prot · GZ09108 · 2012-05-03 00:00:00 — Angående inställning till taken i sjukförsäkringen vill jag säga att vi tycker att vi fått igenom väldigt mycket av det vi tillsammans med övriga allianspartier gick till val på när det gäller att förbättra sjukförsäkringen och vända utvecklingen från en passiv till en aktiv sjukförsäkring och att garantera människor en trygg ersättning när de är sjukskrivna och så vidare. Men i samband med och i andra sammanhang kommer vi att mycket tydligt visa att vi fortfarande håller på grundprincipen: Det ska finnas ett inkomstbortfallsskydd som bör gå högre upp i löneklasserna än det gör . Det är en viktig sak, alltså inte den enda. Vi tycker att de förbättringar som jag i mitt anförande talade om och som gjort att fler arbetslösa i stället för att döljas bakom sjukförsäkringen har kommit in i ett aktivt liv och rehabiliterats. Utifrån kritik tycker jag mig höra att ni egentligen inte längre vill ändra så mycket i grundprinciperna i den nya sjukförsäkringen. 121 (MP) replik: I sitt anförande tog upp att det inte är fler som har nekats sjukpenning. Men jag har inte talat om att fler har nekats sjukpenning, och jag har inte hört någon annan i debatten heller nämna det. Det vi har tagit upp är det faktum att fler har blivit helt utan försäkring alltså inte att man inte beviljats försäkring utan att man uppnått tidsgränser och därmed blivit utförsäkrad eller blivit prövad mot hela den reguljära arbetsmarknaden och därmed inte fått möjlighet att fortsatt finnas i sjukförsäkringen. Det är den kritiken vi tagit upp. Det gäller alltså inte att man nekats utifrån den bedömning som gjorts rent allmänt. Där stämmer siffrorna; det är en väldigt liten del. Men det är de facto många som har blivit utförsäkrade. Jag har en fråga till . Han sade i sitt anförande att det är onödigt att införa förändringen. Likaså skrev i sin blogg , när vi också diskuterade frågan, att det är oseriösa förslag om sjukförsäkringen. Det här är ändå en lagtext som har funnits tidigare, där det finns rättspraxis och där det finns förslag om hur man kan genomföra detta på ett mer rättssäkert sätt än i väntan på något annat. Ska vi tolka det som att ni i är nöjda med hur det fungerar ? 122 (FP) replik: Jag tycker att sjukförsäkringen fungerar oerhört mycket bättre än för sex . Jag håller med om vad sade tidigare, nämligen att det hade startat en debatt och ett arbete i frågan redan innan Alliansen fanns. gjorde man ingenting åt till exempel förtidspensioneringarna. Kort sagt fungerar sjukförsäkringen bättre . Flera hundra tusen människor är tillbaka på arbetsmarknaden. Alla har inte fått ett arbete, men de är aktiva, utbildar sig, rehabiliterar sig eller har fått ett arbete. Bland dem som prövas för arbete efter lång tids sjukskrivning brukar man säga att hälften kommer tillbaka till sjukförsäkringen. De har prövats och fått en chans. Men det är faktiskt hälften som inte kommer tillbaka till sjukförsäkringen fastän de skulle ha rätt till det om de var sjuka. De har antingen arbete, utbildar sig eller är aktiva på annat sätt. De människorna fick aldrig den chansen i det gamla systemet. Även om det ständigt finns förbättringar att göra kan vi med gott samvete säga att det har blivit bättre. Vi har sett i redovisningen att de förändringar som genomfördes har lett till att fler individuella undantag görs från att behöva genomgå arbetsprövning om situationen är besvärlig för den enskilde. Likaså har vi försökt lösa frågan om ersättningar. Det var en liten grupp människor som drabbades av dåliga ersättningar när de kom till arbetsprövningen, de så kallade nollklassade. Där har också regeringen genomfört en välkommen förändring. Vad blir det för skillnad, , med det nya arbetsförmågebegreppet? Vilken typ av arbeten kommer man att inte behöva söka? 123 (MP) replik: Det är inte vår sak att exakt tala om vilka arbeten det är fråga om. vet mycket väl att vi politiker inte kan säga det. Däremot finns utarbetad rättspraxis. Det finns förarbeten som kan användas. Det är den tydliga skillnaden mellan de två begreppen. Jag redogjorde i mitt anförande för att det finns en regeringsrättsdom från . Jag tycker inte att tydligt framför vad ni vill. Ni säger att ni är nöjda och att ni tycker att det fungerar bättre, men att det kan behövas en liten justering. Problemet är att med redan gjorda regeländringar är det fler som inte får vara med i försäkringen över huvud taget eftersom möjligheten till tillfällig sjukersättning har tagits bort. Det är fler som blir nollklassade. Reglerna för nollklassade gäller bara de som fanns med i sjukförsäkringen . De nytillkomna, till exempel studenter som inte har hunnit upparbeta en ersättningsgrundande inkomst, får inte vara med i försäkringen eftersom de är nollklassade. De hinner inte komma in på arbetsmarknaden och får därmed inte en försäkring. utgångspunkt är att människor kan och vill om de ges förutsättningar. Trygghet föder kreativitet. I brukar det finnas en socialliberal ådra där man också talar om människors möjligheter om de ges förutsättningar. Jag tror inte att så många människor känner igen sig i beskrivningen att socialförsäkringssystemet, som det fungerar , verkligen ger den möjligheten. Kan tänka sig att förändra sjukförsäkringen, , så att fler får komma in i systemet, även de som inte har ett fast arbete? 124 (FP) replik: Jag tror att det finns en hel del att diskutera om hur vi ska ordna trygghet och hjälp att komma tillbaka till ett liv för människor som av olika skäl är utanför både arbetsmarknad och försäkring. Lösningen är inte att tricksa med sjukförsäkringen och kalla människor sjuka som inte är sjuka utan som är arbetslösa eller av olika skäl har svårt att komma in på arbetsmarknaden. Det finns naturligtvis all anledning att i och i andra sammanhang hitta olika sätt att hjälpa människor som har hamnat utanför arbetsmarknaden att komma tillbaka. Den diskussionen måste fortsätta, men lösningen är inte att kalla arbetslösa sjukskrivna om de inte har nedsatt arbetsförmåga på grund av sjukdom. Det är en viktig utgångspunkt. Jag konstaterar att vi får inget svar på vad den nya formuleringen om arbetsförmåga innebär. Naturligtvis kan varken , jag eller någon annan i detalj redogöra för det, men det skulle vara roligt att få något grepp om det. Inte ens har kunnat visa på det. Visst har formuleringen använts förut, men kommer det att bli någon skillnad som gör att man kan säga att människor kommer att få större möjlighet att bli sjukskrivna eller tvärtom? Vi har inte hört någonting av er politiskt och vi har inte hört något från annat håll heller. Jag tror inte att det beslut vi ska fatta blir särskilt dramatiskt, men det är lite onödigt arbete att fatta beslut som man inte har en aning om vad det kommer att leda till. Jag ser fram emot att vi kan fatta ett riktigt beslut när har lämnat sin färdiga utredning om arbetsförmågebegreppet. 125 (C): Jag tillhör Alliansen, och jag ställer naturligtvis upp på det särskilda yttrande som , , och har till betänkandet. Jag accepterar givetvis också det beslut vi kommer att fatta, men jag har några frågor i samband med detta. Jag undrar om jag har förstått rätt, herr talman, nämligen att oppositionen jag kanske inte ska säga oppositionen utan jag ska räkna upp de olika partierna, det vill säga Socialdemokraterna, har ingenting emot rehabiliteringskedjan. Man har ingenting emot att de fasta tidsgränserna fortsätter att gälla. IFS, Inspektionen för socialförsäkringen, har tittat på fasta tidsgränser. IFS säger att rehabiliteringskedjan inte har tillämpats fullt ut i alla ärenden. Tror de fyra partierna som har drivit igenom förändringen att det kommer att bli bättre med det nya beslutet? Jag tror det naturligtvis inte. IFS säger också i rapporten att det finns skillnader i tillämpningen mellan de lokala försäkringscentrumen i fråga om 180-dagarsregeln och prövningen mot arbetsmarknaden. Kommer det att bli bättre på den punkten nu? Det här handlar om rättssäkerheten, förutsägbarheten, att människor ska veta vad de har att rätta sig efter, likhet inför lagen. Kommer dessa frågor att med det nya beslutet bli bättre? Nog måste det väl vara så att när vi fattar nya beslut i riksdag ska det bli bättre än ? Jag undrar också, precis som alldeles gjorde, vad normalt förekommande arbeten är. Om jag uppfattade det sade i sitt anförande rätt, uttryckte hon att det är någonting som varierar eftersom normalt förkommande inte är statiskt över tiden. Jag undrar också om och ni andra partier som har drivit igenom det här förslaget tycker att har fel när de säger att det inte kommer att bli någon skillnad. Vad är normalt förekommande arbeten? Tillhör lönebidragsanställningar normalt förekommande arbeten? Eller är inte de statligt subventionerade arbetena normalt förekommande? Jag tycker att detta är mycket viktigt. Vi i tycker att all sysselsättning och allt arbete som människor utför är viktigt eftersom det bidrar till samhällsutvecklingen. från Socialdemokraterna sade tydligt i sitt anförande att frågan om socialförsäkringen är viktig och att det finns mycket som ska förbättras på det området. Men i går när man presenterade sin vårbudget hörde jag inte ett enda ord nämnas om socialförsäkringen och vad som skulle förbättras i den. Sedan tar man alltid fram alla dem som på ett eller annat sätt inte fått ut det de vill från sjukförsäkringen. Jag tycker att det är orättvist mot alla de personer som har fått en chans genom att prövas på arbetsmarknaden. Jag, precis som ni andra, är ute och träffar personer på arbetsförmedlingar och försäkringskassor och kan vittna om alla dem som har fått en chans efter att ha varit sjukskrivna . kom en arbetsförmedlare spontant fram till mig i . Den personen sade till mig: , det roligaste är när jag har kunnat bidra till att personer som har stått långt från arbetsmarknaden har kommit tillbaka. Varför pratar vi aldrig om dem som verkligen har fått hjälp med den nya sjukförsäkringen och det regelverk som vi här i riksdag har infört? Vi i har pläderat för att det ska finnas ett tredje förslag på när man ska prövas på arbetsmarknaden. Det är det förslaget vi väntar på . Det ska vara medicinska skäl som styr om en människa är färdig att stå till arbetsmarknadens förfogande. I avvaktan på det förefaller det mig krångligt och inte riktigt sjyst mot Arbetsförmedlingen, och alla människor som berörs, att vi nu ändrar tillbaka. Det kommer ju att ta ett tag innan alla förstår att det är ett nytt regelverk som gäller. De fyra partier som har drivit igenom detta säger att det kommer att bli skillnad. Den skillnaden gör att det blir en osäkerhet. Att skapa en osäkerhet hos myndigheter och berörda människor är ingenting som jag och företräder. Men när tredje part kommer i kläm, för det kommer att hända nu i osäkerhetens tidevarv, bryr sig uppenbarligen inte de fyra partier som har drivit igenom detta ett dugg om vad människor får stå ut med. Jag yrkar bifall till förslaget i betänkandet. (Applåder) I detta anförande instämde (M). 126 (S) replik: Det var en frän retorik från , men den vittnar kanske om en viss okunskap om regelverket. För det första är det inte en reservation ni har, utan det är ett särskilt yttrande. Ni står helt bakom det förslag som ligger här. För det andra säkerställs rättssäkerheten i att återgå till normalt förekommande arbete genom att det finns en prejudicerande dom i . Det finns det inte när det gäller det begrepp som stöder och som hon uppenbarligen är nöjd med. Det är till och med så att det finns hänvisningar till ett flertal praxisdomar och till förarbeten i betänkandet. Detta innebär snarare en ökad rättssäkerhet och en förutsägbarhet. Det säger också juristerna på LO-TCO Rättskydd, företrädare för handikappförbunden och för många andra organisationer, till exempel TCO och andra, som känner att nu blir det äntligen någon ordning och reda till skillnad från den oreda som varit Alliansen experimenterat med sjukförsäkringen. Alliansen har återkommande kommit in med oskälighetsregler och förändringar som har gjort att ingen riktigt vetat om man omfattas av sjukförsäkringen eller inte. Så fort det har varit en mediediskussion om att någon människa mitt i sin cellgiftsbehandling ställs på bar backe har några företrädare för Alliansen sagt att de här kantigheterna ska man absolut inte ställa upp på. Det måste man ändra. Sedan har man gjort en lite marginell förändring som inte har innefattat så många. Vi ser effekterna av detta, nämligen en brutal misstro mot dagens sjukförsäkring. Den ligger lägst ned i alla undersökningar. I den senaste, välfärdsundersökningen, är förtroendet för sjukförsäkringen, och för den delen också för , oerhört lågt. Det ansvaret bär och de borgerliga politikerna eftersom de inte har tagit ansvar för att ha en försäkring som man kan lita på. Snarare stärks nu rättssäkerheten, och snarare stärks också förutsättningarna att få förutsägbarhet. Det återstår att se om utredningsarbete sedan kommer att leda till en förändring. Jag hoppas och tror att man skulle kunna göra ett bredare arbetsförmågebegrepp som vi alla kan ställa upp på, men dit har vi en lång väg att vandra. Är verkligen nöjd med dagens sjukförsäkring? Det förvånar mig. 127 (C) replik: Låt mig börja med att be om ursäkt för att jag uttryckte mig fel. Jag vet naturligtvis att vi har ett särskilt yttrande och ingenting annat, men i debattens hetta använder man fel ord . Det är inte meningen att man ska göra det. Det är intressant att säger att det finns en dom. Ja, det finns en dom, men det finns flera ärenden som ska upp till prövning. Vi vet ju att praxis utvecklas efter de prövningar man gör. Rättsväsendet fungerar inte så att man följer en exakt dom för tid och evighet. Jag blir oerhört upprörd när säger att det är en smärre förändring vi har gjort när det gäller personer som behandlades för sin cancer. Vi gjorde den förändringen för att tydliggöra att man inte ska stå till arbetsmarknadens förfogande när man mår bättre i sin behandling. Vi gjorde den rättelsen snabbt eftersom det var viktigt att tydliggöra det som redan stod i betänkandet och det beslut som var fattat. Det här var viktigt. Det är inte meningen att människor i den situationen ska stå till arbetsmarknadens förfogande. Jag blir upprörd när man säger att det berörde få. Det menar inte de personer inom sjukvården som arbetar med just den patientkategorin. Det var oerhört viktigt. Där har fel, herr talman. 128 (S) replik: Det är skillnad på olika domar. Det här är en dom i som tolkar vad begreppet normalt förekommande arbete innebär. Det är det som gör att den är vägledande och prejudicerande. Den kommer att vara en mycket tydlig vägledning när man ska tillämpa lagstiftningen även framöver. Det tycker jag är glädjande. Man kan se detta med de cancersjuka på två olika sätt. För det första förvarnade såväl som handikapprörelsen, och många andra i remissomgången om att människor som genomgick cellgiftsbehandling skulle komma i kläm med det regelverk som hastades igenom och som applåderade när det beslutades i , men det struntade man i. När det sedan inträffade i verkligheten och aktuella ärenden kom upp till prövning genomfördes en marginell förändring som innebar att en del slapp att prövas på arbetsmarknaden när de genomgick cellgiftsbehandling. Men notera att formuleringen är: i behandlingen då man mår bättre. Vad talar vi om? Vi talar om människor som drabbas av cancer och genomgår cellgiftsbehandling och då man mår bättre, då ska man inte prövas. Det är hårt och strikt, och det är inte en fungerande arbetslinje så som ni tillämpar sjukförsäkringen. Det sätter människor med svåra sjukdomar i en oerhört svår situation. Jag tycker att man måste ha tagit intryck av det när man ser hur inte bara enskilda individer utan deras företrädare och organisationer återkommande säger: Ni måste inse att ni har en felaktig tillämpning av sjukförsäkringen! Det här är ett område där jag trodde att det inte skulle vara någon politisk skillnad, för man kan tycka att det måste vara rent mänskligt att inse att människor som genomgår en cancerbehandling inte ska tvingas och förutsättas ta sig ut på arbetsmarknaden. Ändå har ni haft oerhört svårt att hantera detta. Jag är förvånad över att är så nöjd med sjukförsäkringen som har utförsäkrat 65 000 människor och sätter svårt sjuka människor både i en ekonomiskt bekymmersam situation och i en mycket svår situation när det gäller trygghet och möjlighet till rehabilitering. 129 (C) replik: Det är tiotusentals människor som har kommit tillbaka till arbetsmarknaden och har fått en andra chans tack vare sjukförsäkringsreformen som vi har genomfört. När man är sjuk, om man så bara har ont i huvudet eller har influensa, och tar en huvudvärkstablett mår man bättre ett tag. Det är inte cyniskt eller elakt att säga att personer som genomgår behandlingar, till exempel cancerbehandlingar, mår bättre ett tag under sin behandling. Men det är inte meningen att de då ska stå till arbetsmarknadens förfogande, för de har ju en långvarig behandling framför sig. Jag, om någon, är den första att säga att människor har rätt att vara sjuka när de är verkligt sjuka. Men är det så att de brister som har funnits i sjukförsäkringen har vi från Alliansen på alla sätt och vis försökt medverka till att undanröja. Vi har verkligen medverkat till att exempelvis personer som var så kallat nollklassade och inte hade någon ekonomi när de överfördes till Arbetsförmedlingen och tillbaka till igen nu har fått sin ersättning. Om jag tolkar rätt, herr talman, vill man tillbaka till hur det var tidigare. Jag beklagar det, för det är de som har varit sjukskrivna och haft sjukersättning tillfälligt som man vill ska få det likadant igen, och det ställer jag inte upp på. Man måste få en ärlig chans att veta vad regelverket gäller. 130 (MP) replik: ställde en fråga till mig om ett påstående som jag hade gjort i mitt inledningsanförande. Det jag och hänvisar till är inget allmänt tyckande. Det är ett citat från Regeringsrätten, numera , i mål nr 7437-06 som avser den lagstiftning vi diskuterar. I RÅ 2008 ref. 15 anfördes följande av kammarrätten: Enligt kammarrättens mening får det anses ligga närmast till hands att anta att med normalt förekommande arbete avses vanliga arbeten på arbetsmarknaden där en försäkrads arbetsförmåga kan tas till vara i full eller närmast full omfattning. Ett sådant arbete innebär krav på normal prestation där ringa eller ingen anpassning kan väntas förekomma med hänsyn till funktionshinder eller medicinska besvär hos en arbetstagare. Det här blev överklagat av , men Regeringsrätten instämde i kammarrättens bedömning och tog därmed avstånd från vad kassan anförde. Här beskriver man just vad man anser att det ska kunna vara för form av anpassning. Nog tycker jag att man kan säga att det finns en definition på vad normalt förekommande arbete är. Därför blir jag ganska bekymrad när försöker ställa människor mot varandra. Varje människa är unik. Det tror jag att egentligen håller med om, eller hur? 131 (C) replik: håller med om att varje människa är unik. Det är därför som vi företräder den tredje benämningen när det gäller när man ska stå till arbetsmarknadens förfogande, nämligen att det ska vara de medicinska skälen som ska vara vägledande för om man klarar av ett arbete, det vill säga hur den enskilda människan verkligen mår. Det är det som ska vara vägledande. Vi hade gärna sett att man hade väntat på den presentation som ska göra då man ska lägga fram förslaget. Det är domen 2008 föll, och det har hänt mycket både på arbetsmarknaden och i regelverket över huvud taget. En normal prestation att komma in på arbetsmarknaden igen är till exempel att få en utbildning. Man kanske måste lägga ned mycket jobb för att klara av det, men det som erbjuds från arbetsmarknaden och från Arbetsförmedlingen till dem som varit sjukskrivna och prövas är att de får möjlighet till ny utbildning och ny arbetsprövning. Det är för mig en normal prestation. och oppositionen vill göra gällande att man ska återkomma precis till det som var innan den nya lagstiftningen hade trätt i kraft. Tycker att man ska kunna fortsätta att vara sjukskriven hur länge som helst om det inte finns något normalt förekommande arbete? 132 (MP) replik: Om hade lyssnat på mitt anförande skulle hon ha märkt att vi föreslår en helt ny försäkring där man slår samman sjukförsäkringen och arbetslöshetsförsäkringen i en gemensam pott. Man har en pott pengar och erbjuder människor de insatser som behövs för att de ska kunna komma tillbaka till arbete. Det behöver inte betyda att man ska ha de strikta tidsgränser som finns , utan att man gör en individuell bedömning utifrån varje människa. Om man lyssnar på kan man tycka att det här systemet fungerar ganska bra och att det bara handlar om några smärre förändringar. Det har tidigare talats här om nollklassade, och det kom till på grund av att vi i oppositionen i samband med att vi lyfte utskottsinitiativet om normalt förekommande arbete också lyfte upp att vi skulle införa ett regelverk så att vi inte helt lämnade de nollklassade i sticket. Vi lyckades få igenom det såtillvida att det gäller dem som förut har haft den tidsbegränsade sjukersättningen, men det gäller inte alla. Jag tycker fortfarande att behöver svara på frågan: Vad vill ? Ni säger att det finns ett tredje begrepp. Nej, det finns inget tredje begrepp. Det finns ett förslag från som säger att begreppet medicinsk ska ingå och att begreppet arbetsmarknad inte ska ingå. Menar som tidigare värnade om grundtryggheten att det inte längre ska finnas? 133 (C) replik: För mig är det inte på något sätt en motsättning mellan det medicinska begreppet och grundtrygghet absolut inte! När det gäller det här med strikta tidsgränser är inte emot att fasta tidsgränser och prövningen finns kvar, om jag förstår det rätt. Det, herr talman, ska vi inte fatta beslut om . Att vi från Alliansen inte gör någonting utan att vi bara gör förändringar och förbättringar på marginalen av den reform som vi har genomfört håller jag heller inte med om. En av de viktiga saker som vi från verkligen har företrätt är rehabiliteringen och att den kan påbörjas mycket tidigare i stället för att man följer de strikta tidsgränserna. Men vi från skulle också vilja se att man i detta sammanhang införde någonting som benämns förrehabilitering, det vill säga att personer får förberedas för att återgå till arbete och prövas mot hela arbetsmarknaden. Ytterligare en viktig del som vi från vill jobba med är den sänkning av arbetsgivaravgifterna som vi nu har infört för personer som varit borta länge från arbetsmarknaden, bland annat på grund av sjukskrivning. Varför nyttjar inte arbetsgivarna den möjligheten? Det är väldigt viktigt att komma in på arbetsmarknaden. Där har vi en läxa att göra, och detta är en uppgift för oss att ta till oss. Vi har alltså mycket att förbättra i den sjukförsäkring som finns. Men en återgång till det som var tidigare, då man kunde få vara sjukskriven år ut och år in, ställer inte upp på. 134 (SD): Förslaget om ett återinförande av begreppet normalt förekommande arbete har debatterats i kammaren att vi sverigedemokrater till och med hunnit byta ledamot i socialförsäkringsutskottet. När jag har påmint mig om hur debatten förts vid tidigare behandlingar av ärendet i utskottet och i kammaren har jag insett att det utskottsinitiativ som ursprungligen satte i gång hela processen har resulterat i välbehövliga debatter, kanske något fler debatter än nödvändigt. Det var två nästan identiska debatter inom loppet av bara någon vecka . Debatten har handlat om det sätt på vilket utskottsinitiativet togs, hur frågor har beretts och inte minst vem som samarbetat mest med fel parti. Det sistnämnda har det dock inte talats så mycket om . Men riksdagspartierna har ändå åstadkommit någonting. Det råder ingen tvekan om att det fanns problem med sjukförsäkringssystemet före reformen 2008. Det orsakade onödigt stora kostnader för samhället.