prot · GZ09136 · 2012-06-28 00:00:00 — Logiken i förslaget är glasklar, och det är därför väldigt troligt att det har haft effekter. Sedan kan vi hålla på och utvärdera hur stora de är och hur det tar. Erfarenheten från och är att effekten om något har blivit större än vad vi trott och definitivt inte i underkant. Låt oss betrakta de två alternativ som lyfts fram! anser att vi borde ha satsat pengarna på att antingen bygga ut sjukförsäkringen eller höja de kommunala utgifterna varaktigt. Det var så jag förstod resonemanget. De kommunala avgifterna höjde vi kraftigt under krisåren. En tillfällig efterfrågedämpning ska inte leda till en permanent nedgång i sysselsättningen, utan man stimulerar i en nedgång. Men det säger ingenting om effekterna av en varaktig höjning av den kommunala sysselsättningen. Om man varaktigt höjer den kommunala sysselsättningen och det inte har skett någonting i arbetsmarknadens funktionssätt ska sedan korrigera för detta genom räntehöjningar, så att det inte får någon som helst varaktig sysselsättningseffekt. Det säger logiken i en grundläggande ekonomisk modell. Det kan inte ha någon effekt på den varaktiga sysselsättningen annat än vid sidan av den kortsiktiga efterfrågestimulansen, och den ska vara tillfällig. Är den permanent blir det en permanent höjning av efterfrågan som måste slå ut med räntehöjningar. Annars får man ett stigande uppåtgap, och då måste stigande inflation undergräva köpkraften, så att motsvarande justering av sysselsättningen sker. Vidtar man den andra åtgärden, att i stället satsa pengarna på att bygga ut sjukförsäkringen, minskar man arbetsutbudet. Då ska den varaktiga sysselsättningsnivån sjunka. Enligt vedertagen ekonomisk teoriram, som alla ekonomer oavsett parti måste utgå från, har den ena åtgärd förespråkar alltså ingen långsiktig effekt, medan den andra har en negativ långsiktig effekt. Det är klart att det är problematiska slutsatser för resonemang. Det var väl därför i sin kanske mest centrala punkt förordade att vi skulle gå vidare med jobbskatteavdraget, vilket vi anser att vi inte har budgetmedel nog att göra. Jobbskatteavdrag är en åtgärd som varaktigt höjer sysselsättningen och varaktigt minskar arbetslösheten. Jag har noterat att Socialdemokraterna i föreslagit en sådan stor åtgärd, men jag har inte noterat att svenska socialdemokrater skulle ha gjort det. Vi bör beakta att Socialdemokraterna föreslår både höjd restaurangmoms och höjda arbetsgivaravgifter för unga. Det är klart att den kombinationen skulle leda till förödande effekter för sysselsättningen bland unga människor om den skulle genomföras. Det går inte att dra någon annan slutsats än att riktade skattehöjningar på 20 miljarder mot ungdomar leder till lägre sysselsättning bland ungdomar. 33 BO (S): Man blir alldeles matt. Det är så mycket som påstår som jag skulle vilja bemöta men som det inte finns möjlighet för mig att hinna bemöta på dessa . Jag kan inte ge mig in i de finanspolitiska och penningpolitiska resonemangen och frågorna om jämviktsarbetslöshet och så vidare, för tiden tillåter inte det, men jag skulle gärna göra det. Vi får ta det . Jag ska hålla mig till min huvudpoäng. Ja, vi hade ett förslag om sänkt restaurangmoms. Men jag kan också berätta för att det inte var vår hjärtefråga. Det är möjligt att också har något han skulle vilja berätta om vems hjärtefråga i Alliansen som detta är. Vi har lagt den sänkta restaurangmomsen åt sidan därför att vi inte längre vill ha den. ser vi hur det är i praktiken. Verkligheten och har visat att det inte fungerar särskilt väl. Det är mer eller mindre ett fiasko. Jag ska upprepa själva kärnfrågan om det nu är så att vi vill förstärka sysselsättningen, och det vill vi. Vi måste gå mot full sysselsättning igen, eller någonting som kan kallas full sysselsättning och är värt namnet full sysselsättning. Varför ska man då prioritera restaurangbranschen? Varför ska man prioritera jobb till en kostnad av 5 miljoner per styck när man kan få tio jobb för samma summa i skolan, i äldreomsorgen eller i sjukvården där köerna fortsatt är långa? Det är min huvudfråga och poängen i resonemanget. Där tvekar i varje fall inte jag. Men regeringen gör det naturligtvis, eftersom man har en annan dagordning. Det är välfärden som vi måste slå vakt om. Den håller på att raseras ganska sakta men säkert, påstår jag. 34 (S): Jag noterar att inte ser helt förtjust ut när jag säger att han administrerar en massarbetslöshet i vårt land. När han var i opposition talade han om massarbetslöshet när vi hade arbetslösa. när vi har försöker han skylla på någon annan. Jag noterar också att han vägrar att svara på de frågeställningar som både jag och framställde. När du har 5 miljarder har du valt att sänka restaurangmomsen för att åstadkomma en sysselsättningsökning. Regeringens egna myndigheter säger att jobben som tas fram kommer att kosta kring 5 miljoner. Har över huvud taget övervägt en alternativ användning i den gemensamma tjänstesektorn där det finns stora behov? Det vägrar att svara på. Ty jag tror det är så att den ideologiska drivkraften, kraftigt sänkta skatter som blommar ut i besparingar i kommunsektorn, ska mötas av en expansion i den privata tjänstesektorn. Hit hör en sänkning av restaurangmomsen och också det så kallade RUT-avdraget. Jag hörde ett lysande reportage av om städerskorna i en av söderförorter som åkte till norrförorterna och städade. Hon intervjuade dem på tunnelbanan på väg hem. hade hon innan intervjuat barnen i de mer burgna förorterna som fick sina rum städade så att de kunde leka . Hon frågade städerskorna när de åkte hem: Vem städar hos dig? Det får jag göra, det också, svarade de. Lyssna en vacker sommardag på detta program om RUT-landet. Då lär du dig mycket av moderat ideologi, . 35 Finansminister (M): Låt oss fokusera på kärnan i debatten. Hur höjer vi jämviktssysselsättningen? Det är egentligen den enda politiska fråga vi behöver diskutera. Det är nämligen den enda fråga som grundläggande har en effekt på full sysselsättning. Allt det andra är att konjunkturer går upp och ned. Hur höjer vi varaktigt och långsiktigt över decennierna sysselsättningen och sänker varaktigt arbetslösheten? Det kan bara ske genom att vi gör reformer som förbättrar arbetsmarknadens funktionssätt och gör att utbudet på arbetsmarknaden förstärks som sedan kan mötas av en efterfrågan som varaktigt sänker arbetslösheten. Det kan antingen ske genom att ekonomin växer eller genom att stimulerar efterfrågan, eftersom man kan sänka räntan. Den här debatten visar att det Socialdemokraterna förordar, permanent höjda offentliga utgifter antingen i termer av sysselsättning eller i termer av utbyggda bidragssystem, inte har någon sysselsättningseffekt. Det kan inte ha någon sysselsättningseffekt annat än då det kan göras tillfälligt som kortsiktiga efterfrågestimulanser. Skälet till det är uppenbart, . Det har en negativ utbudseffekt att bygga ut sjukförsäkringen och a-kassan. Vi kan diskutera hur stor den är. Men ingen kan ifrågasätta att det måste ha en negativ utbudseffekt. Det finns en mycket omfattande akademisk litteratur på området som är helt entydig. I det andra fallet, att öka de offentliga utgifterna, kan det ha en liten effekt. Det finns en positiv tillväxteffekt långsiktigt till exempel på utbildningssystemet. Den kanske ligger och då i sådana fall via produktiviteten men är förmodligen väldigt liten och osäker. Den direkta sysselsättningseffekten på fyra måste vara obefintlig. Eftersom det inte hänt något på utbudssidan måste motsvarande justeringar ske via räntepolitiken. Det visar väldigt tydligt att det som är kärnan i den socialdemokratiska politiken aldrig kommer att kunna bidra till att skapa full sysselsättning. Den strider mot grundläggande ekonomisk logik. Överläggningen var härmed avslutad. 10 § Svar på interpellation 2011/12:395 om servicekontoret i 36 Finansminister (M): Shadiye Heydari har frågat mig om jag utifrån de två nya utredningarna är beredd att ompröva mitt ställningstagande och verka för att servicekontoret i bevaras. Regeringen har gett två uppdrag vad gäller myndigheters service, och båda redovisades . Statskontoret har haft i uppdrag att kartlägga medborgares och företags behov av service i samverkan, hur myndigheters service uppfyller dessa behov i hela landet samt om förutsättningarna för service i samverkan behöver förbättras. har haft i uppdrag att i samråd med Arbetsförmedlingen, och genomföra en djupgående analys över medborgarnas servicebehov och presentera en långsiktig lösning för hur myndigheten på olika sätt ska möta de försäkrade och medborgarna. Rapporterna är under beredning i . Som jag framförde förra gången är utgångspunkten för regeringens styrning att myndigheter ska ha stor handlingsfrihet att utföra sina uppgifter. Val av lokal för att bedriva verksamheten är en fråga som avgörs helt och hållet av den myndighet som ansvarar för verksamheten, i det här fallet . 37 SHADIYE HEYDARI (S): Först vill jag tacka finansminister för svaret. Ett servicekontor behövs i . Det är därför jag skrev en ny interpellation. Det är oroväckande att inte ens de som bor i känner till att man kommer att lägga ned kontoret och flytta till . Detta har upprört boende, alla göteborgare och även företrädare för ett flertal partier. Som jag sade förra gången är det 50 000 invånare i . Kontoret har besök av många personer. Det är ca 230 personer som besöker kontoret. Det är inte bara på grund av att de har dåliga lokaler som de vill flytta. Det är på grund av att de har så många besök att de inte klarar av trycket. De borde kanske anställa fler i stället för att flytta lokalen till . Som ministern sade i sitt svar är det som organiserar sin verksamhet. Det är inte ministerns ansvar att göra detta. Men om inte myndigheten sköter sig, vem ansvarar för det, ministern? Är det inte du som har det ansvaret? Jag går tillbaka till utredningarna som nämndes. Det är av de återkommande besöken som görs av personer med utländsk bakgrund. Det är något som talar för att det finns ett behov i . Det står i rapporten från att vissa grupper av olika anledningar kommer att vara i behov av ett personligt möte. Det är också ett klart besked till ministern. Vad gäller rapporten från Statskontoret säger man att cirka en femtedel av besökarna vid de gemensamma servicekontoren har ärenden till flera myndigheter vid ett och samma besökstillfälle. Det är positivt att de kan samarbeta om de kan få vara kvar i . Detta visar att det finns ett stort behov av personliga möten och lokal närvaro i . Hur tolkar finansministern detta? Min andra fråga till finansministern är om han utifrån de två nya utredningarna är beredd att ompröva sitt ställningstagande och verka för att servicekontoret i ska bevaras. 38 Finansminister (M): Myndighetsstyrningen i bygger på att vi i stiftar lagar och på att regeringen på den grunden utfärdar förordningar eller ger målsättningar för myndigheterna i deras regleringsbrev. Detta är grundläggande svensk myndighetstradition som har tjänat väldigt väl. Vi har alltså oberoende myndigheter som tillämpar lagar och följer förordningar. Vi har inte ministerstyre. Vi har ingen ministerstyrning i enskilda ärenden, och vi har inte ministerstyre när det gäller myndigheternas organisation eller val av lokaler. Jag kan naturligtvis inte överpröva eller ompröva ställningstagande om servicekontoret i . måste fatta de beslut som man finner nödvändiga för att på bästa möjliga sätt erbjuda en bra service i . Sedan har vi fått utredningar, och dem har vi all anledning att titta på. Det som till exempel lyfts fram av Statskontoret är att vi bör se över hur vi kan tydliggöra målen för myndigheternas servicegivande, så att de bättre ser vilka grupper eller serviceområden som bör förstärkas. Man vill att vi ska se över hur vi finansierar myndigheternas service i samverkan. Man vill att vi ska titta på om det går att vidga samverkan så att den kan inkludera fler myndigheter man nämner Arbetsförmedlingen, , och Lantmäteriet som några exempel. Detta är frågeställningar som vi noggrant måste bereda vidare i för att se om det finns skäl att se över denna samverkan. Både Statskontoret och framhåller också att vi nu har en omfattande förskjutning av servicen, inte minst på område, där allt fler människor deklarerar via elektroniska tjänster. Vi ska konstatera att svensk myndighetsservice, inte minst , är av mycket hög kvalitet. Det framgår av Statskontorets genomgång att myndigheternas service till medborgarna i grund och botten fungerar väldigt väl. Att man särskilt kan säga det om tycker jag framgår av att vi har fått en rad olika enkäter som visar att människor uppfattar att de får bra service och känner förtroende för , trots att det i grund och botten är en besvärande omständighet att servicen handlar om att man måste betala in pengar till . Vi ska naturligtvis behandla Statskontorets rapport med stor nogsamhet, men varken den rapporten eller kan påverka hur regeringen förhåller sig till i en sådan fråga som servicekontoret i . Det är en fråga som ska och måste avgöras av , och det måste skötas utifrån egen lokala organisation i och i . Det är inte ett regeringsärende och bör heller inte vara det. 39 SHADIYE HEYDARI (S): Jag ska tacka ministern för undervisningen. Det verkar som om jag inte kände till reglerna. När det gäller servicen är det så här: Den service vi har är bra, så låt oss ha servicen kvar. Problemet är att man kommer att förstöra för de boende i genom att flytta kontoret till . Det är det som det handlar om. I den förvaltningspolitiska propositionen Offentlig förvaltning för demokrati, delaktighet och tillväxt skriver regeringen att myndigheter ska tillhandahålla service med god tillgänglighet och kvalitet. är det regeringen som har det övergripande ansvaret för att tillgången till service och servicens kvalitet är likvärdiga i landet. En utgångspunkt för servicegivande är att myndigheterna tar hänsyn till befolkningens skilda behov och förutsättningar. Jag upprepar vad jag sade tidigare. Det finns ett stort behov i . Servicekontoret har besök av många som kommer dit av olika anledningar. Ett annat problem vi har är att om inte ändrar på sitt beslut på grund av prestige kommer man att belasta våra ungdomar med att göra skattekontorets arbete. De får nämligen sitta och översätta de krångliga blanketter som finns. Det blir de som får sitta och hjälpa sina föräldrar att fylla i blanketterna. Det finns även ungdomar som har svårigheter med det. Tycker ministern att det är okej att vi ska belasta våra ungdomar med detta? Vad anser ministern är service med god tillgänglighet och kvalitet? Är det inte regeringen som har det övergripande ansvaret? 40 Finansminister (M): Naturligtvis är det regeringen som har det övergripande ansvaret för myndighetsstyrningen, och den sker via lagar, förordningar och regleringsbrev. Hur detta sedan tillämpas i enskilda områden i är upp till de enskilda myndigheterna. Vi har inte den typ av detaljstyrning att vi i regeringen går in och kontrollerar var man bör ha sina servicekontor. Så har det aldrig varit i , och så kommer det aldrig att bli i . I grund och botten ska vi ha oberoende myndigheter som sköter sin verksamhet. Därför kan jag inte ge något annat svar på denna interpellation än att det är som sköter detta och som kommer att sköta det , och det är beslut som är avgörande. Det kommer att gälla oavsett vilken regering vi har i . Det vi kan tala om här är övergripande myndighetsstyrning. Det var därför jag tog min utgångspunkt i Statskontorets rekommendationer: Vilken typ av mål för servicen bör man ha, vilken typ av finansiering bör vi ha för samverkansformerna och vilken typ av myndigheter bör ingå i detta? Detta ska vi naturligtvis noggrant behandla, för vi har en bra och välfungerande myndighetsservice, och det är det som är regeringens ansvar. Det är inte regeringens ansvar att överpröva enskilda beslut i , utan det är en diskussion som man i sådana fall bör föra direkt med . Det har ju också förts en lokal dialog i de frågorna. Det är som äger dessa beslut och bör fatta dem självständigt utifrån hur man bedömer att man uppfyller målen. 41 SHADIYE HEYDARI (S): Jag har full respekt för myndigheten. Självklart ska myndigheten ha handlingsfrihet. Detta handlar dock om statens medel. Om myndigheten inte sköter sig, vem ansvarar då? Vem ska se till att myndigheten sköter sig på rätt sätt? Det handlar om tillgänglighet och bra service till medborgarna. Det handlar också om att man ska använda statens medel på rätt sätt och där de behövs. De behövs hos oss i , punkt slut! Personliga möten är viktiga för oss. Det handlar om tryggheten för de boende. Angeredsbornas vädjan är att statsrådet gör något. in och stoppa beslutet! Prestige är inte styrka! Det vill de att jag ska skicka med i den här debatten. Min fråga till ministern är om han utifrån debatten och de två nya utredningarna är beredd att ompröva sitt ställningstagande och att verka för att servicekontoret i blir kvar. Avslutningsvis vill jag lämna över Angeredsbornas namnunderskrifter till ministern. De har skrivit under för att påverka detta och stoppa flytten av kontoret till . Vi behöver ha kontoret kvar! 42 Finansminister (M): En minister kan inte gripa in och ändra ett myndighetsbeslut av ett mycket enkelt skäl. Det strider nämligen mot den grundläggande utgångspunkten i vår grundlag. Vi har inte ministerstyre. Om jag skulle gå in och ändra beslut om hur kapitaltäckningsreglerna ska tillämpas på Nordea, om jag skulle gå in och ändra bedömning av deklaration, om jag skulle gå in och skriva om skatteutjämningen för en viss kommun eller om jag skulle bestämma var ska ha sina kontor är jag övertygad om att det skulle komma åtminstone ett tiotal KU-anmälningar redan dagen efter, och jag skulle fällas i för att ha bedrivit ministerstyre. Den grundläggande utgångspunkten är och förblir att det är som fattar beslut om var man ska bedriva sin verksamhet. Därmed har vi alltså haft en klarläggande interpellationsdebatt om detta, och jag vill tacka för att jag har fått namnunderskrifterna. Jag har naturligtvis stor förståelse för att medborgarna i vill ha en bra myndighetsservice. Överläggningen var härmed avslutad. 11 § Svar på interpellation 2011/12:404 om återställande av det sociala avgiftssystemet 43 Finansminister (M): har frågat mig om jag avser att vidta några åtgärder för att återställa sociala avgifter till det som de har varit avsedda till. Socialavgifterna, inklusive den allmänna löneavgiften, är i ekonomisk mening skatter och avgifter som betalas på lön eller annan ersättning för utfört arbete. I samband med omläggningen av pensionssystemet gjordes en omstrukturering av socialavgifterna där det bestämdes att eventuella justeringar av avgifterna ska ske inom ramen för ett i princip oförändrat avgiftsuttag. Det sammanlagda uttaget av socialavgifter och allmän löneavgift bestäms av . , i samband med budgetprocessen, kalibreras alla delavgifter utom ålderspensionsavgiften. Avsikten är att varje avgift ska stå i proportion till de utgifter den ska finansiera. Kalibreringen görs med hjälp av prognoser på intäkterna från de samlade socialavgifterna och prognoser på de utgifter som varje avgift ska finansiera. Genom kalibreringen bestäms nivåerna på varje delavgift. Den allmänna löneavgiften justeras därefter i motsvarande mån för att hålla det totala avgiftsuttaget oförändrat. Hur de skatter och avgifter som tas ut ska användas bestäms av genom fastställandet av statens budget. Det gäller naturligtvis också den allmänna löneavgiften. Jag har mot denna bakgrund inte för avsikt att vidta några åtgärder när det gäller att fastställa de sociala avgifterna. 44 (S): Jag tackar ministern för svaret eller, rättare sagt, jag vill tacka ministern för förklaringen när det gäller hur man bestämmer nivån på respektive avgift inom socialavgifterna. Jag vill fortsätta på det resonemang som ministern påbörjade. För jag uppfattar inte det här som något fullständigt svar. För att kunna få helhetsbilden i fråga om bestämmande av socialavgifter måste man faktiskt titta på vilka grunderna är. På vilka grunder bestämmer man nivån på socialavgifterna? Sedan ministern tillträdde som finansminister 2006 har man fattat ungefär ett tjugotal beslut här i kammaren det har gjorts av majoritet på beställning bland annat av finansministern som har påverkat utgiftsnivån. Därmed har, när man fastställt en nivå för socialavgifter, den allmänna löneavgiften successivt ökat, eftersom man fattat de här besluten i . Den sjukpenninggrundande inkomsten sänker man från tio prisbasbelopp till sju och ett halvt. Det är också en åtgärd som gör att man flyttar pengar från sjukförsäkringsavgiften till den allmänna löneavgiften. Då kan man titta på tabellen. Jag har bett att räkna lite grann på alla avgifter inom socialavgifterna. Man kan titta på den allmänna löneavgiften. låg den på 33,2 miljarder. låg samma avgift på . Det är alltså löntagarnas pengar. Det är pengar som löntagaren betalar in för att kunna garantera sig själv tryggheten ifall man blir arbetslös, ifall man råkar ut för någon arbetsskada eller ifall man blir sjukskriven. Låt oss säga att man ändrar förutsättningarna så att man begränsar och säger: Du får vara sjukskriven bara ett visst antal dagar. Då blir det ju pengar över till den allmänna löneavgiften och till den skattkista som finansministern helt fritt förfogar över. Därför undrar jag: Vart har de här pengarna tagit vägen? Vad har finansministern använt den här mellanskillnaden, ungefär 80 miljarder eller 80,5 miljarder, till? Det är den fråga man måste ställa. Det är det svar man också måste ge. Löntagaren betalar in socialavgifter för att skapa sig en trygghet ifall man blir sjukskriven, ifall man blir arbetslös, ifall man råkar ut för en arbetsskada eller ifall man blir föräldraledig. Jag hoppas att jag får det svaret från finansministern , fru talman. 45 Finansminister (M): Jag har i mitt svar redogjort för hur vi bestämmer sociala avgifter i . Jag har uppfattat att vi i breda tag var helt överens om det och att vi i samband med pensionsöverenskommelsen enades om att det skulle se ut på det här sättet. Om detta är vi alltså inte oense. Jag är lite frågande inför vad det är för ny princip som försöker sätta fast här. Låt mig göra ett tankeexperiment. Socialdemokraternas mål är att fler människor ska vara sjukskrivna, att antalet förtidspensionärer ska växa och att antalet arbetslösa med a-kassa ska bli större, så att man kommer tillbaka till det system vi hade tidigare där många människor stod utanför arbetsmarknaden. Det är den typ av förslag som Socialdemokraterna har i sina budgetmotioner. Betyder det att när sjukskrivningar, förtidspensioneringar och arbetslöshet ökar kommer man också att höja de sociala avgifterna på de här områdena utöver vad man annars skulle ha gjort? Betyder det att vid sidan av de skattehöjningar på 2530 miljarder som Socialdemokraterna redan har lanserat kommer det underförstått också en automatisk skattehöjning som en ny princip från Socialdemokraterna? Ska vi räkna med att när sjukfrånvaro, arbetslöshet och förtidspensioneringar stiger med en socialdemokratisk regering ska man automatiskt höja skatterna? Då vill jag bara påpeka att har bland världens högsta skatter. Vi har bland de högsta sociala avgifterna, och vi vet att höga skatter har konsekvenser. Det mest uppenbara på det här området är naturligtvis att lönehöjningsutrymmet minskar. Under en socialdemokratisk regering skulle man i sådana fall använda det utrymme som finns för lönehöjningar till att i stället höja sociala avgifter. Man kan inte ha både lönehöjningar och höjningar av sociala avgifter, utan man måste välja mellan dessa. Väljer man då att höja de sociala avgifterna och att detta ska ske med automatik när utanförskapet växer måste man redovisa det för väljarna, så att vi vet att det är en automatisk skattehöjningspolitik som Socialdemokraterna vill lansera.