prot · GZ0995 · 2012-04-12 00:00:00 — Om vi går tillbaka lite grann i tankarna, , minns vi att vi hade en ganska bra tillväxt, men den var tyvärr jobblös. Det är förstås skadligt för vår ekonomi om vi inte ser till att människor kommer i jobb. Den slutsatsen drog vi. Jag tror att det var som nämnde att vi under regeringen hade högre skatter. Det är kanske därför som Bildt är utrikesminister och finansminister i dagens regering. Jag vet inte; det var bara en tanke som slog mig. Det gäller att jobba vidare för att arbetslinjen ska bli effektiv. Socialdemokraterna tittar tillbaka på det gamla. Jag tror inte på det. Vi har facit på hur det blev. Det är allmänt bekant att vi är ett exportberoende land och måste alltså se till att ha en industri, och ett företagande, som står sig stark och klarar de stormar som ibland uppstår på havet. Därför måste vi för att använda en liknelse se till att vi har en sjösäker båt. Det känns som om och Socialdemokraternas politik är ungefär likadana. Den ena tålde inte så mycket blåsväder. På samma sätt som det är med tror jag nog att Socialdemokraternas bidragspolitik fortsättningsvis gör sig bäst på museum. Vill vi ha tillbaka förmögenhetsskatten, såsom Vänstern vill? Och ska vi även ha tillbaka arvs- och gåvoskatten. Jag är inte säker, men det sades mig att av fick frågan om han ville ta bort förmögenhetsskatten eller arvs- och gåvoskatten, och då valde han arvs- och gåvoskatten. Jag vet inte om det är korrekt, men det är i så fall lite synd att slutat som partiledare eftersom han tydligen ansåg att det var en skadlig skatt. Vi vet att förmögenhetsskatten och arvs- och gåvoskatten är skadliga, och det hedrar och som klart tar ställning för att de inte är bra skatter. Det gäller för övrigt även tonnageskattefrågan, som jag vill ge en eloge för. Jag håller med om vikten av den utlovade utredningen, och om regeringen inte levererar den är jag den förste att se till att vi har ett tillkännagivande här. Jag har fört en dialog med mina alliansvänner och ställt en fråga till finansministern, som bekräftar att det kommer att göras en bred utredning. Det finns en skatteskuld med överavskrivningar. Det finns en del problem kvar i den här branschen som måste utredas, sådana som inte finns med i den första utredningen. Då är det bättre att vi lyfter fram de frågor som är orsaken till att det tar tid och därefter fattar ett beslut. Här har nämnts lite grann om uttagsbeskattningen. Jag har förstått att det egentligen inte är uttagsbeskattningen i sig det gäller. Alla är nog överens om att kooperativens uttagsbeskattning egentligen har en stor fördel jämfört med aktiebolagen, där vi dels har skatt till aktieägarna, dels bolagsskatt. På kooperativen har vi en enkel beskattning. Här skjuter reservanterna in sig på marknadspriset. Jag tror att det kan finnas en fara med att tillsätta en utredning. Om exempelvis bostadsföretag sätter upp en egen vindsnurra går det alldeles utmärkt utan att betala skatt. Om man vill få ett likvärdigt system kan man fundera på om den möjligheten kommer att finnas i fortsättningen. Man kanske ska titta på både plus och minus när det gäller den frågan. tycker jag att man inte längre uppvaktar lika flitigt vad gäller den delen. Frågan är om det verkligen var en bra konstruktion från början med kooperativen när man satte in pengar och det sedan blev en uttagsbeskattning. Det är, som sagt, ingen nyhet, utan den skatten infördes första gången , och sedan har det väl skett vissa modifieringar. Jag ska också kommentera lite grann det som sade. Jag kan konstatera att konst redan är avdragsgill. Låt oss klara ut det. Det finns bara ett problem, nämligen att om det är bra konst och den stiger i värde kan den inte dras av. Jag medger att det finns ett problem. Om man är konstnär och säger att kunden kan dra av konsten, för om är den värdelös, är det kanske inte den allra bästa försäljningstaktiken. Men sådana är reglerna. Det är alltså värdet på konstverket, eller om det är en allmogemöbel, som avgör. Jag tror inte att man riktigt har vetskap om att konst faktiskt är avdragsgill, men så är det. Sedan har vi frågan om riskkapitalisterna. Också det är en intressant fråga. Varför har man funderat på att göra en ändring här? Jo, därför att man vill ha in mer skatt. Vem bör man tala med som ställt till med nuvarande ordning? Jag tror att den som är ekonomisk talesperson och var statssekreterare är den man ska tala närmare med, det vill säga . Hela idén med förslaget var att få in mer skattepengar. Sedan kan man fundera på varför vissa ska åka snålskjuts, och det vet vi faktiskt inte . En ytterligare anledning till förslaget var att ta bort rättsosäkerheten. Det kan, fru talman, ta fyra innan förvaltningsdomstolar och andra sagt vem som egentligen har rätt, om det är eller riskkapitalisterna. Jag är den förste att hålla med om att sådana riskkapitalister som har som idé att köpa företag, i stort sett tömma dem, ta bort utveckling, forskning och liknande och därefter avyttra dem behöver vi inte. Det finns dock även sådana som har en helt annan syn på vad de håller på med. Vi i skatteutskottet var och besökte ett företag i som gör lyftanordningar och hissar. Där fanns riskkapital bakom, och det var oerhört positivt för sysselsättningen i . Men de finns inte med som första inslag i Aktuellt. Det är de som utnyttjar systemen som syns. Låt oss även fundera lite grann på räntesnurrorna. Här gäller det att se till att få broms på de oseriösa och inte skada de seriösa. Det är oerhört svårt. Det rör sig om rättssäkerhetsfrågor. pågår en debatt om räntesnurrorna, och vi får väl se vad remissinstanser och andra säger. Socialdemokraternas och övrigas idé om att ha en snabb stoppskrivelse kanske man ska fundera på. Frågan är hur klokt det är, för det gäller mycket komplicerade saker. Också här är det lätt att tycka att vi ska se till att de slutar med sitt beteende, men det finns även affärsmässighet i detta och man kan träffa den delen. Det tål att fundera över. Man kan göra som det har föreslagits beträffande räntesnurrorna, för då kanske det kan ske hyggligt snabbt. Här har jag gärna en dialog med Socialdemokraterna om bolagsskattenivån. Kan vi få stopp på räntesnurror kan vi enligt beräkningar få in 67 miljarder, vilket skulle kunna användas till att sänka bolagsskatten. Då skulle vi träffa de företag som verkligen är seriösa och har ett långsiktigt företagande. Men, som sagt, det finns även riskkapitalister som har den synen. Hur ska skatteöversynen ske när de rödgröna vill höja skatterna på många områden? Jobbskatteavdragen ska man ta bort i vissa fall, och i vissa fall ska man göra nya konstruktioner, så att vi får en enorm marginalskatteeffekt. finns det tydligen något land som har högre marginalskatt än vi, någon liten ö, såg jag på nyheterna. Kan det vara ? Jag vet knappt var det ligger, men långt från oss i varje fall. Men då skulle man tjäna över 1 miljon , tror jag. Det finns alltså lite marginaler, men genomför man det förslag som Socialdemokraterna har blir det definitivt en bra bit över 60 procents marginalskatt. Det är den effekten man får. Avslutningsvis måste jag fundera lite över hur ensamkommande barn kommer in i bilden när det gäller företag, kapital och fastigheter. Det vet jag inte riktigt. har tagit upp detta. Jag tycker att det är otroligt bra att vi tar emot ensamkommande barn. Sedan kanske det finns en och annan riksdagsledamot av S-bakgrund som inte driver de här anläggningarna på ett seriöst och bra sätt. Det tar jag avstånd från, men det är ingenting som Socialdemokraterna ska lida för. Jag tycker att det är viktigt att göra den parentesen, fru talman. Jag tror att jag har svarat på en del frågor. Än en gång yrkar jag bifall till förslaget i detta betänkande samt avslag på motioner och reservationer. Det är föredömligt att S, V och MP inte yrkar på hela raddan av reservationer. Om alla hade gjort så hade vi kanske sluppit voteringar . Jag har full förståelse för att vi inför dem. 118 TREDJE VICE TALMANNEN: Jag vill påminna om att det är allmänna motioner om beskattning av företag, kapital och fastighet som debatteras i detta betänkande. 119 (V) replik: Min inledande kommentar om skattetrycket under fällde jag väl egentligen inte för att berömma honom för att ha verkat för högre skatter, utan mer som en liten historisk tillbakablick. Det var under regeringen som skattekvoten var som högst i , en bra bit . Jag begärde ordet för att fråga hur han ser på principen om skatt efter bärkraft när det gäller inkomster av kapital, fastigheter och företag, inte minst mot bakgrund av vad vi har sett av storbolag som nolltaxerar och mot bakgrund av regeringens eget förslag om att riskkapitalister ska ges 30 procents marginalskatt på sina inkomster. Om de har inkomster , vilket en vanlig svensk tycker är en väldigt hög inkomst, ska det betraktas som inkomst av kapital och bara beskattas . Det tycker jag också visar problemet med att vi har den duala beskattningen i , där man betraktar kapitalinkomster och löneinkomster på olika sätt. Jag ställer också frågan mot bakgrund av den sänkta fastighetsskatten, som har gynnat framför allt rika personer i storstadsområden med stora fastigheter. De har fått kraftigt sänkt skatt. Hur vill ni från och den borgerliga sidan leva upp till principen om skatt efter bärkraft inom dessa områden? 120 (M) replik: Jag tycker att skatt efter bärkraft är ett utmärkt förslag. Det är bland annat därför vi har gjort om fastighetsskatten. Det var grannarnas bärkraft när de köpte villor till höga priser som gjorde att taxeringsvärdena åkte upp, och helt plötsligt fick jag som granne också en högre fastighetsskatt utan att jag hade den inkomsten. Sedan vet alla att just fastigheter är väldigt bra, eftersom de inte går att flytta till eller andra ställen. Det säger forskarna också. Men ska vi hålla oss till bärkraft är det ett väldigt bra exempel på hur en skatt kan slå snett. Man kan lägga till att dessa taxeringsvärden ofta gjorde att man även åkte på förmögenhetsskatt utan att vara speciellt förmögen, mer än att man bodde i någon fastighet i med utsikt över någon ö eller . Det är klart att det där var olyckligt. Därför tycker jag att det är väldigt bra att vi har fått till den kommunala avgiften och att det är förutsägbart. Jag är den förste att tycka att det är beklagligt med de olika räntesnurrorna och riskkapitalbolagen som utnyttjar saker och ting. Som jag sade i mitt anförande är bekymret med riskkapitalsidan vad jag förstår att det pågår ett antal processer. har man förutsatt att får rätt, och utifrån det har man gjort dagens räkneexempel. Men får inte rätt i de här processerna gäller inte detta, har jag förstått. Då har vi frågan vad som är inkomst av kapital och vad som är inkomst av tjänst. Detta var ett sätt att snabbt kunna rätta till det här. har jag förstått om jag får tro medierna att förslaget numera inte ligger i kylskåpet, utan i frysboxen, och där verkar det väl få ligga kvar tills man kommer på någon annan idé, eftersom det politiskt har varit svårt att genomföra. Men intentionen har varit bra, tycker jag. 121 (V) replik: Jag tackar för det. Men den förändrade fastighetsskatten den kommunala fastighetsavgiften har de facto avsevärt gynnat miljonärerna, som tidigare betalade hög fastighetsskatt, och bidragit till ökade inkomst- och förmögenhetsklyftor i . Det är helt klart. På så sätt har man brutit mot principen om skatt efter bärkraft. har regeringen aviserat åtgärder mot de så kallade aggressiva skatteuppläggen räntesnurror och annat. Enligt kan vi kanske få in uppskattningsvis . Det är mycket pengar, och det välkomnar jag. Men varför då lova att man ska sänka bolagsskatten med samma summa bara för att man försöker stoppa de aggressiva skatteuppläggen? Så agerar man knappast mot andra skattebetalare. Så agerar knappast regeringen vid åtgärder mot småföretag som kanske på olika sätt försöker komma undan skatt eller mot privatpersoner. Varför ska storföretagen få sänkt bolagsskatt om de följer intentionerna i skattelagstiftningen? Det har jag väldigt svårt att förstå. Det är en sak att täppa till luckorna. Men varför avstå från en viktig skatteintäkt? Då måste man relativt sett ta ut mer skatt från andra skattebaser. Som jag sade tidigare betalar storbolagen i egentligen effektivt sett ganska låg skatt i en internationell jämförelse, enligt . Varför gynna storbolagen på det här sättet, ? 122 (M) replik: Jag tycker att förslaget är väldigt bra. Det är klart att våra storföretag vissa tider, när de har avdrag och gör förluster, betalar mindre i skatt. tror jag att vi fick in ungefär 105 miljarder i bolagsskatt. Det är en ansenlig summa. Det är också så att vi är utsatta för skattekonkurrens. låg vår bolagsskatt ganska lågt och bra till, och det gjorde att det var intressant att skatta i för att frigöra beskattat kapital. Vi vet att det är otroligt lätt att flytta kapital över gränserna och på olika sätt se till att man betalar sin skatt någon annanstans. Det är ett av våra ständiga problem. Därför är det naturligtvis otroligt bra om vi kan täppa till kryphål om vi ska kalla det så motverka aggressiv skatteplanering och se till att sänka bolagsskatten. Förhoppningsvis gör det att fler tar hit sitt kapital och jobbar här, och på så sätt får vi in mer i skatteintäkter. Bolagsskatten är en sak. Det andra sättet är att jobba med olika former av ägarskatter för att stimulera företagande. Jag är en stor försvarare av att vi måste sänka vår bolagsskatt. Det tror jag är en samsyn vi har med många. I och med att vi har skattekonkurrensen från andra länder måste vi följa med. Vi kan ha vilken skattesats som helst om företagen inte väljer att skatta här. Det är då de små och medelstora företagen som inte har förmågan att flytta ut som får betala bolagsskatten. De stora koncernerna kommer nog på olika sätt ligga steget före. Jag ser gärna att man täpper till räntesnurror och ser till att använda pengarna till att sänka bolagsskatten. Det är jag den första att hålla med finansminister och andra om. 123 (S) replik: Jag talade i mitt inledningsanförande om att just racet mot botten när det gäller bolagsskatter och andra skatter leder lite grann fel. Det har inte visat sig vara en speciellt framgångsrik metodik. Vi har sett hur det har gått för EU-länder och andra länder som hade det som affärsidé. Det är inte så man skapar långsiktiga företag och långsiktig sysselsättning. Det är helt andra frågor det handlar om. Men det var inte därför jag begärde replik. En av anledningarna var beskrivningen av förslaget till gräddfil för riskkapitalister. Motivet skulle vara att man skulle få in mer skattepengar. Om man resonerar på det sättet utgår man från att beräkningar är riktiga. Hade finansministern utgått från att beräkningar är de riktiga hade man kommit till en annan slutsats. Det är lite underligt att ett lands finansminister inte tar den ansvariga myndighetens beräkningar till utgångspunkt när han resonerar. Jag vill tacka för den långa genomgången av alla ingrepp, särlösningar och speciallösningar som har gjorts . Det var precis det jag talade om. säger att allt detta är till för att stärka arbetslinjen. Jag har en enda fråga. Varför har vi då högre arbetslöshet ? 124 (M) replik: Det är just det som är frågan om vi verkligen har. Man kan exempelvis ta den sänkta arbetsgivaravgiften för unga. Jag kan tycka att det finns ett bekymmer att det är otroligt svårt att utvärdera vissa reformer och få veta exakt. Vi kommer säkert att ha en diskussion om restaurangmomsen och vad som har hänt och inte hänt. Vi vet att personalliggare och annat leder till en hel del extra miljoner. Jag undrar om inte det nu är uppe i snart 1 miljard, men jag reserverar mig lite. Man kan titta på Företagarna som har varit ute och talat med sina företagare. De säger att 40 000 nya jobb har tillskapats tack vare att man har valt att anställa ungdomar eftersom det har varit billigare i och med att vi har sänkt arbetsgivaravgiften. Det är en organisation. Någonstans kan man förhoppningsvis tro att företagarnas egen organisation har ganska bra pejl på och insyn i vad som händer. Vi har 200 000 fler i sysselsättning jämfört med . Men vi kan ha 200 000 till sjukskrivna, och helt plötsligt har vi ökat sysselsättningseffekten. Är det ett bra mått? Om jag har förstått det rätt är resultatet av att vi minskar utanförskapet och antalet sjukskrivna att det sysselsättningsmässigt slår fel. Detta med statistik och hur man räknar är ett bekymmer. Hör man till Socialdemokraternas sida utnyttjar man det för att se till att försöka att få det att låta så eländigt som möjligt. Vi har till uppgift att försöka att få fram fakta och se till att debattera och använda oss av det. Det vore enklare om vi bara kunde ha en knapp att trycka på så att det rullade fram och vi såg ett resultat. 125 (S) replik: Faktum kvarstår att den öppna arbetslösheten är högre, antalet långtidsarbetslösa har ökat kraftigt och att andelen ungdomar utan arbete har ökat. Ställer man det i relation till den uppräkning som gjorde av olika insatser som regeringen och majoriteten har menat skulle leda till arbete måste man ändå ta sig en funderare. Är detta verkligen rätt? Var alla dessa miljarder rätt spenderade när arbetslösheten i slutändan blev högre? Det finns ett resonemang om att vi är fler människor. Det är klart att vi är. Det var väldigt länge sedan jag hörde ett resonemang om att det skulle finnas en viss begränsad mängd arbete i ett samhälle. Det är självklart så att ett expanderande samhälle med fler människor ger tillväxt. Då skapas också nya behov, mer köpkraft och naturligtvis fler i arbete. Det är vägen framåt. Det är därför både födda barn och invandrare, barn och äldre, allihop bidrar till att vår ekonomi kan bli bättre. Men då måste man ha en regering och en politik som förstärker den svenska modellen med arbete och företag med högt kunskapsinnehåll, hög nivå på forskning och hög utbildning och inte subventionera låglönejobb. Det är inte framtid. 126 (M) replik: Jag skulle vilja börja med att kommentera det sade på slutet om låglönejobb och annat. Jag tycker att alla jobb är viktiga, även om de finns på . raljerar man över det. En ungdom som inte har ett jobb och kan få det på ett så kallat låglönejobb och få ett insteg på arbetsmarknaden och en arbetsgivare som kan lämna referenser. Han kan tala om att jag sköter mig på jobbet. Jag gör det jag blir tillsagd. Jag kommer och är bara borta när jag är sjuk. Det tror jag är otroligt värdefullt. Ett av de problem vi har är att vi kanske har för få instegsjobb. Där måste vi jobba ännu hårdare. Restaurangmomsen är en sådan sak som är värd att pröva. Vi vet att i restaurangverksamhet finns det väldigt många ungdomar som får sin start på arbetskarriären. Vi vet att många invandrare också kommer in den vägen. Det är otroligt viktigt. Vi har talat om , statsministrar och annat, och kanske skämtat lite om det. Men det som är allvarligt och som vi ska ta med oss från är de generationer som blev utslagna från arbetsmarknaden och aldrig kom tillbaka. Det är naturligtvis en tragedi. Det går otroligt fort när det gäller ungdomar. Låt oss alla hjälpas åt med att på alla sätt och vis se till att vi får fler ungdomar i jobb. Vi måste börja från skolan och se till att vi inte slår ut elever som är jättebra med händerna. Vi har levt i någon tro att alla ska läsa och hamna på universitet. Jag tror att många av oss har en stor hjälp av människor som klarar väldigt mycket med händerna. Alla jobb behövs. Det är min personliga uppfattning. 127 (MP) replik: Jag skulle vilja ställa en fråga till . Han tog upp frågan om vindkraftskooperativ och talade om att titta på plus och minus och så vidare. Om jag lyssnar med mitt positiva öra lät det som att han ville öppna för någonting. Jag sade i mitt anförande att jag tycker att allting som kunde underlätta i den frågan vore tacksamt. Jag vill helt enkelt ställa en rak fråga: Är beredd att titta på plus och minus och se hur man kan underlätta för vindkraftskooperativ när det gäller uttagsbeskattning eller andra former? Vi vet alla att vindkraften är en energiform som har en potential att växa. Vi ser det i varje fall i andra länder, och växer den äntligen också i . Min raka fråga är: Var det allvarligt menat, eller var det mer bara som man säger? 128 (M) replik: Jag är otroligt intresserad av vindkraft, speciellt den småskaliga. När jag sitter vid mitt köksfönster numera, sedan granhäcken har försvunnit, ser jag tre stycken mindre, vertikala vindkraftverk som en granne testar. Jag ser med glädje på dem . De är på en, tre och fem kilowatt. Det är intressant att följa den utveckling som är på gång. Vi har forskning här, men är långt före oss när det gäller de här små kraftverken. Jag tror mycket på dessa. De är ljudlösa, och de lämpar sig väl för oss som bor där det inte finns alltför många hus. Där kan man placera små vindkraftverk. Det jag och vi moderater är speciellt intresserade av och vi står naturligtvis helt bakom energiöverenskommelsen är att i första hand titta på de minus som finns så att vi får bort dem. Om det finns positiva effekter behöver vi kanske inte förstöra dem. Vi har ägnat mycket tid åt att försöka komma underfund med marknadspriset. Jag börjar alltmer luta åt det här med om det är någon som har något bra marknadspris. En del saker måste ju hamna rätt via rättspraxis. Om har det suveräna förslag som löser denna knut är i alla fall jag beredd att diskutera det. Men jag har som sagt varit delaktig i det hela ihop med den övriga Alliansen, och vi har verkligen försökt fundera över hur vi skattemässigt kan få till det här. är det otroligt viktigt att vi har uttagsbeskattningen kvar. Alla är ju överens om att det ska vara en någorlunda rimlig och likformig skatt. Jag tror inte att vill ta bort uttagsbeskattningen om vi lägger ett kärnkraftverk i ett kooperativ. 129 (MP) replik: Ett kärnkraftverk i ett kooperativ det lät som en märklig tanke! Det blir i så fall en storkoncern kanske ett kooperativ av de stora kärnkraftstillverkarna. Det är vi i absolut inte intresserade av; det kan jag garantera. Det andra låter intressant. Inte heller där jag bor finns det så många hus. Jag uppfattar från att han förväntar sig att lägger fram ett förslag åt Alliansen. Det kan vi gärna göra! Då hoppas jag bara att ni kommer att ta det på allvar också. Vi tycker att just vindkraftskooperativ är ett bra sätt för människor som vill komma ihop där var och en inte har så mycket resurser, utan där man gemensamt kan bygga någonting. Vi tror att en lösning för uttagsbeskattningen vore bra. Men jag förstår på att det inte är det som är intressant, utan det är andra lösningar som gäller för att gynna vindkraftskooperativ. Jag ska försöka återkomma med detta. Jag tror att det är enklast att jag inte tar någon ny fråga, för då drar jag i gång något helt annat. Jag tackar i stället så mycket för svaret. 130 (M) replik: Då ska jag svara på denna replik. Jag tror att jag ska ta och bjuda in till By socken. Då kan han och jag träffa den man som håller på med vindkraftverken. Jag tror att det kan vara intressant, och det kan öppna väldigt mycket. Jag tänker också på den nya teknik som eventuellt är på väg, där vi kan få el via solen och helt andra priser på solpaneler. Det lär finnas försök där vi kanske bara har av kostnaden för solpaneler för att producera el. Det är otroligt intressant om människor ute på landet kan ha elpaneler på sina ladugårdstak och liknande. Då kan det ge enormt mycket av ett småskaligt tillskott. Om jag har förstått vissa experter och deras kunskaper rätt kan solen trots att vi bor hyggligt långt norrut ge oss av all energi som vi tar vara på . Det skulle såklart vara mycket värt. När det gäller skattedelen är det lätt gjort att man hamnar i en diskussion om just denna bransch. Vi ska komma ihåg att vindkraften är gynnad via elcertifikaten.