, fungerar bra, visar en studie av en gästforskare vid i som har publicerats i tidskriften . Man undersökte kvinnors vilja att tävla när det gällde arbetsuppgifter. Utan positiv särbehandling var viljan liten, men med särbehandling var den större. Männen påverkades inte. Statsrådet talar i svaret om att underlätta för näringslivet att öka andelen kvinnor i styrelserummen. frågar sig hur många regeringen ska lägga på mentorsprogram för redan kompetenta kvinnor innan vi får ett jämställt näringsliv. Ja, kvinnorna är redo att ta plats i en styrelse, precis som anges i svaret, men problemet är att dessa kvinnor inte får frågan om att ta platsen. Problemet är ju inte att kvinnor inte har kompetensen! Även om de som har gått styrelseprogrammet till viss del har fått plats är det inte så att det inte finns andra kompetenta kvinnor. I skrev statsrådet och statsrådet att lösningen på den ojämställda arbetsmarknaden inte är att kvotera till börsnoterade bolagsstyrelser. Kvinnorna ska komma in på egna meriter, heter det. Vi i håller med om att det inte är enkelt att ändra invanda mönster och beteenden, men en lag om kvotering är en pusselbit på vägen mot ett mer jämställt näringsliv, även när det gäller kommunala bolagsstyrelser. Den borgerliga regeringen letar efter lösningen på den ojämställda arbetsmarknaden hos kvinnor. Vi hörde i statsrådets svar om styrelsekraftsutbildningen men också om seminariet på . Med resonemanget att lösningen finns i kvinnornas vardag bidrar ni till att skuldbelägga kvinnor som redan verkar i näringslivet mot ojämställdheten. När kompetens likställs med manligt kön bör detta i stället vara fokus för regeringens politik.