prot · H00921 · 2012-11-08 00:00:00 — Inte desto mindre har vi varit tydliga med att de kommuner som i någon mån drar ned på kultur för barn och unga i sin ordinarie verksamhet inte får Skapande skola-pengar. Skapande skola ska nämligen innebära att barn får mer kultur, inte mindre. Skydd för kristna minoritet 77 (KD): Min fråga går till utrikesministern. Inbördeskriget i blir alltmer brutalt för som går. Det uppror som från början var ett rop på demokrati har utvecklats till ett regelrätt religiöst inbördeskrig mellan regimen, som är shiamuslimer och alawiter, och den till största delen sunnimuslimska oppositionen. Landets 2,5 miljoner kristna har hamnat i kläm mellan dessa båda krafter som gör maktanspråk. Kyrkor bombas, senast den syrisk-ortodoxa kyrkan i staden . Staden har helt tömts på sin kristna minoritetsbefolkning. Många kristna syrier förföljs av islamistiska terrororganisationer i skuggan av inbördeskriget, och tusentals är på flykt både inom och utom gränser. Min fråga till utrikesministern är: På vilket sätt avser utrikesministern att lyfta fram behovet av skydd för kristna minoritet? 78 Utrikesminister (M): Tragedin i fördjupas . Det handlar om att skydda mosaiken i det som har varit under århundraden och årtusenden och därmed också skydda varje enskild individ , alawit, kurd, sunnimuslim eller någonting annat. Mosaiken är viktig. Vad kan vi göra? Vi kan stoppa striderna och få en demokratisk övergång. Vad gör vi? Från EU:s sida träffar vi och dess medlare för att se vad vi kan ge ytterligare kraft i den delen. Vi har ett möte som pågår just nu i för att försöka ge ny styrka och ny samling samt även bredd, icke-sekteristiskt, i den syriska oppositionen. Förhoppningen är att dessa åtgärder ska leda till bättre förutsättningar för en politisk process. Kan jag garantera framgång? Kan jag säga att vi gör allt vad vi kan? 79 (KD): Tack för svaret, utrikesministern! Min andra fråga handlar om behandlingen av syriska flyktingar i och . Syriska flyktingar som har tagit sig till via och vittnar om omfattande övergrepp från den grekiska och turkiska polisens sida. De påstådda övergreppen är i synnerhet allvarliga om man betänker att många syriska flyktingar var traumatiserade till följd av inbördeskriget redan innan de nådde och länder de trodde skulle utgöra en från hemskheterna i krigets . Min fråga till utrikesministern är: På vilket sätt kommer i bilaterala relationer med och , liksom inom Europeiska unionen, att lyfta fram de anklagelser om övergrepp mot syriska flyktingar som riktas mot grekisk och turkisk polis? 80 Utrikesminister (M): har tagit emot en bra bit över 100 000 flyktingar. Vi bidrar genom att försöka hjälpa till med det arbetet. Det är inte utan problem, och det är inte utan spänningar i det turkiska samhället. Sedan vet vi att det av skäl som ligger längre tillbaka i tiden finns betydande problem i , som självfallet också har förstärkts av de ekonomiska svårigheter som landet går igenom. Jag kommer att träffa den ansvariga EU-kommissionären för att diskutera bland annat dessa frågor. Vi kommer självfallet att ta upp också detta. Fartyget i Ship to 81 (S): Min fråga går till utrikesministern. kapades to på internationellt vatten av 120 tungt beväpnade israeliska marinsoldater. Kommandobryggan slogs sönder. Den finska flaggan klipptes ned och upp hissades den israeliska, likaledes blåvita. Vi bogserades till Ashdod, Tel Avivs hamnstad, där vi kroppsvisiterades, korsförhördes och fängslades och deporterades till våra respektive hemländer, åtta olika. ligger kvar i israelisk hamn med sin last av bland annat fotbollar, rullstolar och barnböcker. De är alla gåvor av frivilliga i olika länder. Vi vill att den lasten ska komma till Gazas folk, och vi vill att ska återställas i det skick som hon var när hon kapades så att vi kan få ge henne som skolsegelsfartyg till Gazas folk. Vill utrikesministern hjälpa oss med detta? 82 Utrikesminister (M): Tack för frågan. Vi hade som frågeställaren känner till rätt omfattande konsulära insatser för att försök hjälpa i första hand de svenska medborgarna och också ett samarbete med framför allt finska och norska myndigheter. Det gick vad det lider lite bättre. Vi har framfört till de israeliska myndigheterna synpunkter på att vi inte hade det konsulära tillträde i början som vi tyckte att vi hade rätt att kräva. När det sedan gäller fartyget är fartyget finskflaggat, och vi har inget svenskt konsulärt ansvar för fartyget. Jag är övertygad om att de finska myndigheterna har uppmärksamheten på detta. Vi har också framfört att vi tycker att humanitär last ska kunna framföras och komma till . Det handlade om bland annat cement, har jag förstått, vilket är föremål för en del diskussioner. Jag hoppas att det ska kunna bli sådana arrangemang att det kommer fram. har från Ship to Gazas sida ställts krav på att man inte får ta dessa saker av fartyget just . 83 (S): Jag håller med om att detta är ett finskflaggat fartyg. Men vi har ett nordiskt samarbete i frågan. Det är väl rimligt att ett fartyg som bemäktigas på ett så självsvåldigt sätt också återställs i det skick som hon har varit. Det tycker säkert utrikesministern också. På fartyget finns våra personliga tillhörigheter som datorer, mobiltelefoner och annat som tillhör hela besättningen och som också inte är återlämnat. Jag hoppas att utrikesministern fortsätter att försöka kräva att både fartyget och dess last och våra personliga tillhörigheter kommer åter till sina rätta ägare. 84 Utrikesminister (M): Jag håller alldeles med om detta. Framför allt när det gäller de personliga tillhörigheterna ligger detta inom ramen för vad som är naturligt. När det gäller fartyget har vi förvisso ett nordiskt samarbete. Men det är framför allt som har möjligheten att agera i det sammanhanget. Vi har också framfört om det som är humanitärt och ska in till att det väl är bra om det förs in via Ashdod och kommer till , men det ska komma till . Sedan finns det bestämmelser för hur detta ska ske. Det lämpliga är väl att det överlämnas till , som är den som svarar för huvuddelen av den försörjning som vi har i . Det arbetar vi för. 85 (FP): Jag ska rikta en fråga till integrationsminister . Regeringens framtidskommission presenterade en rapport som bland annat visar att somaliska flyktingar mycket snabbare kommer in i arbete i , och . Jag själv var med socialförsäkringsutskottet i . Vi besökte bland annat en somalisk serviceorganisation där etablerade invandrare i hjälpte sina kommande landsmän med nätverk, vägar att orientera sig om var arbetsförmedling och språkutbildning fanns men även nätverk med barnpassning, översättningshjälp och så vidare. Förutom detta gick som en röd tråd att så snabbt som möjligt lära sig det nya landets språk. har statsrådet fått . Jag vill helt enkelt fråga vad han bedömer att vi skulle kunna lära oss av och andra länder som är rätt bra på integration. 86 Statsrådet (FP): presenterade en rapport där man jämförde situationen för somalier i , och med situationen för somalier i . Det finns en avgörande skillnad mellan dessa länder och som vi bör påminna om. Somalier har varit i än i och . Det tar alltid tid för nya flyktinggrupper att komma in i ett nytt samhälle. Det är en av huvudförklaringarna till att det är betydligt bättre sysselsättningsutfall i eller . Med det sagt bör man understryka att det finns mycket man kan lära av länder som har haft invandring . Den viktigaste lärdomen jag tog från och är att ha ett mycket tydligare jobbperspektiv än det som vi nu arbetar med. Man måste ställa frågan vad man kan bidra med i i stället för att fastna i ett bidragsberoende. En annan viktig frågeställning är precis den nämner. Den är: Hur blir vi bättre på att få in det civila samhället? Där gör vi en del genom etableringsreformen och de etableringslotsar som vi försöker att engagera från det civila samhället. Men vi kan nog göra ännu mer. 87 (FP): Jag tackar för svaret. Jag tror också att statsrådet instämmer i att ett viktigt inslag i integrationspolitik är att man måste erkänna att olika grupper som kommer måste kunna behandlas olika beroende på förutsättningar och bakgrund. Jag hoppas att vi i fortsättningen tar ännu större hänsyn till det. Min enkla följdfråga blir om vi snart kan förvänta oss en del nya förslag till spännande vägar för att förbättra integrationen i . 88 Statsrådet (FP): Den somaliska gruppen som kommer till är framför allt barn som återförenas med mamma eller pappa eller mammor och pappor som återförenas med sina barn. Vi har haft splittrade familjer. Vi ska vara tydliga med att den gruppen som snitt har en ganska låg utbildning. av dem som är inskrivna i åtgärder inom etableringsreformen eller hos Arbetsförmedlingen har mindre än skolgång. Det innebär att vi behöver anpassa integrationsåtgärderna efter det. Från regeringens sida har vi ett par förslag på bord som handlar om att få fram 6 000 praktikplatser för nyanlända. Det handlar om att få fram ett praktiskt basår för dem som inte gått i skolan för att få verktyget in i det svenska samhället. Jag tror nämligen att kommer du med lägre skolutbildning är det ingen bra idé att sätta sig i skolbänken . Vi behöver få en situation där du kan sitta vid ett fikabord och lära dig språket som du lär dig svenska för invandrare. När vi talar om den somaliska gruppen vill jag allra sist säga att även den är blandad. Det finns en bild av att ingen av alla somalier som kommer har gått i skolan. Men rätt många av dem har en högre utbildning. Det får vi heller inte slarva bort. Då drabbas de av en bild av att ingen av dem har gått i skolan. Så ser verkligheten inte ut. 89 (S): Jag har en fråga till miljöminister . Det gäller vårt viktigaste livsmedel. Vi är vana vid att kunna öppna kranen och kunna släcka törsten med gott vatten. Samhällsekonomiskt och för människors hälsa är det helt avgörande att dricksvattnet är säkert och hälsosamt både för oss och för alla kommande generationer. När ett samhällsområde anses vara av så stor vikt att det är avgörande för hela landet kan länsstyrelserna klassa det som ett riksintresse. Trots att dricksvattnet är vårt viktigaste livsmedel har det inte varit generellt möjligt att ge dricksvattentäkter status som riksintresse. Någonstans i miljöministerns bokhyllor står och utredning om skydd för dricksvattentäkter. Båda föreslår att både yt- och grundvattentäkter ska kunna bli riksintressen. Min fråga till miljöministern är: Hur arbetar regeringen med att förändra lagstiftningen i enlighet med de förslag som utredningarna har framfört? 90 Miljöminister (C): Jag tackar för frågan. Jag tror att vi kommer att diskutera vatten oerhört mycket . Det gäller havsvatten, strömmande vatten, grundvatten, dricksvattentäkter och också hur vi hanterar förorenat vatten eller gråvatten. Anledningarna till det är många. Det är att hoten mot grundvatten och dricksvatten är så stora. Jag talar om kemikalieutsläpp, övergödning, försurning och naturligtvis också klimatfrågorna. Det finns ett antal uppdrag som ligger på . Det finns uppdrag som tangerar detta som ligger på . Vi förhandlar också i EU-sammanhang om väldigt många av de stora och viktiga vattenfrågorna. Jag hoppas att jag kan återkomma till med ett antal förslag som rör just vatten. 91 (M): Min fråga riktar sig till utrikesministern. Jag har precis varit i på studieresa för att lära mig mer om . Jag är medveten om att och har var sin stor del i den här konflikten, men jag blev ändå djupt rörd av det jag såg i form av lidande hos det palestinska folket. Jag såg förbud mot att beträda gator och förbud mot att driva näring. Jag såg den israeliska säkerhetsapparatens helveteskontroller, för att inte tala om muren som skiljer palestinierna åt. Jag kan inte komma till någon annan slutsats än att agerande inte står i proportion vare sig till den säkerhet man självklart har rätt till eller till det lidande som det orsakar det palestinska folket. Jag skulle vilja höra utrikesministerns kommentar till detta . 92 Utrikesminister (M): Jag är djupt hedrad av tron att jag ska kunna kommentera allt detta . Jag kan bara konstatera att ockupationspolitiken måste upphöra. Det är viktigt för palestinierna, men det är minst lika viktigt för . Den moraliska kvaliteten eroderas av ockupationspolitikens nödvändiga brutalitet i ett land som bedriver ockupationspolitik i decennium efter decennium. Så är det. Det ligger i palestiniernas intresse, det ligger i intresse och det ligger i hela världssamfundets intresse. Detta är en av de frågeställningar som står högst upp på Europeiska unionens dagordning. Jag kan i korthet säga att tillhör dem som har varit absolut drivande när det gäller att formulera den gemensamma och, enligt min mening, rätt starka politik som Europeiska unionen har för att också kunna uppnå detta. 93 FÖRSTE VICE TALMANNEN: Jag tackar deltagande ministrar och statsråd för dagens frågestund. 12 § (forts. från § 10) Resningsförfarandet i brottmål återupptagande av förundersökning och rätt till biträde (forts. JuU3) 94 Tredje vice talman (FP): I den bästa av världar, i ett drömlikt rättsamhälle döms ingen oskyldig för brott som man inte har begått. Något sådant samhälle finns tyvärr inte, men man måste naturligtvis sträva dit så långt man kan. Det kan vi faktiskt slå oss för bröstet i och säga att vi gör. Det är ett fåtal oskyldiga som döms i och som kommer upp genom resningsförfarande. Det handlar om en oerhört liten del av alla de domar i brottmål som meddelas i vårt samhälle. För att kunna rätta till misstag som har begåtts krävs institut av olika slag. Vi har ett resningsinstitut i som har fungerat väl under en följd av år. har regeringen lagt fram förslag på att förstärka det här resningsinstitutet, och det välkomnar vi. Jag ser med tillfredsställelse att alla partier i vår riksdag gör det. Den debatt som vi hade före frågestunden handlade om det enskilda fallet som vi alla så väl känner till genom medierna, det vill säga om eller som han heter . Från visst oppositionshåll har man velat använda detta fall som skäl för att man ska skapa en särskild myndighet för att ta hand om de här resningsärendena. Alliansen delar inte den uppfattningen, utan vi tycker att man från regeringens sida går rätt väg när man nu förstärker resningsinstitutet. Jag har en viss förståelse för att diskussionen om en särskild myndighet har kommit upp, men det måste finnas mycket starka skäl om man ska skapa en myndighet för just den här situationen. Jag tror att vi kan förlita oss på de regler som finns i resningsinstitutet med de förbättringar som kommer och med de avgöranden som fattas av våra bästa jurister i det här samhället. Jag tänker inte förlänga den här debatten ytterligare, utan jag yrkar bifall till förslaget i utskottets betänkande och avslag på reservationerna. 95 (V): Vi i tycker att det förslag som vi har om resningsförfarandet i brottmål är ett steg i rätt riktning. Det handlar om förbättringar där man föreslår att åklagaren under vissa förutsättningar ska återuppta en förundersökning. Vidare föreslås att domstolen i ärenden om resning ska kunna förelägga åklagaren att vidta en viss utredningsåtgärd. Det här är förbättringar. Jag kan känna stor sympati för den reservation om ett utredningsinstitut som har, men jag tycker att det är för tidigt att redan nu ropa efter detta. Förslaget måste få verka. Vi får se vilka möjligheter det ger . Det ska ju leda till förbättringar. Vi vill förstärka vår rättssäkerhet. Vi tycker att detta gör det. Vi har tillsammans med Socialdemokraterna ett särskilt yttrande där vi utvecklar detta att man ska titta på resningsärendena i Quickfallen. Men detta måste få ha sin gång och bli färdigt. Sedan kan vi återkomma till att tillsätta den kommission som många har ställt sig bakom och som vi i har sagt att vi ville ha. Det är ett frikännande i tre av totalt fem resningsansökningar. Jag vill säga till Ertsborn, som talar om ett utredningsorgan, att i vårt särskilda yttrande säger vi att om man tillsätter den här kommissionen, som ska titta på vad som har gjorts inom rättspsykiatrin, vilka eventuella fel som har begåtts där och vilka fel som kan ha begåtts inom polisen, kan den också beröra ytterligare frågor om förbättringar i resningsförfarandet. Vi öppnar den möjligheten, men vi säger inte att det ska vara så. Jag vill korrigera detta och säga att det handlar om att kommittén kan ta detta i beaktande. 96 (KD): Att det finns ett förtroende för vårt rättsväsen är naturligtvis grundläggande. Vi ska alla kunna lita på att alla nödvändiga ansträngningar görs för att förebygga och bekämpa brott men också att brotten prövas i domstol. Om ett sådant förtroende inte finns får det negativa konsekvenser för hela vårt samhälle men självklart också för många enskildas liv. För att behålla och stärka förtroendet måste alla delar i rättskedjan fungera. I ett fungerande rättssamhälle är det naturligtvis helt avgörande att oskyldiga inte döms. Vi måste ha en rättssäker prövning där det fastställs utom allt rimligt tvivel att en person är skyldig. Att vara oskyldigt misstänkt för och sedan oskyldigt dömas för brott är möjligen det värsta man kan råka ut för. Vetskapen att detta kan hända gör att jag anser att de steg vi tar här är nödvändiga. Eftersom det är ofullkomliga människor inblandade i den dömande verksamheten kan naturligtvis fel begås som drabbar enskilda mycket hårt. En felaktigt dömd person har mycket svårt att få sin sak prövad och få resning. Genom att förtydliga möjligheten till resning stärks också rättssäkerheten. Den svenska så kallade orubblighetsprincipen innebär att det ska vara mycket svårt att på nytt få prövat en dom som vunnit laga kraft, alltså en dom som inte längre får överklagas. Det är en näst intill oöverstiglig barriär för de oskyldigt dömda. Det krävs mycket arbete och är mycket kostsamt för den enskilde att upprätta en resningsansökan. Resning har sökts i de fall där personer som dömts för allvarliga brott blivit frikända efter omprövning, och upprättelsen har inte varit ett resultat av rättssamhällets självsanering. De sällsynta framgångarna beror snarare på journalisters, juristers, prästers, polisers och vanliga medborgares ideella arbete . Därför är dessa steg som vi nu tar mycket viktiga. har länge talat om ett resningsinstitut och vill att den frågan utreds. Det ges uttryck för i en enskild motion från . Ett oberoende resningsinstitut skulle inte bara bygga upp rättssäkerheten genom att ge dem som anser sig dömda på felaktiga grunder en möjlighet till rättelse utan kanske också förbättra metoderna att bedriva en förundersökning. Att människor frias i fängelse betyder att någon skyldig går fri. De senaste årens friande domar betyder att gärningsmän med mycket grova brott på sitt samvete ännu inte fångats upp. Vi tycker dock att de förändringar som föreslås nu är steg i rätt riktning för att öka rättssäkerheten och förutsägbarheten för den enskilde i samband med resning. Vår rättstrygghet måste stärkas. Ingen skyldig ska gå fri, men ännu viktigare är att en oskyldig till ett brott inte fälls. När det sker måste det finnas möjlighet till upprättelse för personens egen skull, men även för offrets skull. Om fel person döms går den verklige förövaren fri. Därför är det bra att vi nu rättar till detta genom förenklade möjligheter till resning. Jag yrkar bifall till utskottets förslag i betänkandet och avslag på motionerna. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under 13 §.) Kammaren beslutade på förslag av förste vice talmannen att ajournera förhandlingarna till då votering skulle äga rum. 13 § Beslut om ärenden som slutdebatterats vid dagens sammanträde FiU18 Subsidiaritetsprövning av förslag till förordning om Europeiska tillsyn över kreditinstitut (KOM(2012) 511 slutlig) 1. utskottet 2. utskottets förslag till beslut med godkännande av motiveringen i res. (V) Votering: 272 för utskottet 16 för res. 61 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 90 S, 92 M, 19 MP, 18 FP, 16 C, 20 SD, 17 KD För res. : 16 V Frånvarande: 22 S, 15 M, 6 MP, 6 FP, 7 C, 3 V, 2 KD JuU2 Att hantera brottmål effektivt en utmaning för regeringen och rättsväsendet Punkt 4 (Polisutbildningen) 1. utskottet 2. res. 3 (S, MP, V) Votering: 165 för utskottet 123 för res. 3 61 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 1 S, 92 M, 1 MP, 18 FP, 16 C, 20 SD, 17 KD För res. 3: 89 S, 18 MP, 16 V Frånvarande: 22 S, 15 M, 6 MP, 6 FP, 7 C, 3 V, 2 KD Punkt 5 (Överföring av vissa polisuppgifter till andra aktörer) 1. utskottet 2. res. 4 (SD) Votering: 267 för utskottet 20 för res. 4 62 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 89 S, 92 M, 19 MP, 18 FP, 16 C, 16 V, 17 KD För res. 4: 20 SD Frånvarande: 23 S, 15 M, 6 MP, 6 FP, 7 C, 3 V, 2 KD Punkt 6 (Utökade möjligheter för polisen att avvisa anmälningar) 1. utskottet 2. res. 5 (SD) Votering: 268 för utskottet 20 för res. 5 61 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 90 S, 92 M, 19 MP, 18 FP, 16 C, 16 V, 17 KD För res. 5: 20 SD Frånvarande: 22 S, 15 M, 6 MP, 6 FP, 7 C, 3 V, 2 KD Punkt 7 (Ordningsbot för snatteri) 1. utskottet 2. res. 6 (SD) Votering: 268 för utskottet 20 för res. 6 61 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 90 S, 92 M, 19 MP, 18 FP, 16 C, 16 V, 17 KD För res. 6: 20 SD Frånvarande: 22 S, 15 M, 6 MP, 6 FP, 7 C, 3 V, 2 KD Punkt 8 (Tredje gången gillt-princip för vissa brottstyper) 1. utskottet 2. res. 7 (SD) Votering: 268 för utskottet 20 för res. 7 61 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 90 S, 92 M, 19 MP, 18 FP, 16 C, 16 V, 17 KD För res. 7: 20 SD Frånvarande: 22 S, 15 M, 6 MP, 6 FP, 7 C, 3 V, 2 KD Punkt 9 (Övervakning med s.k. elektronisk fotboja efter avtjänat straff för vissa brott) 1. utskottet 2. res. 8 (SD) Votering: 268 för utskottet 20 för res. 8 61 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 90 S, 92 M, 19 MP, 18 FP, 16 C, 16 V, 17 KD För res. 8: 20 SD Frånvarande: 22 S, 15 M, 6 MP, 6 FP, 7 C, 3 V, 2 KD Punkt 11 (Upphävande av sekretess mellan SOS Alarm och polisen) 1. utskottet 2. res. 11 (SD) Votering: 177 för utskottet 20 för res. 11 90 avstod 62 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 92 M, 19 MP, 18 FP, 16 C, 15 V, 17 KD För res. 11: 20 SD Avstod: 89 S, 1 V Frånvarande: 23 S, 15 M, 6 MP, 6 FP, 7 C, 3 V, 2 (S) anmälde att han avsett att avstå från att rösta men markerats som frånvarande. Övriga punkter Kammaren biföll utskottets förslag. JuU3 Resningsförfarandet i brottmål återupptagande av förundersökning och rätt till biträde Punkt 2 (Särskilt organ för prövning av ansökningar om resning) 1. utskottet 2. res. 1 (MP) Votering: 269 för utskottet 19 för res. 1 61 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 90 S, 92 M, 18 FP, 16 C, 20 SD, 16 V, 17 KD För res. 1: 19 MP Frånvarande: 22 S, 15 M, 6 MP, 6 FP, 7 C, 3 V, 2 KD Punkt 4 (Utökade möjligheter till resning till men för den tilltalade) 1. utskottet 2. res. 3 (SD) Votering: 267 för utskottet 20 för res. 3 62 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 90 S, 92 M, 19 MP, 18 FP, 15 C, 16 V, 17 KD För res. 3: 20 SD Frånvarande: 22 S, 15 M, 6 MP, 6 FP, 8 C, 3 V, 2 KD Övriga punkter Kammaren biföll utskottets förslag. Anmäldes och bordlades Proposition 2012/13:41 Fortsatt svenskt deltagande i den internationella säkerhetsstyrkan i (ISAF) Motioner med anledning av prop. 2012/13:16 Vissa frågor om underhållsstöd 2012/13:Sf2 av m.fl. (S) med anledning av prop. 2012/13:22 Bättre villkor för svensk film 2012/13:Kr1 av i m.fl. (S) 2012/13:Kr2 av och (MP) 2012/13:Kr3 av (SD) med anledning av prop.