prot · GZ09117 · 2012-05-24 00:00:00 — Väldigt ofta har vi påpekat att skolan inte är en miljö där vi ska agera som om svensk lagstiftning inte gäller. Förekommer misshandel och våldsanvändning ska det polisanmälas. Det är rättsväsendet som ska rätta till där. Det jag kan peka på och det vi har gjort är, som sagt, att vi har utökat de disciplinära möjligheterna att tillrättavisa elever som inte sköter sig. 46 (V): fick vi veta att statsministern tycker att talet om massarbetslöshet är överdrivet eftersom de flesta etniska svenskar mitt i livet faktiskt har ett jobb. Det är många som tycker att det är ganska provocerande att statsministern uppenbarligen anser att den som är ung eller den som har passerat 55, som har en utländsk bakgrund eller kanske tillhör en minoritet väldigt enkelt kan räknas bort när regeringen vill hyfsa arbetslöshetsstatistiken. Jag hoppas att det inte är så illa att det gjorda uttalandet ska tolkas som en gradering av olika människors värde i . Men även med en sådan generös tolkning kvarstår det faktum att regeringen väldigt konsekvent försöker tona ned problemet med den höga arbetslösheten, ofta genom att tricksa med statistiken. Faktum är att vi har en arbetslöshet som närmar sig . På bara har antalet människor som varit arbetslösa fördubblats, till 70 000. Jag vill gärna veta om statsministern tycker att ni i regeringen har ett ansvar för den här utvecklingen och framför allt vad ni tänker göra åt den. 47 Statsminister (M): Regeringen har alltid ett ansvar. Däremot finns det begränsade möjligheter att påverka sådana saker som sysselsättning och arbetslöshet givet att vi lever i öppna ekonomier som påverkas av vår omvärld. Vi har både ett ansvar och påverkansmöjligheter. Under alliansregeringens år vid makten har vi övergått till internationellt erkänd statistik. Bland annat har vi gått över till internationellt vedertagna mått när det gäller att mäta arbetslöshet i ålderskategorin , vilket gjort att det sett ut som att den svenska ungdomsarbetslösheten studsat uppåt. Så vi har visst använt gängse statistik. Man skulle kunna ha en alternativ syn på det som beskriver, nämligen att vi inte accepterar synsättet att alla är arbetslösa. På något sätt blir ju då lösningarna därefter. I stället säger vi: Nej, vissa grupper är mer arbetslösa. Låt oss se till att de får utökat stöd och bättre åtgärder så att de har större möjligheter att komma i arbete. Det är så jag har försökt resonera. 48 (V): Återigen försöker statsministern lattja med statistiken. Arbetslösheten har, enligt samma definitioner, ökat från med samma mått och samma räknesätt. Det är en stor ökning! Andelen personer som är arbetslösa och som länge varit arbetslösa långtidsarbetslösa har kraftigt ökat under den borgerliga regeringens tid. Antalet personer som varit arbetslösa har fördubblats på bara . I själva verket har det utanförskap som lovade att bekämpa ökat lavinartat. Det hette ju att det var slut på att dölja arbetslösheten i Amsåtgärder, plusjobb och annat. Men i själva verket har antalet personer inskrivna i åtgärder ökat . I stället för 20 000 personer i plusjobb är nu över 30 000 personer inskrivna i fas 3. Jag kan förstå att det är lockande att försöka komma undan att diskutera de här problemen. Men faktum kvarstår: Hundratusentals svenskar lever i ett väldigt stort utanförskap. Jag ser gärna att statsministern berättar om ni tänkt göra någonting annat än det ni gjort för att komma till rätta med den här situationen. 49 Statsminister (M): Först och främst var siffran , faktiskt på toppen av en högkonjunktur. har vi haft två internationella nedgångar och finanskris. Det har lett till en kraftigt ökad arbetslöshet i vår omvärld. I den miljön har klarat sig väsentligt bättre. Vi har en arbetslöshet på en relativ förbättring. Men det gör inte att vi inte behöver göra mer. Däremot vill vi inte göra det med lånade pengar. Vi vill inte göra det genom att skjuta upp skulderna och hamna i det skulddike där övriga befinner sig. Att hävda att utanförskapet ökat lavinartat finner jag vara en märklig beskrivning. Vår uppfattning är att utanförskapet har minskat med ungefär 200 000 personer. Huvudsakligen beror det på att väsentligt färre nu har sjuk- och aktivitetsersättning, det vill säga lever som förtidspensionärer, och på att färre nu är sjukskrivna. Det gör att många fler nu i realiteten står närmare arbetsmarknaden än de tidigare gjorde. Det totala antalet personer i utanförskap har minskat. Det är ett steg i rätt riktning, men fler steg behöver tas. 50 (M): Jag vill fråga statsministern om den bristande likvärdigheten i skolan. kom med en rapport som visar att likvärdigheten i den svenska skolan har minskat . Rapporten visar att elever med hög studiemotivation ofta söker sig till skolor där andra studiemotiverade elever går. Enligt rapporten får detta negativa konsekvenser för likvärdigheten. En följd blir att motståndarna till det fria skolvalet fått vatten på sin kvarn. Men för oss råder det inget tvivel om att frågan om likvärdighet i skolan måste tas på allra största allvar. Personligen är jag övertygad om att lösningen inte är att begränsa föräldrars och elevers fria val, deras rätt att välja skola. I stället måste kvaliteten höjas i de skolor som inte håller hög kvalitet. Därför är min fråga vad statsministern tänker om likvärdighet i skolan och vilka åtgärder regeringen har vidtagit och kommer att vidta så att vi minskar skillnaden mellan olika skolor. 51 Statsminister (M): För mig är det väldigt tydligt att en bra skola är ett bra sätt att utjämna livschanser och skapa goda förutsättningar för människor att utvecklas utifrån sina egna förutsättningar. De ska uppmuntras att nå sin potential utifrån sina olika begåvningar. Människor är nämligen olika. Vi oroas dock också av besked att det finns skillnader och kvalitetsbrister i den svenska skolan. Det största problemet är att en stor andel inte fullgör sina utbildningar och att det, precis som frågeställaren påpekar, också finns exempel på skolor med bristande kvalitet. Utgångspunkten måste vara att vi ska kunna göra egna val som föräldrar, barn och elever som vi ska möta en skola som alltid är bra. Alla skolor måste hålla hög kvalitet. Därför har vi förstärkt uppföljningsmöjligheterna hos en förstärkt skolinspektion. Vi har också återinrättat speciallärare och sänker i ålder både betyg och uppföljning av olika slag för att säkerställa att vi verkligen ser att kunskaperna kommer på plats. Skolan får gärna vara friare, men då ska den också följas upp noggrannare och kunna visa att den levererar kvalitet. Allt detta är i färd med att förändra den svenska skolan. Europeiska rådets senaste möte 52 (FP): Jag tänkte fråga om toppmötet och . Statsministern sade i någon kommentar som jag såg att många talade om mycket. Frågan är: Om man destillerar det som sades, vad kom ut av det hela? Om man förenklar väldigt är rapporteringen att det fanns en grupp av länder som är för investeringar och nya projekt. Det är oklart hur det ska finansieras, men läser man mellan raderna måste det bli och några andra länder som ställer upp. Sedan finns det en annan grupp av länder, dit hör, som diskuterar långsiktiga strukturförändringar, skattesystem, arbetsmarknad, pensionssystem, budgetregler och så vidare. Vad kommer att komma ut av allt detta? folk, om jag får ta på mig den pseudorollen, väntar sig nu ledarskap, hopp och att det ska komma ett budskap från ledare om hur detta ska lösas. Hur ska det levereras? 53 Statsminister (M): Det var ett informellt möte, ett middagssamtal kring ett åtminstone i delar djupt bekymrat . Det gäller framför allt södra , där vi ånyo har marknadsreaktioner och problem kopplat till framtiden i vissa länder. Det är ett sätt att förbereda det större junitoppmötet. Jag tror egentligen att det finns en väldigt bred konsensus kring att det vore bra om det fanns utrymme för investeringar. Det är bara det, precis som frågeställaren påpekar, att det är väldigt få som har det ekonomiska utrymmet. Därför förs en diskussion om hur man i brist på egna resurser kanske kan få stöd från annat håll. Det finns olika ord för det obligationer, Europeiska investeringsbanken och vi har sagt att vi kan titta på en del av detta men att det måste nagelfaras om det verkligen är kvalitet och om resurserna kommer till det de är tänkta för. Det ska också vara tydligt hur notan är tänkt att fördelas. Sedan finns det en väldigt bred konsensus om att man inte kan gå runt strukturella reformer tillsammans med ökad handel och långsiktigt uthålliga offentliga finanser. Det är fundamentet kring vilka de starka ekonomierna har byggt sin framtid, som och till exempel, och det är dit de andra också måste nå. 54 (C): är militärt alliansfritt. försvars- och säkerhetspolitiska samarbeten är frågor som bör ha en bred folklig förankring och bredast möjliga samsyn i riksdag. Omvärlden har förändrats radikalt är riven, och länder är i hög grad med i både EU och Nato. är med i EU och är den mest ambitiösa medlemmen i Natos partnerskap för fred. har länge hävdat att det är dags för att genomföra en rejäl omvärldsanalys inför nästa försvarsbeslut. Det är utmärkt att Försvarsberedningen ska börja arbeta med detta. har utan dramatik analyserat sina militära allianser , och en nästan enig försvarsberedning ställde sig bakom detta 2008. samarbetar allt närmare Nato, och anser att frågan om militära allianser nu bör analyseras av Försvarsberedningen. Anser statsministern att man verkligen i en kommande omvärldsanalys ska undanta detta viktiga område från analys och diskussion? 55 Statsminister (M): har skrivit om sin säkerhetspolitiska doktrin. Det är en utveckling vi nu ser runt om i världen. Det handlar i mindre grad om massinvasionshot mot egna territorier och mer om olika former av mer diffusa hot som terrorism, massmigration, svält och pandemier som också kan få rent militära påverkansförlopp. Detta tror vi att vi bäst möter tillsammans med andra. Man kan bygga säkerhet både här i och tillsammans med andra som i , för att nämna ett exempel. Det är naturligtvis så att denna omvärldsanalys också görs som en del inför ett kommande försvarsbeslut, och frågan med vem vi ska samarbeta är också naturlig att diskutera där. Nato nämndes, men låt mig också nämna Europeiska unionen och olika former av nordiska samarbeten. Vi är klara över var vi är medlemmar och var vi inte är medlemmar, och makten över detta ligger i riksdag. Sedan tror vi på nära samverkan, och det kommer säkert också att komma till uttryck när vi ska genomföra nästa försvarsberedning inför kommande försvarsbeslut. 56 (KD): Jag vill inledningsvis säga att jag uppskattar statsministerns vilja att med glatt humör vara här i kammaren med det arbetsdygn vi alla vet ligger bakom honom. Det frågeområde jag vill lyfta fram handlar om barn och barns rättigheter. Hur stärker vi barns rättigheter och ger barn en bättre uppväxt? Barnministern arrangerade ett utvecklings- och kunskapsseminarium där företrädare för regeringskanslierna i , , och var med och där en hel del av oss kunde ta del av erfarenheter. I seminariet fanns det många engagerade. Det var Rädda Barnens företrädare och andra barnorganisationer, läkare framför allt barnläkare och , som lyfte fram att en viktig del handlar om att kan finnas i fokus för hur vi som nordiska länder och som land kan stärka barns rättigheter. Min fråga till statsministern är: Tror statsministern att vi kan dra lärdomar av erfarenheter som de nordiska grannländerna har av sitt sätt att stärka barns rättigheter? 57 Statsminister (M): Vi bör alltid vara ödmjuka inför andras erfarenheter och minnas att en god uppväxtmiljö för barn inte bara handlar om att familjer är starka och att föräldrar har tid att stödja sina barns utveckling utan också om att det finns i lag och av myndigheter bevakade rättigheter. Det handlar om att få gå i en öppen skola utan avgifter och på det sättet utvecklas för att bli vuxen. kopplades mycket av detta till diskussionen om . Jag har fått frågor om det förut. Vi har ofta sagt att vi när vi har analyserat det inte varit alldeles säkra på att vi på något sätt skulle åstadkomma något vi inte redan har som skydd för barn i svensk lagstiftning. Vi är rätt tydliga med att svensk lagstiftning är tydlig kring barns rättigheter och att det snarare är viktigt att allt det kommer på plats. Svaret på frågan är dock: Absolut, man ska alltid vara ödmjuk inför att också lära av andra. 58 (S): Jobbfrågan är den moderatledda regeringens stora misslyckande. Vi har 400 000 arbetslösa . Det är dessutom så att de arbetslösa har fått en förstörd arbetslöshetsförsäkring. Vi har i medierna kunnat följa hur dalar ned i försäkringssystemet. Jag noterade i partiledardebatten i Agenda att statsministern med anledning av de många kompletteringsförsäkringar som kommer sade: Det som händer är att allt fler i arbetslivet har egna tilläggsförsäkringar ovanpå det vi har skattefinansierat i a-kassan. Det tycker jag i grunden är en bra utveckling. Är det hela regeringens uppfattning att vi ska sänka i försäkringssystemen och att man ska komplettera med egna försäkringar? Är detta statsministerns nya svenska modell? 59 Statsminister (M): Jag vill understryka att kärnan i den svenska modellen för mig aldrig har varit att det är en tävling om vem som har störst utgifter för att betala a-kassestöd. Jag tycker att det är en märklig gren att tävla i. Det måste i stället präglas av att man får förutsättningar för jobb och att vi skapar mobilitet. Det handlar både om drivkrafter hos enskilda att vilja ha jobb och vara anställbara vi har bra utbildningssystem och omställningsstöd och om ett myndighetsstöd och en syn på företagande och entreprenörskap som uppmuntrar till att jobben blir fler. Det är den typ av svensk modell som jag tror på: mobilitet, omställningsstöd, bra grundläggande utbildningar och möjligheter för människor att få arbete. Jag konstaterar att av arbetstagarna på svensk arbetsmarknad har olika former av tilläggsförsäkringar. Sedan har regeringen i olika sammanhang påpekat att vi önskar se om det går att få plats med en obligatorisk arbetslöshetsförsäkring, någonting som ju Socialdemokraterna misstror. Men vi har trots utredningar inte kunnat finna en modell som vi än så länge har ansett förenlig med vår arbetslinje. Därför har vi bett att få återkomma i frågan. Situationen i utsatta områden 60 (M): Jag vill fråga statsministern angående de händelser som är omskrivna i tidningarna och som är djupt tragiska. Jag tänker på den oro som råder i , och . Det är djupt tragiskt. Det är många människor som far illa. Det talas om att det kan bero på olika faktorer som kriminella gäng, utanförskap, arbetslöshet, bristande skolunderbyggnad med mera. Jag undrar vilka åtgärder statsministern avser att vidta för att det ska bli en bättre situation och framtidshoppet ska återvända i de här oroliga områdena. 61 Statsminister (M): Varje gång som jag har besökt områden där det har varit en oro som koncentreras till, om jag får uttrycka det så, unga arga män brukar de jag träffar väldigt snabbt påpeka att det här gäller en väldigt liten andel av dem som bor i området, men det för med sig en sorts känsla att så här är det för alla. Det tror jag att många som bor i , , och andra områden tycker är väldigt besvärande. De tror mycket på sina egna stadsdelar och vill se en helt annan utveckling. Sedan har vi många utmaningar kopplade till förskolan, arbetsmarknaden och känslan hos unga människor i det här fallet kanske oftare män, men det gäller naturligtvis också unga flickor att de tror på , att de tror på sig själva, att de tror på en framtid. Det finns inga enkla svar på detta. Vi ska inte göra det svåra alltför enkelt. Men jag tror att de reformer som vi genomför på skolans område med bättre uppföljning av att kunskapsmålen nås och de sänkningar av trösklar in till arbetsmarknaden som vi diskuterar, har genomfört och ämnar genomföra är bitar på vägen till en bättre lösning. Riskbedömning vid hot mot kvinnor 62 (S): Det har skett flera kvinnomord i , och de har kallats familjetragedier. Jag vill kalla det rena avrättningar, för det är vad det är. Det sänder ut en tydlig signal till andra kvinnor som lever under hot och våld: Stick inte upp! Anmäl det inte! Samhället kan ändå inte skydda dig. Det här är oerhört allvarligt. Riskbedömningarna har i flera fall brustit. En tjej i sov med kniv under kudden, och man kunde inte ens få fram ett skyddat boende till henne. En kvinna mördades på öppen gata i inför sina två små barn. Mannen var dömd för kidnappning av kvinnan men hade ändå släppts fri i väntan på att domen skulle vinna laga kraft. Vad gör regeringen för att se till att riskbedömningarna blir bättre? Att inte göra bättre riskbedömningar går ju stick i stäv med alla erfarenheter. 63 Statsminister (M): Först och främst vill jag instämma i att riskbedömningar spelar stor roll. har vi hög uppklarningsprocent i när det gäller just mord. Det leder väldigt ofta till att man lagförs för det brottet. Det är väl så allvarligt. Men väldigt mycket av misshandeln som utförs, både fysiskt och psykiskt, är jag mer klar över är en stor svart zon där det finns omfattande våld som man tvingas acceptera och leva under som en realitet. Det är väldigt ofta en kvinna som blir slagen av en man i en relation. Där har vi mycket kvar att göra. Vad försöker vi göra? Jo, vi förstärker resurserna till dem som på frivillig grund eller via socialtjänst eller rättsväsen jobbar med utsatta kvinnor, informerar om deras rättigheter och stöttar dem. Jag har själv suttit ned med flera av dessa frivilligverksamheter och också med dem som jobbar i det svenska rättsväsendet, väldigt ofta engagerade kvinnor som jobbar som stöd för andra kvinnor. Vi måste använda lagstiftningen. Den är tydlig. Det är inte tillåtet att utföra de brott som utförs. Vi måste börja stödja brottsoffren i att genomföra sina processer. Då kan samhällets resurser i form av straff men också vårdinsatser komma på plats. 64 (MP): Min fråga till statsministern gäller global livsmedelsförsörjning. En växande befolkning på jorden och minskad areal per capita ställer världen inför en stor utmaning att mätta alla munnar. går närmare en miljard människor och lägger sig hungriga. tas prima ur produktion i . Vi har också låg självförsörjningsgrad med stor import av både livsmedel och foder men även av olika insatsmedel, till exempel fosfor och olja. Jag undrar: Hur ser statsministern på jordbruks roll i skenet av den globala livsmedelsförsörjningen? 65 Statsminister (M): Livsmedelsförsörjning är en av de verkligt globala frågorna. Till exempel i samtal med kinesiska ledare hamnar detta väldigt ofta på deras dagordning. Det är en i de snabbt växande länderna och stor och ung befolkning att mätta, och det här är naturligtvis viktiga frågor. Det som vi har lärt oss rent historiskt det kan vi också se i vår egen utveckling är att det finns en väldig produktivitetsmöjlighet och utveckling i jordbruket. Man kan få ut väldigt mycket mer beroende på hur man använder jorden, om man använder rätt metoder. Ett land som med stor areal och som är glesbefolkat har naturligtvis större potential att få fram mycket som vi dessutom kan exportera till andra. Sedan tror jag att man ska akta sig för att tro att alla måste vara självförsörjande. Jag tror i grunden också på handelns principer. Man får handla med varandra; man kan vara intresserad av att köpa något som någon annan har producerat och kanske sälja något som vi har gjort. har vi subventionssystem som försöker förhindra detta och som jag tycker slukar stora resurser med ibland lite oklart resultat. har goda förutsättningar att mätta munnar i sin egen befolkning men i realiteten också att vara med och hjälpa till att möta det globala problemet som vi har i en värld där befolkningen växer väldigt snabbt. 66 (S): Ja, rasar i välståndsligan. Vi ligger under OECD-genomsnittet när det gäller ersättning till sjuka, arbetslösa och arbetsskadade människor, om de nu ens får någon ersättning alls. Statsministern svarade här tidigare att vi inte är med i tävlingar om ersättningar till de sjuka och arbetslösa. Vi underlättar i stället för att människor ska få arbete, var det tidigare svaret här. Ni vill inte vara med och mäta er med andra länder och ni gör sjuka och arbetslösa människor fattigare. Ändå hjälper det inte. Ungdomsarbetslösheten är skyhög och långtidsarbetslösheten har bitit sig fast. Er politik har inte hjälpt. När ska ni börja bygga upp en svensk modell med trygghet för de sjuka och arbetslösa? Det leder faktiskt också till arbete att man känner sig trygg. När ska ni återskapa tilltron till försäkringssystemet? 67 Statsminister (M): Metoden att försöka beskriva som ett land närmast i ruiner på alla sätt tror jag väldigt lite på. Jag säger det därför att jag själv har varit i opposition, och det är då lätt att man tar till överord och glömmer det mest basala, nämligen att det här är ett fantastiskt land att bo i och att vi har rikare möjligheter att få tillgång till välfärd och stöd i olika faser av livet än nära nog någon annan på denna jord. Det går att ta fram statistik även för hur högt vi ligger när det gäller olika former av välfärdsåtaganden och välfärdsutgifter. Och vi har mindre inkomstskillnader och mindre av klyftor än några andra utvecklade länder. Det är möjligen bara när vi jämför oss med nordiska grannländer som vi har någon sorts konkurrens om att hålla ihop våra befolkningar på ett bra sätt. Det finns också ett stöd att få för omställning. Det viktigaste för mig är att grundkvaliteten i arbetsförmedling och utbildningssystem finns på plats, att människor hjälps vidare på arbetsmarknaden och kommer i jobb. Jag kommer aldrig att tycka att det viktigaste för är att ligga högst upp i ligan över vilka som har högst utgifter för a-kassan. Där kanske vi gör lite olika bedömningar. 68 (S): Vi diskuterade i går frågan om mutbrott och korruption och dess koppling till partifinansieringsfrågan. Valet 2014 blir det första val där spärren för personvalskampanjer till sänks från . Det är klart att det säkert kommer att bli intensivare personvalskampanjer. Då är det ännu viktigare att det är öppenhet kring hur dessa kampanjer och partierna finansieras. Väljarna har rätt att veta vem som står bakom olika partier och olika personkampanjer. tog emot i hemliga, privata bidrag, och ni har motarbetat en lagstiftning för ökad öppenhet på det här området. Efter mycket om och men har ni nu fått ge er på den punkten, och har ni lovat att det ska fram en lagstiftning och att den ska fram . Då är min fråga till statsministern: detta lagstiftningsarbete påbörjats, och när får vi se lagförslaget? 69 Statsminister (M): Dels har vi haft överenskommelser mellan partierna som har försökt möta den här förändringen att det nu finns möjlighet att driva personvalskampanjer, vilket jag tycker ska uppskattas för sitt mervärde rent demokratiskt. Vi får mer aktiverade kandidater och en bättre länk mellan folkvalda och väljare. Det finns naturligtvis också, som alltid, potentiella risker med hur finansieringen av detta ser ut. har diskussionen handlat om stöd till partier, och i sedvanlig stil väljer socialdemokratin att se vissa problem och missa andra. Det känner vi igen. Här finns alltid med att det man tror om sina motståndare är problematiskt, och det finns en självbild där man alltid tappar hur den egna finansieringen ser ut. Jag tror att svenska folket skulle uppskatta om vi pratade rakt och öppet om hela finansieringen av alla partier inklusive stöd som vi har till länkar i vår omvärld och att vi sedan samlas kring en lagstiftning. Det förbereds ett sådant arbete. Jag vet inte exakt i detalj vilken dag det läggs fram, men vet att det är på väg. 70 (M): Min hemkommun satsar på it i skolan. Som ett första steg fick lärarna egna datorer, och särskild utbildning i hur man använder den moderna tekniken i lärandet var också viktig. Men så sker inte i alla landets kommuner.