prot · H00945 · 2012-12-17 00:00:00 — Vilka signaler sänder man ut till arbetslösa, om man som helt vill öppna upp landets gränser för arbetstagare från resten av världen? nu 400 000 arbetslösa ska alltså tvingas konkurrera med var och en från hela världen som vill komma till och söka sin framtid. Vilka signaler sänder det dessutom ut när man gör det med motiveringen att det finns jobb som svenskar inte vill ta? Stämmer det verkligen? Vilka jobb är det, och till vilka löner? Vilka jobb är det, enligt , som svenskar inte vill ta, och till vilka löner? Visa mig vilka jobb det är, och tala om till vilka löner ni har tänkt er att dessa jobb ska utföras. Dessa frågor vill jag gärna ha svar på senare här i debatten när företrädare går upp i talarstolen. I frågestund ställde jag några frågor till partiledare och tillika näringsminister . Det handlade om det Låglönesverige som vi nu ser växa fram och om det sätt som utländsk arbetskraft utnyttjas på den svenska arbetsmarknaden. Det handlade om arbetskraftsinvandrare från länder utanför EU som för dyra pengar tvingas köpa sina anställningsavtal, som dessutom tvingas jobba till långt sämre villkor än avtalade och som ibland tvingas till sexuella tjänster för att få behålla jobbet och därmed få stanna i . Det handlade om utstationerad personal från EU-länder som jobbar till betydligt sämre villkor än sina svenska arbetskamrater för samma arbete och på samma arbetsplatser. Det handlade om illegala invandrare, ibland kallade papperslösa. Det är människor utan skäl till asyl och utan visum som illegalt uppehåller sig i landet och jobbar svart för en tia eller två . De jobbar kanske 12, 14 eller sex och utnyttjas hänsynslöst på den svenska arbetsmarknaden. Regeringen har starkt bidragit till att dessa människor befinner sig i denna utsatta situation genom sin överenskommelse med . Nåväl, det återstår att se vad regeringen gör i frågan. Men att detta är ambitioner står klart efter gårdagens medieuppgifter, där låga löner var ett tydligt argument för öppen invandring. har därmed en människosyn som jag inte delar. Jag tycker till skillnad från att alla som arbetar på den svenska arbetsmarknaden ska ha lika lön för lika arbete, oavsett om man är född i eller inte och oavsett om man är man eller kvinna. Som regeringsparti har man ett betydande ansvar långt utöver siffror och anslag. Jag hoppas, och tror, att väljarna vid valet kommer att sätta i skamvrån. Det vore bra för . A-kassan ska vara en omställningsförsäkring vid arbetslöshet och inte som , med alliansregeringen, ett komplement till försörjningsstödet, eller socialbidraget, om ni så vill som täcker bara de mest akuta utgifterna som mat och förhoppningsvis hyra. Nej, a-kassan var tänkt att vara, och ska vara, en omställningsförsäkring vid arbetslöshet. Vid arbetslöshet ska du inte tvingas att börja leta efter billigare boende, sälja bilen eller göra andra stora förändringar i livet. Du ska söka nytt arbete. Du ska ges tid och möjlighet att söka och finna nytt arbete, ny försörjning för dig själv och din familj. Det ska finnas en grundtrygghet vid arbetslöshet. Denna trygghet existerar inte . Vi Sverigedemokrater föreslår att taket i a-kassan höjs till per dag så att fler än dagens kan få ut av lönen vid arbetslöshet. föreslår vi i vår budget att 100-dagarsregeln återinförs, vilket innebär att de arbetslösa kan koncentrera arbetssökandet på sin hemregion och inom sitt kompetensområde. Här vill jag påminna om att gjorde ett tillkännagivande det är men ingenting har hänt. Vi föreslår också att heltidsarbetslösa inte ska hindras att ta deltidsarbete genom att höja antalet a-kassedagar från dagens 75 till 300. Deltidsarbete är en av de bästa vägarna till ett heltidsarbete och egenförsörjning och ska uppmuntras, inte som försvåras. Även här har regeringen struntat i tillkännagivande . I övrigt föreslår vi i vårt budgetförslag för hela budgetperioden att a-kassan blir obligatorisk, gemensam för alla och solidariskt finansierad. Alltför många står utanför a-kassan. Vi Sverigedemokrater betraktar arbetslöshetsförsäkringen som en del av de grundläggande ekonomiska trygghetssystemen i form av försörjningsstöd, pension, föräldraförsäkring och sjukförsäkring. Dessutom föreslår vi i vår långtidsbudget att tar över administrationen av a-kassan och att Arbetsförmedlingen och slås samman. Vidare föreslår vi att instegsjobben avskaffas. Det är en dyr, orättfärdig och orättvis reform med mycket dåligt resultat. En överväldigande majoritet av dem som efter avslutad period inom instegsjobben har arbete har gått från ett bidragsjobb till ett annat bidragsjobb. Vi ska på svensk arbetsmarknad inte ha arbetsmarknadspolitiska åtgärder baserade på ursprung och födelseland. Arbetsmarknadspolitiken omfattar så mycket mer än vad som ryms inom utgiftsområde 14. Utbildningspolitik är arbetsmarknadspolitik. Näringspolitik, skatte-, finans-, migrations-, bostads- och handelspolitik är några områden med stor påverkan på svensk arbetsmarknad. Situationen på svensk arbetsmarknad bestäms i huvudsak inte på jag ber om ursäkt, ministern, men så är det faktiskt eller för all del i arbetsmarknadsutskott. Situationen på den svenska arbetsmarknaden påverkas av i stort sett alla beslut som fattas i den svenska . behöver en politik på samtliga politikområden för arbete och tillväxt. Vi sverigedemokrater har i vårt budgetförslag presenterat en sådan politik. Det är en näringspolitik för nya företag, utveckling, forskning och innovation. Det är en politik för flexibilitet på arbetsmarknaden. Det är en utbildningspolitik för arbetsmarknadens behov. Det är en skattepolitik för arbete och företagande. Det är en ansvarsfull migrationspolitik. Det är en politik där företag ges möjlighet att växa, där småföretag vågar anställa och där företagen kan finna den personal de efterfrågar. Det är också en politik med trygghet för de anställda och en politik med möjligheter för de arbetslösa. Det är en bra politik för . 4 (S) replik: Jag vill fråga hur han tror att tillväxt skapas. skriver att den gemensamma nationella identiteten har utgjort grunden för framväxten av välfärdsstaten. Detta är ju ren historieförfalskning. Välfärdsstaten har vuxit fram tack vare stark ekonomisk tillväxt och starka och växande företag. Dem har vi tack vare öppna gränser och ett nära utbyte med omvärlden. Om man har stängda gränser och förlitar sig på en gemensam nationell identitet blir det kanske en ankdamm där kan trivas, men tillväxt och jobb blir det inte. Svenskt välstånd finns tack vare ett öppet samhälle och intensivt utbyte med omvärlden. Företag startas av människor av individer. Det är en människa, eller flera människor, som har en idé, som har visioner, kunskap och kontakter. Företag som växer gör det också tack vare människor anställda och ägare som har idéer, visioner, kunskaper och kontakter. Med politik skulle vi få en välfärdsdumpning i . Med er politik blir det stopp på ekonomisk tillväxt. Det finns länder som har prövat detta med stängda gränser och att låta politikerna bestämma var de nya jobben ska skapas och vem som ska ha dem. De brukar kallas planekonomier. Det har inte gått så bra för dem. 5 (SD) replik: Det var lite märkligt att begreppet planekonomi skulle komma just från , som var invald i denna kammare som riksdagsledamot för Vänsterpartierna kommunisterna och till stod för planekonomi. Men det kan vi återkomma till . Jag tror också att blandar ihop korten hon blandar ihop välfärdssamhälle och tillväxt. Det är inte samma sak, . Tillväxt är en förutsättning för ett välfärdssamhälle; det är något helt annat. Jag skulle gärna vilja ha svar på några andra frågor. aspirerade i sitt eget anförande alldeles på regeringsmakten. Vi har några tillkännagivanden vi har rätt så många tillkännagivanden tillsammans i denna kammare nu där fyra oppositionspartier gått ihop och underkänt regeringens politik. Det har inte hänt någonting. Vi har tillkännagivanden som är ett och ett halvt till , och regeringen har inte gjort någonting. Vad är beredd att göra för att vi ska få igenom de viktiga beslut som har fattats i denna kammare, inte minst på det arbetsmarknadspolitiska området när det gäller a-kassa? Är över huvud taget beredd att göra någonting? Menar hon allvar med att vi ska stärka rätten för de deltidsarbetslösa när det gäller 100-dagarsregeln och fas 3? Är hon också beredd att höja taket i a-kassen, där vi är beredda att jämka enligt Socialdemokraternas förslag? Det är frågor jag vill ha svar på, . 6 (S) replik: Jag noterar att inte vill svara på min fråga och inte vill tala om tillväxt. Det är naturligtvis så att det inte finns någon välfärd vi kan inte betala för välfärd om vi inte har ekonomisk tillväxt. behöver fler och växande företag. behöver fler jobb och en starkare ekonomi. Det är bara så vi kan betala välfärden; allt annat är fria fantasier. Vad säger till och , som skriver om hur människor som arbetar i välfärden känner att resurserna inte räcker för att ge vård och omsorg till våra äldre? Det handlar om dem som har jobbat och slitit ett helt långt liv i och betalat skatt år . står de där, och pengarna räcker inte för äldreomsorgen och sjukvården när de behöver. har heller inget svar att ge om hur vi ska betala detta. Det kan bara betalas med att vi har en ekonomisk tillväxt, och då behöver vi fler människor i arbete samt fler och växande företag. politik, med stängda gränser och en nationell ankdamm, innebär att vi kommer att få allt mindre resurser. Det kommer inte att räcka till välfärden. Vad ska säga till dem som har jobbat och slitit år , betalat skatt och förväntat sig att det finns ett generationskontrakt att vi som är i arbetsför ålder ska se till att de får den vård och omsorg de rimligen har rätt att begära av oss. vill stänga gränserna och göra det svårare för företag att växa, vilket leder till färre jobb så att vi inte kan betala för dem som har betalat för vår välfärd. 7 (SD) replik: Jag hoppas att ni lyssnar väldigt noga på vad säger . Hon säger att vi vill stänga gränser. Det är en retorik man ofta använder när man inte kan debattera sakförhållandena. Nej, vi vill inte stänga några gränser. Skillnaderna är inte så stora som du vill göra dem, . Det är bara det att vi ska ha rättvisa förhållanden på den svenska arbetsmarknaden med lika löner för lika arbete, och vi vill ha en reglerad invandring. Det är inte så att vi inte tycker att människor från andra delar av världen ska kunna komma till och jobba om vi inte kan hitta arbetskraft på den svenska arbetsmarknaden. Där har vi gemensamma förslag om att återgå till det gamla system med arbetsmarknadsprövning vi hade före . Det är inte så att vi inte tycker att människor som kommer från övriga EU inte ska få komma och jobba i självklart ska de få göra det, , precis som svenska ungdomar kan åka till eller och jobba. Men i ska det vara svenska löner som gäller. Där är vi också överens. Du kör det klassiska argumentationstricket att skapa en halmgubbe och argumentera mot den. Argumentera om sakfrågorna i stället! Det är därför vi är här, inte för pajkastning och någon ursäkta uttrycket, herr talman jävla pajaspolitik. Vi ska inte stänga några gränser. Vi ska vara öppna för investeringar och människor från utlandet. Vi ska ha reglerad invandring, lika villkor och bra villkor för svenskt företagande. Det du ägnar dig åt är inte sanningen. Jag tänkte använda ett starkare ord, men det kanske inte passar sig i denna sal. Diskutera och debattera gärna sanningen, , men stå inte och ljug om min politik och vad jag vill. 8 (V): Regeringen vet att språk är viktigt. Ett hus kanske beskrivs som ett charmigt och luftigt hus med potential att hysa en stor familj när fastighetsmäklaren egentligen försöker kränga ett riktigt ruckel med hål i taket och råttor i trossbotten. Mäklaren ser det som ett sätt att bli av med en svårsåld produkt, medan många andra skulle se det som en ren förvrängning av verkligheten. Ungefär lika fantasifull är den beskrivning av regeringens arbetsmarknadspolitik som framträder i detta betänkande. Vi som träffar människor som drabbats av regeringens politik vet hur verkligheten ser ut under det fluffiga nyspråket: Massarbetslöshet och en apatisk regering. Stelbenta, ovärdiga och ineffektiva arbetsmarknadsprogram som fas 3. En ideologisk marknadisering genom jobbcoacher som inte tjänar andra syften än att skapa ännu en marknad för vinster på våra gemensamma behov. Skattesänkningar och subventioner av allt från bartendrar till läxhjälp för dem som redan har. Sänkt restaurangmoms och sänkt bolagsskatt åtgärder som endast har marginell effekt på annat än ägarnas konton men kostar oss alla väldigt dyrt. Ett sönderslaget trygghetssystem som tvingar arbetslösa och sjuka in i kommunernas försörjningsstöd. Det är detta haveri, herr talman, som kallas arbetslinjen. Sett ur ett gemensamt välfärdsperspektiv vore det mer sanningsenligt att kalla det bidragslinjen. Den bästa åtgärden mot arbetslöshet är inte att skapa otrygghet i anställningar, dra bort det solidariska skyddsnätet i form av trygghetssystem eller villkora försörjningsstöd. Arbetslöshet bekämpas inte genom att bekämpa de arbetslösa; arbetslöshet bekämpas genom en politik för fler jobb. föreslår i sitt budgetalternativ insatser som skapar nya jobb genom kraftfulla satsningar på energiomställning, bostadsbyggande och infrastruktur. Vi satsar på fler anställda i välfärden för att stärka kvaliteten i stället för att låta pengarna gå till vinster. Men arbetsmarknadspolitik handlar även om vilka åtgärder samhället ska använda för att föra de arbetslösa närmare de jobb som ändå finns och jobb som kommer. Här behövs en helt annan inriktning än regeringens. För unga föreslår ett utbildningspaket på utgiftsområde 16 med ett stort antal platser i yrkesutbildning inom ramen för eller yrkesvux och komvux för att förhindra att ungdomar fastnar i långtidsarbetslöshet eller helt slås ut från arbetsmarknaden. Arbetsförmedlingen ska erbjuda relevant stöd åt alla som söker arbete som anses lämplig i det enskilda fallet. Insatserna måste bättre än anpassas till den enskilde arbetssökandes behov och förutsättningar samt bättre svara mot de behov som finns på arbetsmarknaden. Arbetsförmedlingens personal ska användas till det som gör mest nytta. Men regeringen satsar, i med massarbetslöshet, i stället mer resurser på ökad kontroll och aktivitetsrapporter. Arbetsförmedlingen skickar dessutom tillbaka miljarder som inte använts för sitt syfte: att rusta arbetslösa för arbete. Det här är ett enormt misslyckande. placeras alla arbetslösa i någon av massåtgärderna, jobb- och utvecklingsgarantin eller jobbgarantin för unga. Regeringen gör nu i stor skala precis det som allianspartierna tidigare beskyllt socialdemokratiska regeringar för att göra gömmer undan arbetslösa i arbetsmarknadspolitiska åtgärder. En majoritet av deltagarna i dessa åtgärder får dessutom inga aktiva insatser för att öka sina möjligheter till jobb. Det vore självklart rimligare att var och en får rätt insats . Arbetsförmedlingen bör systematiskt försöka identifiera vilka som riskerar att bli långtidsarbetslösa och vilka som antas hitta ett jobb fort och anpassa insatserna utifrån det. vill avveckla de stela och ovärdiga garantiprogrammen och i stället satsa på aktiva åtgärder med högre kvalitet som stärker de arbetssökandes möjligheter till anställning. Arbetsförmedlingen behöver dessutom ha större frihet att erbjuda arbetslösa aktiva insatser som yrkesinriktad arbetsmarknadsutbildning, utbildning i det reguljära utbildningssystemet och riktade anställningsstöd som anses lämplig, utan att först invänta en fast tidsgräns. Det är dags att slå hål på det borgerliga nyspråket. Ett ruckel är ett ruckel. Det är förkastligt att staten tvingar långtidsarbetslösa just nu över 30 000 personer att arbeta utan lön i fas 3. Den som arbetar ska självklart ha anställning och lön, något man inte har i fas 3. Eftersom deltagarna inte är anställda och står under hot om att bli av med sitt aktivitetsstöd eller försörjningsstöd är möjligheterna att ställa krav eller framföra kritik i praktiken mycket små. Fas 3 ger dessutom inlåsningseffekter eftersom individen i de flesta fall anvisas sysselsättning på heltid, vilket kraftigt begränsar möjligheten att effektivt söka reguljära jobb. vill avskaffa fas 3 och i stället erbjuda dem som hamnat inom fas 3 meningsfullt arbete till kollektivavtalsenliga villkor i vad vi kallar övergångsjobb. Vi har avsatt medel till 14 000 sådana. Jobben är tänkta för offentligt finansierad verksamhet och ideella organisationer. Andra inom fas 3 bör erbjudas utbildning inom bland annat arbetsmarknadsutbildningen, yrkesvux, och som anställda lärlingar. Ersättningsnivåerna i a-kassan halkar efter pris- och löneutvecklingen alltmer. Allt fler hamnar också ovanför taket. föreslår stora satsningar på a-kassan där vi höjer både den lägsta och den högsta dagpenningen och knyter beloppen till löneutvecklingen. Vi har avsatt medel för att höja ersättningsnivån till under hela ersättningsperioden samt för tid med aktivitetsstöd. Vi vill alltså avskaffa den avtrappning av ersättningen som regeringen infört. Regeringens nedmontering av arbetslöshetsförsäkringen har lett till ett kraftigt ökat bidragsberoende. En tredjedel av de arbetslösa har varken a-kassa eller aktivitetsstöd. I stället tvingas allt fler söka försörjningsstöd hos kommunerna på grund av arbetslöshet. Värst är situationen för unga och utrikesfödda som aldrig har haft en fast förankring på arbetsmarknaden. Arbetslöshet är det klart vanligaste skälet för försörjningsstöd. Arbetslösa med försörjningsstöd har inte samma tillgång till Arbetsförmedlingens program som de som har arbetslöshetsersättning. Många kommuner bedriver därför egna lokala arbetsmarknadsprogram parallellt med Arbetsförmedlingens. Ingen heltäckande forskning om de kommunala arbetsmarknadsprogrammen finns, men de sammanställningar som gjorts tyder på att kvaliteten och effektiviteten är mycket varierande och generellt sämre än i Arbetsförmedlingens program. Det är inte rimligt att staten på detta sätt vältrar över kostnader och ansvar för arbetslösheten på kommunerna. Alla inskrivna vid Arbetsförmedlingen, oavsett försörjning, ska garanteras lika tillgång till individuellt anpassade insatser. För att lösa detta problem med att allt fler arbetslösa tvingas söka försörjningsstöd gör vi en kraftig förstärkning av grundförsäkringen. Förenklat innebär det att alla som är seriösa arbetssökande och har varit inskrivna vid Arbetsförmedlingen har rätt till ersättning med grundbeloppet. I med massarbetslöshet och lågkonjunktur är det lätt att ställa grupper mot varandra. Vi har tidigare här hört exempel på det. I krisens spår frodas främlingsfientligheten. Kommuner i landet oroar sig över att skyddsbehövande som flyr undan mardrömmen i bland annat kommer att belasta ekonomin. I stället borde de oroa sig för regeringens bidragslinje som tvingar människor från a-kassa och socialförsäkring till bidragsberoende i kommunerna. Sanningen är att regeringen med sin klasspolitik skapar grogrund för just främlingsfientlighet. Det är dags att slå hål på det borgerliga nyspråket. Ett ruckel är just ett ruckel. Vad som krävs är en politik för full sysselsättning och ett stabilt välfärdssystem. Med detta ställer jag mig bakom samtliga av reservationer, men för tids vinnande yrkar jag bifall endast till reservationerna 8 och 10. 9 (M): hade jag, tillsammans med talmannen och tre andra kolleger från olika partier här i , förmånen att besöka och för möten med politiska partier, företrädare för , centralbanker med flera. Det var en mycket händelserik vecka både i och i . Det var nämligen samma vecka som grekerna förhandlade om en ny regering och som Berlusconi beslutade sig för att avgå. har han visserligen tänkt om, men så var det i alla fall den veckan. Jag var inte särskilt optimistisk i min syn på europeisk ekonomi, arbetsmarknadsutveckling och konkurrenskraft före den här resan, och efter mötena med alla de här företrädarna för politiska partier har min oro över utvecklingen i blivit ännu mer pessimistisk. Många av länderna i EU står inför enorma utmaningar både kortsiktigt och långsiktigt. Det råder därför stor osäkerhet om hur djup och varaktig den ekonomiska nedgång som vi nu ser verkligen blir. Den utveckling som vi möter med minskad efterfrågan i världsekonomin, inte minst från , drabbar också . Våra exportföretag har en sjunkande orderingång, och vi har sett ett ökat antal varsel . Vi är minst sagt påverkade av den europeiska krisen. Det är särskilt företag inom tillverkningsindustrin och byggsektorn som påverkas. Men allt är inte nattsvart. Det finns flera bilder av svensk arbetsmarknad. Sysselsättningen har fortsatt att öka även om ökningstakten har avtagit. Många lediga platser anmäls fortfarande. tillkom 51 000 platser hos Arbetsförmedlingen. Antalet fast anställda ökar. Det skapas med andra ord fortfarande jobb i svensk ekonomi. Vi är här för att debattera utgiftsområde 14. Det är den del av budgeten som handlar om arbetsmarknadspolitik och som omfattar de arbetsmarknadspolitiska åtgärderna, a-kassan och arbetsmiljön. Det är viktiga och centrala politikområden. För oss i Alliansen är full sysselsättning ett prioriterat mål. Där är arbetsmarknadspolitiken central, särskilt i tider av ekonomisk turbulens i omvärlden. Vi tar situationen på största allvar. Det har varit en mycket tuff höst på arbetsmarknad, och osäkerheten är stor. vill jag framhålla den unika position som faktiskt har. Tack vare en ansvarsfull politik, en tydlig arbetslinje och ordning och reda i våra finanser har vi ett bättre utgångsläge i den här nedgången än de flesta andra länder. har svensk bnp vuxit cirka så mycket som genomsnittet för eurozonen. Om hade haft en lika svag tillväxt som övriga EU-länder skulle vi ha haft ca mindre till välfärd och jobbinvesteringar. En ansvarsfull och aktiv politik ger resultat. budget är också en tydlig investeringsbudget. Svensk konkurrenskraft måste fortsätta att stärkas, och därför kan vi se den här budgeten som en energiinjektion till ekonomin med långsiktigt riktiga och viktiga reformer för varaktigt högre tillväxt och sysselsättning. Vi gör omfattande satsningar på infrastruktur, vilket minskar avstånden och förbättrar rörligheten på arbetsmarknaden. Vi satsar på forskning, utveckling och innovation för att bygga en attraktiv miljö för forskare och forskningsintensiva företag. På det sättet kan vi behålla jobb och humankapital i landet. Vi sänker också bolagsskatten för fler jobbskapande investeringar. Situationen på arbetsmarknaden har försvagats om man ser till antalet varsel även om nivåerna inte ligger lika högt nu som 20082009. Alla varsel leder inte till uppsägningar, och alla uppsägningar leder inte till arbetslöshet. Men vi vet att många människor har en tuff period framför sig. När vi tittar tillbaka kan vi konstatera att trots att vi har gått igenom den tuffaste krisen någonsin har sysselsättningen ökat med 200 000 personer . Det sker inte med automatik. En del hävdar att genom att vi har blivit fler i befolkning inträffar detta bara. Så är inte fallet. Det krävs en politik som underlättar för ökad sysselsättning. Detta har alltså skett som stora delar av världen befunnit sig en utdragen lågkonjunktur. För att få perspektiv på utvecklingen kan vi jämföra med 90-talskrisen då vi , 19901993, tappade 500 000 i sysselsättning. Då försvann många helt från arbetskraften, och därför har politiken prioriterat insatser som behåller människor i arbetskraften och inte låter människor förtidspensioneras bort från statistiken. Men vi kan självfallet aldrig vara nöjda med en arbetslöshet på över 77 ½ procent, som kanske kommer , även om vi ser förklaringar i lågkonjunkturen och i att människor som inte var där tidigare nu finns i arbetskraften. Ingen ska behöva tveka om att full sysselsättning är vårt mål. Arbetslinjen är det viktigaste verktyget att nå det målet.