prot · GZ0997 · 2012-04-16 00:00:00 — Men det är också det faktum att sju av tio arbetslösa som är inskrivna på Arbetsförmedlingen inte får ersättning från arbetslöshetsförsäkringen och att 65 000 sjukskrivna har kickats ut från sjukförsäkringen. I går i radioprogrammet kunde vi höra många människor berätta om sin ekonomiska situation. Vi kunde också höra från välfärdsorganisationerna att det var en kraftig ökning av människor som sökte sig dit, och den ökningen har framför allt kommit de senaste två tre åren. gav man en guldkant, som man sade, till människor i deras tillvaro, men ser man människor som framför allt söker hjälp för det mest basala som hyra, mat och el. Det är det borgerliga som växer fram. Det är ett land där 1,1 miljon människor lever i relativ fattigdom. Vet du hur mycket de har att leva på, ? Det kanske du inte vet. Men jag kan tala om att det är eller mindre. Det är rätt svårt att klara av att leva på det. Enligt behöver en ensamstående mor med ett sjuårigt barn för att överleva, plus pengar till hyra och el. Det säger sig självt att det är väldigt svårt att överleva på det. Det här är er politik. Men i stället för att stärka de enskilda människorna och lägga fram konkreta förslag för att skapa jobb föreslår ni ett avdrag för välgörenhet. Det säger ganska mycket om vilka värderingar ni står för. 100 (KD) replik: Jag är stolt över att vi har kommit en bit på väg genom att få igenom ett avdrag för gåvor till ideella organisationer. Jag hoppas att vi kan komma ännu längre på den vägen. är ett av få länder som inte har den typen av system. Vi har helt olika sätt att se på samhället. Vi värnar det civila samhället. Vi vill se mer av föreningsliv, mer av organisationer som jobbar tillsammans för olika saker. Det skäms vi inte för. Där har ni och vi helt olika syn på hur samhället ska drivas. När det gäller a-kassan utgår jag ifrån att ställer upp på att vi inför en obligatorisk a-kassa. Då får vi alltså stöd för det från så att vi kan skapa och införa en obligatorisk a-kassa i och därmed kunna få alla att omfattas av den. Hur grunderna ska se ut för att komma in i a-kassan kan man alltid diskutera, men jag väntar mig att ställer upp på det här så att vi kan få in det i systemet. Enskilda människor kan alltid hamna i kläm, och därför har vi kommunernas försörjningsstöd som den sista punkten som ska hantera och hjälpa människor så att de inte faller igenom. Man ska kunna bo, äta och ha en hyfsad levnadsnivå. Det finns system som täcker upp det, men det allra bästa för att komma vidare är att vi skapar incitament för att kunna jobba eller till, kanske deltid, utan att människor tappar hela försörjningsstödet. Det är det vi vill titta på nu så att vi kan komma vidare just med de problem som tar upp i det sammanhanget. Med en ekonomi utan ordning och reda har vi helt andra situationer för de människor som talar om och som vi självklart ska göra allt för så att de inte får de sämre. I stället ska vi försöka göra det bättre genom att skapa incitament till arbete. 101 (V) replik: Vårt lands statsfinanser är bland världens starkaste. Det är jag väldigt glad över. brukar också vara det. Men borde vi då inte använda de pengarna för att värna människor och se till att skapa jobb och sysselsättning? Det väljer ni att inte göra. Ni har ökat den relativa fattigdomen . Ni har ökat inkomstskillnaderna mellan könen . En man tjänar mer än vad en kvinna gör. Vi har 250 000 barn som lever i fattigdom i det här landet, . Att överleva på och sedan få höra att vi ska försöka göra det lite lättare så att ni får behålla en större del av försörjningsstödet om ni får jobb eller två tror att det skapar någon ökad trygghet för dessa människor? Jag trodde att vi hade kommit längre än så. vill ha ett starkt välfärdssamhälle. Vi anser faktiskt att vi har ett ansvar för varandra. Man ska inte vara utlämnad till godtycklig välgörenhet. Man ska inte behöva stå med mössan i hand i ett välfärdssamhälle. Det är ett helt annat samhälle än vad vi vill ha. 102 (KD) replik: Jag håller med i detta, och det är därför vi har minskat den faktiska och absoluta fattigdomen. När stödde Socialdemokraterna som var i regeringsställning hade vi en högre faktisk fattigdom än vi har . Det är precis som säger: Med vänstern vid styret går det åt fel håll. Inkomstskillnaderna ökade, och den faktiska fattigdomen var högre. är den lägre. Sedan finns det en relativ fattigdom. Den ser ut så att om jag och sänker våra löner så får, enligt ert sätt att resonera, fler helt plötsligt det bättre. Men så är det ju inte. Den relativa fattigdomen minskar om de som tjänar mycket sänker sina löner, eftersom den bygger på ett medelvärde av inkomsterna. Men den faktiska fattigdomen är lägre än när stödde den socialdemokratiska regeringen. Sug på den karamellen innan ni påtalar något för oss i den delen! 103 Finansminister (M): Vi har en besvärlig internationell situation som bakgrund till denna debatt. Den präglar fortfarande hela diskussionen om ekonomisk politik på alla internationella möten och i de diskussioner som förs i IMF, och . Grunden är att ett antal europeiska länder har alltför stora skulder. Man lyssnade för mycket på dem som krävde stimulanser och som argumenterade för att det som gjordes var för lite och . Skulderna hänger över länderna som en tung börda. I står ut. står ut därför att vi har klarat oss bättre. Det är alldeles tydligt att tillväxten har varit högre än i nästan alla jämförbara länder. Det är uppenbart att vi har klarat prisstabilitet väldigt nära inflationsmålet på . Vi har starkare offentliga finanser än nästan alla andra länder, och trots att vi har gått igenom en efterfrågechock av samma dignitet som depressionen har sysselsättningen i ökat. Sysselsättningsgraden i har med de flesta mått mätt ökat och utvecklats starkare än i nästan alla jämförbara länder. Arbetslösheten har ökat i , men den har ökat väsentligt mindre än i de flesta andra industriländer. Det är högst påtagligt att den svenska modellen, regeringens politik och de omfattande åtgärder som har gjorts har dämpat genomslaget för krisen och bevarat i ett starkt läge. Den situation vi nu har präglas av en viss stabilisering av riskerna i världsekonomin. Vi ser att den oro vi hade för rena avgrundsscenarier börjar klinga av, men det är entydigt så att det är större risk för en svagare utveckling än för motsatsen. I det läget bygger man skyddsvallar. Man säkrar att man har stabilitet, och man säkrar att man inte har oordning och oreda. Den ordningen har vi i . Sedan har vi ett lågt resursutnyttjande, och det är klart att vi ska se vad vi kan göra givet att riskbilden klingar av. Vi ska dock inte göra det på ett sådant sätt att vi tappar våra skyddsvallar och så att det finns en risk att den brutala marknaden bryter igenom skyddsvallarna och börjar slita isär vårt välfärdssamhälle med nedskärningar och skattehöjningar. Blickar vi framåt är det uppenbart att den stora utmaningen för svensk ekonomi är att få ned tillväxthindren och de barriärer vi har för unga att komma i arbete. När det gäller unga och invandrare är arbetslösheten frapperande hög, och den har varit det . Detta handlar om att hindren, murarna, barriärerna och spärrarna är för omfattande. Avtal, lagar, skatter, bidragssystem sammantaget gör de att vi hindrar människor från att komma in. Vårt utbildningssystem har inte heller gett det stöd och den rustning människor behöver. Det är alldeles tydligt att vi här har ett behov av att förbättra lärlingssystem, förbättra praktik, förbättra svenskundervisning och förbättra systemen så att vi får bredare vägar in på arbetsmarknaden. Också tillväxtpolitiken måste förstärkas. ligger i topp när det gäller forsknings- och innovationspolitik, och det är alldeles tydligt att vårt företagsklimat är bättre än i de allra flesta andra länder. Vi ska dock göra mer. Vi ska accelerera från en ledande position. Vi ska ha en infrastrukturpolitik som gör att har en konkurrenskraft som står sig jämfört med de allra flesta andra länder också på detta område. Syftet med tillväxtpolitiken och syftet med de starka offentliga finanserna är naturligtvis att bygga välfärd för hela samhället men naturligtvis också att ha ett välfärdssamhälle som vårdar vår sammanhållning. ska vara ett land med små inkomstskillnader. ska vara ett land som bygger sammanhållning genom en god utbildning för alla och som bygger sammanhållning genom att vi inte har privilegier och monopolsituationer som bygger omotiverade vinster. ska vara ett land som hålls samman därför att vi har en konkurrenskraft som skapar förutsättningar för jobb, entreprenörskap och skapande i vårt land. Vi ska naturligtvis också gå vidare med åtgärder på detta område. Detta är regeringens alternativ en kraftfull politik för att säkra med skyddsvallar som gör att vi kan agera om läget försämras. Mot det står oppositionen, och det finns en väldigt tydlig skiljelinje. Vår analys säger oss att det är barriärerna och hindren som är akilleshälen i svensk ekonomi. Trots det föreslår oppositionen omfattande och breda skattehöjningar som kommer att drabba framför allt unga människor och de invandrare som har bekymmer med att komma in på arbetsmarknaden. När man föreslår höjda arbetsgivaravgifter för unga, när man vill begränsa och , när man vill återlägga restaurangmomsen, när man vill fördubbla värnskatten och när man vill straffbeskatta lastbilar ja, då lägger man sammantaget en börda på svensk ekonomi som höjer trösklarna in. Dessa resurser ska användas till bidragspolitik och Ams-åtgärder. Det är nämligen så att det i det socialdemokratiska budgetalternativet läggs så mycket på att satsa på bidragssystem som på att satsa på utbildning. Då är det klart att man återbygger trösklarna. Det är precis detta vi kommer att se som konsekvens: höjda skatter, höjda bidrag, omfattande regleringar. Det kommer att kosta jobb. Bara höjningen på skattesidan kommer att på kort sikt slå ut runt 20 000 jobb för bland annat, men främst, ungdomar. Till detta ska läggas och politik. Den har en väldigt tydlig profil; det är ingen tvekan om det. tror på bensinskatt, kilometerskatt, elskatter och kärnkraftnedläggning. Det är en tung börda för svensk produktion. tror på höjda inkomstskatter, höjda fastighetsskatter och höjd förmögenhetsskatt. Det är naturligtvis också en ytterligare skattebörda för produktionen i . Sammanlagt är det en balans på mellan 25 och 50 miljarder i skattehöjningar. Det är klart att detta måste vara huvudfrågan för svensk politik. Vi ska ha ett val där man ställer två regeringsalternativ mot varandra, där det redovisas vilka prioriteringar man gör och där väljarna sedan i demokratisk ordning kan förhålla sig till de olika partiernas program och värdera vilka regeringsalternativ man har. vet vi att det pågår förhandlingar och samtal mellan de rödgröna partierna. Då måste det förr eller senare fram en redovisning. Vi har yrken i där det är tystnadsplikt. Det gäller psykologer, det gäller präster, det gäller läkare. Men vi kan inte ha tystnadsplikt för politiker! Där finns det en redovisningsskyldighet. Kärnan i demokratin är att man berättar för väljarna vad man vill. Man får ett väljarmandat, man tar regeringsmakten och man genomför det. Det är naturligtvis orimligt med hemlighetsmakeri, stängda dörrar, förhandlingar bakom neddragna rullgardiner och en tystnadens strategi. Här är skiljelinjerna tydliga i svensk politik. Alliansen har för avsikt att gå till val med en tydlig politik för jobb och tillväxt, och de rödgröna partierna tänker sig att höja skatterna, återbygga bidragen och återlägga regleringssystemen. Det är en politik som leder till färre jobb, högre arbetslöshet och sämre offentliga finanser, fru talman. 104 (S) replik: Det råder redovisningsskyldighet i politiken, säger . Det gäller uppenbarligen inte för partiernas bidrag. Det är alldeles uppenbart att vi får vänta till när det gäller regeringens förslag till nya jobbreformer. Så här långt kommer vi inte att få några sådana besked i vårbudgeten, det är alldeles uppenbart. Jag tänker inte uppehålla mig längre vid den frågan. Däremot har jag reagerat på de svepande jobbjämförelser som gör med andra länder. gillar att jämföra sig med , , , och andra kraschade ekonomier. Dem tycker han är relevanta att jämföra med . Vi tycker inte det. Jämför vi jobbutvecklingen med andra länder som vi kanske lite oftare brukar jämföra oss med blir läget dessutom lite annorlunda. När tog över makten var arbetslösheten lägre i än i länder som , och och faktiskt några till. är den högre i än i just de länderna. Om vi talar om utanför har , , , och haft ungefär samma sysselsättningsutveckling som . Som en pikant detalj kan man säga att dessutom har varit utan en regering en stor del av tiden. Det kan inte riktigt vara regeringens ambitionsnivå att bli omkörd av en expeditionsministär. Det kan inte vara mycket att jämföra sig med. Det grundläggande problemet är dock inte att det är hög arbetslöshet också i många andra länder och att det ser illa ut i södra . Det grundläggande problemet för är naturligtvis att vi har hög arbetslöshet här att vi har 400 000 arbetslösa, att 70 000 har varit utan jobb och att vi har 30 000 som har placerat i fas 3. Det är ett misslyckande som finns här och som vi måste göra någonting åt nu tycker jag, men i fall är det kanske . 105 Finansminister (M) replik: Vi ska vara tydliga med dessa redovisningar. Vi har starkare offentliga finanser, vi har större grad av prisstabilitet, starkare tillväxt och bättre sysselsättningsutveckling än de flesta jämförbara länder. Det var ingen slumpmässig uppräkning jag gjorde, utan det var G7-länderna plus de stora europeiska ekonomierna och våra grannländer som är jämförbara, och . Det är alltså de länder vi kan jämföra oss med, och alla dessa länder har haft en lägre tillväxt än . De har också haft en sämre sysselsättningsutveckling, om vi gör undantag för som har varit jämförbart med . Men det var inte det som mitt inlägg här handlade om, utan det handlade om detta med redovisningsskyldighet. Demokrati handlar bland annat om att välja regering. Då skapar man ett regeringsunderlag till riksdag genom att redovisa för väljarna vad man avser att göra. Det är klart att väljarna inser att Socialdemokraterna, trots opinionsframgångarna, inte kommer att få , utan man måste sträva efter en rödgrön majoritetsregering. Vad ska man då göra? Ja, man måste i grund och botten berätta för väljarna vilka skatter man tänker höja. Är det 25, 35, 45, 55 miljarder i skattehöjningar som man ska enas om? Hur mycket av Socialdemokraternas skattechock mot ungdomar blir det? Hur mycket av skattebelastning på företagen blir det? Och hur mycket av höjningar av fastighetsskatten blir det? Det går inte att ha en tystnadsplikt för politiker. Det kan inte vara rimligt att man inte går till väljarna med ett klart och redovisat alternativ. Det mest grundläggande kravet i en demokrati är att väljarna vet vad de röstar på. Jag kan förstå om Socialdemokraterna efter den turbulens som har varit inte nu kan ge en redovisning, men jag tycker att det är helt orimligt att vägrar att ge besked. Kommer det en redovisning av det rödgröna regeringsalternativet före valet ja eller nej? 106 (S) replik: När det gäller statsfinanserna är det ingen som argumenterar med . Vi har tvärtom, och jag gjorde det alldeles från talarstolen, berömt finansministern för att vi har ordning och reda i de svenska statsfinanserna, så i den jämförelsen kommer mycket väl ut. Det jag reagerar mot är att också när det gäller jobben och arbetslösheten tycker att det går så förskräckligt mycket bättre för än för jämförbara länder. Men det gör det ju inte. Som jag precis sade hade lägre arbetslöshet när han tillträdde än länder som , och , som har kört om oss. Det är inte en särskilt bra utveckling. Och, som jag sade, bland länder utanför har , , , och en del andra länder ungefär samma sysselsättningsutveckling. Jobben är alltså den akilleshäl som har i de här jämförelserna. Jag ger beröm för att statsfinanserna är väl skötta, men när det kommer till jobben och sysselsättningen är det ett litet skönmåleri som pågår. 107 Finansminister (M) replik: Det är uppenbart att när det gäller tillväxt, inflation, fördelning, sysselsättning, arbetslöshet har klarat krisen bättre än de allra flesta jämförbara länder. Där är statistiken helt entydig. Men låt oss då diskutera akilleshälen ungdomarna. Här lägger Socialdemokraterna på tunga bördor med skattehöjningar. Man ska återreglera arbetsmarknaden. Man ska återinföra bidragssystemet, bygga upp ännu fler hinder, ännu fler spärrar. Det är klart att konsekvensen av detta kommer att bli högre ungdomsarbetslöshet, och den måste vi snart få en redovisning för. måste svaret komma. Tänker ni mörka för väljarna? Är det neddragna rullgardiner? Är det hemlighetsmakeri eller är det en öppen redovisning? Har vi tystnadsplikt eller redovisningsskyldighet för politiska alternativ i riksdagsval? Min uppfattning är att den här mörkläggningen kan vi inte acceptera, utan de rödgröna måste redovisa vad de tänker stå för i valrörelsen. 108 PER (MP) replik: Jag diskuterar ekonomi även med de borgerliga partiernas ekonomisk-politiska talespersoner. Innebär det att jag måste göra en samlad redovisning av en budget också med dem för att finansministern ska vara nöjd, eftersom det är redovisningsskyldighet? Det är väl inte så märkligt att vi diskuterar ekonomi med våra kolleger i den här salen? Jag vill ta upp en annan fråga. När finansministern presenterade budgeten pratade han om järnvägsinvesteringar. är ju väldigt kreativ när det gäller statistikanvändning. Till exempel började , när det blev obekvämt att redovisa hur många som är arbetslösa, att prata om sysselsättning i stället. Det var ett mycket bekvämare mått att använda för att slippa ta den jobbiga diskussionen. Det som när regeringen tillträdde var massarbetslöshet har döpts om och är inte alls massarbetslöshet längre. Då kan man hitta ett annat uttryck som passar bättre för regeringens syften. I stället för att visa på hur problemen ser ut och ta hand om dem väljer att använda sig av andra begrepp och annan statistik. På järnvägssidan är det samma sak. Genom att i sin presentation välja statistik som passar hävdar att investeringarna har ökat. Men då måste man också vara tydlig med hur man väljer ut statistiken, , annars vilseleder man ju allmänheten. tittar till exempel bara på investeringar, och de investeringar som han redovisar beslutades under den förra, rödgröna regeringen. Det handlar om i , , och andra tunga investeringar som ligger till grund för det. När det i stället gäller drift och underhåll ligger under EU-snittet. När det gäller investeringar i järnvägsnätet är vi bland dem som satsar minst. Vore det inte ärligt att också redovisa detta i stället för att bara lyfta ut ett litet utsnitt ur statistiken? redovisar också siffror bara . Det är väldigt smart, för siffrorna visar att investeringarna i järnvägsnätet sjunker kraftigt. har visat att de kommer att halveras 20102013. Hur stämmer det med ärligheten, , att inte redovisa siffrorna på ? 109 Finansminister (M) replik: Om det här är det besked som vi får från de rödgröna, att de precis som Alliansen kommer att redovisa utgifter och skatter, ett klart politiskt alternativ, är jag nöjd. Men det är ju inte det svar vi ska få, utan väljarna ska nöja sig med att ni sitter och förhandlar, samtalar och har regelbundna partiledarmöten som naturligtvis syftar till att bilda en gemensam regering. Ska återgå till att vara ett stödparti? Ska man inte längre förhandla om den ekonomiska politiken med en socialdemokratisk regering eller ingå i en socialdemokratisk regering? Tänker ni er att bilda en regering tillsammans, att vinna majoritet i riksdagsvalet för den politiken, då måste det redovisas. Strategin som ni nu har, att nå framgång genom att vara tysta, att inte berätta för väljarna, är naturligtvis inte rimligt i en demokrati. Skatter och utgifter är det som man tar ställning till när man går till val i demokratier, och då måste och de rödgröna på ett ärligt och öppet sätt redovisa detta för väljarna. Låt oss titta på statistiken för infrastrukturinvesteringar. har vi ju en väldigt god grund för det. Dels har KI gjort en särskild redovisning av dem i sin konjunkturrapport, dels har vi med anledning av att man har påtalat detta från lagt en särskild bilaga om realkapitalstocken. Den visar att står sig väl. Vi har det längsta järnvägsnätet per capita av industriländerna. Vi har det femte eller sjätte modernaste järnvägssystemet. Vi ligger väldigt högt när det gäller investeringar i förhållande till jämförbara länder. Det finns länder som ligger högre, de som helst enkelt inte har ett infrastruktursystem, men jämför vi oss med , eller andra likartade länder står vi oss väldigt väl. Det är också tydligt att som andel av bnp har investeringarna accelererat under nuvarande regeringsperiod. ska vi lägga fram en ny infrastrukturproposition. Då har vi goda förutsättningar att inte minst på järnvägssidan göra viktiga investeringar. 110 PER (MP) replik: verkar det som att det börjar bli vilka siffror som helst här. pratar om att vi har det längsta järnvägsnätet. Ja, men hur mycket är det som är alliansregeringens förtjänst att vi har det längsta järnvägsnätet? Det har väl ingenting med er politik att göra över huvud taget. Snarare borde det bekymra , eftersom satsningarna på järnväg per kilometer järnväg är lägre i än i de allra flesta andra länder. Det är väl också en intressant siffra som kanske inte borde hålla borta från medierna och allmänheten. Om man ska tala om järnvägsinvesteringar måste man i rimlighetens namn redovisa hela bilden, . När det gäller infrastrukturinvesteringarna och arbetslösheten väljer och vrakar . Han plockar bara fram det bästa som understryker hans bild men väljer att inte tala om det som är bekymrande, till exempel att arbetslösheten faktiskt stiger och att det som kallade för massarbetslöshet när han tillträdde nu inte alls är det längre. Det är sådant som är lite bekymmersamt och som lite grann ifrågasätter trovärdigheten i den politik som för. Det tycker jag att också skulle vara bekymrad över, och kanske skulle han välja att lite mer noggrant redovisa hela bilden och inte bara delar av den. 111 Finansminister (M) replik: Det här blir väldigt tydligt. KI och har gjort grundliga genomgångar av svenskt realkapital. Båda kommer till samma slutsats. De är väldigt lika i bedömningarna. De landar i att har en stark investering i realkapital och att vi har utvecklat det . Det är den tydliga slutsatsen. Då försöker Per göra det till att vi snedredovisar statistiken. När offentliga myndigheter grundligt går igenom frågorna handlar det om att man siffertricksar. Men det är väl så ser på det. När den egna verklighetsbilden krockar med statistiken kallar man det för siffertricks. Men hur blir det med tystnadsstrategin? Accepterar att det ska införas tystnadsplikt för ett regeringsalternativ, eller tänker man vara ärlig mot väljarna och öppet redovisa skatter och utgifter? Finns det en mörkläggningsstrategi som är en del av, eller är man beredd att öppet redovisa? 112 (SD) replik: riktade sig mot oppositionen och sade att oppositionen vill höja det totala skattetrycket kraftigt. Det var måhända en legitim kritik mot den rödgröna oppositionen, men för mig som representerar den andra delen av oppositionen är det inte alls giltigt. Jag vill minnas att vi i tidigare budgetar har budgeterat för till och med ett något lägre skattetryck än regeringen, men jag låter det vara osagt. Vad gäller just skatt på arbete föreslog vi som sagt för så sent som en uppgörelse med regeringen för att kunna genomföra ett femte jobbskatteavdrag. Vi föreslog ett upplägg där vi genom att införa nya regelverk för anhöriginvandring tillgodoser att den som kommer till har en bättre förmåga och förutsättning att kunna bli en del av samhället.