prot · H00928 · 2012-11-21 00:00:00 — Allra sist, herr talman, är jag ändå glad över en sak, nämligen att vi har kunnat genomföra sänkt skatt på serverad mat, vilket jag också sade till tidigare. Det är väldigt bra. Ni hade det i ert valmanifest, och det har ni nu gått emot. Men jag tycker att det var en bra reform. är ni emot detta, och jag fattar inte varför ni vill återinföra detta. Var glada över att vi har genomfört en del av ert valmanifest i stället! 109 (MP) replik: Jag hade inte tänkt gå upp i denna debatt, men när börjar med diverse historielektioner kunde jag inte låta bli. Jag tänker däremot inte gå tillbaka till eller liknande. Min fråga till handlar om det här med att lita på ett parti. Det är alltid en fråga man kan diskutera, om partierna följer sina medlemmars beslut och ändrar politik. Jag tänker ibland på er, hur allianspartierna före valet rasade mot alla typer av miljöskatter och så vidare. Något parti ville även sänka bensinskatten, har jag för mig. Sedan behöll ni allting. När jag tänker på tänker jag framför allt på . Då behandlade vi en motion från om att införa gödselskatt. Det var efter det att på hade sagt att nu hade man insett att Alliansen hade helt fel när man avskaffade gödselskatten och sade att nu skulle arbeta för att införa gödselskatten igen. Jag tog kontakt med ledamot i skatteutskottet, men hon meddelade att hon tyvärr inte tänkte följa partilinjen och bifalla förslag. Jag undrar: Hur mycket har inför arbetet med denna budget agiterat inom Alliansen för att avskaffa gödselskatten? Det var ju faktiskt det lovade på . undertecknade artikeln, om jag inte minns fel. Man skulle göra miljöfrågorna till den stora frågan. Vart har gödselskatten tagit vägen nu? Har miljön återigen dött hos , eller vad har hänt? 110 (FP) replik: Det är lika bra att medge att jag inte är någon expert på gödselskatt. Det är hela sanningen. Jag kan inte svara exakt på vad tycker i fråga om återinförande av gödselskatt, men om det är så att partiordföranden har undertecknat denna artikel i är det vår åsikt till dess man beslutar någonting annat. Så är det. Av anledningar som jag inte känner till har vi alltså inte fått gehör för detta i förhandlingarna med de andra partierna. Jag hoppas att förstår att gödselskatten inte har varit högst på min prioritetslista. Däremot är jag väldigt glad över att kunna säga något annat när det gäller avgifter på miljöförstörande saker, nämligen att väckte motioner just om att man skulle införa olika skatter på detta område. Det är långt efter tid; han var inte ens partiordförande längre. Den som gjorde detta hette , som ni säkert känner till. Han var länge ledamot i denna kammare. Detta är alltså inget nytt. var vi för detta. Sedan är det frågan om hur man ska göra det. Där gäller samma sak som med bolagsskatten. Det är inte bra att företag flyttar utomlands ens av miljöskatteskäl. Men vi är absolut inte oeniga om att miljöstyrande skatter är något väldigt bra. Vi har arbetat med koldioxidskatt och så vidare. Jag hoppas att vi kan påverka till exempel att nu införa en koldioxidskatt, för är det stora hotet i det här sammanhanget. De vägrar att införa någon form av koldioxidskatt, och de om några behöver detta. har en bra miljöpolitik som bygger mycket på just avgifter. Det får vi gå vidare med, men vi ska inte göra det på det sättet som ni ibland föreslår. 111 (MP) replik: Ska jag tolka detta som att vi kan lita på miljöpolitik? Det var ju det som partiordföranden skrev på , att man skulle väcka miljöpolitiken i till liv, och det stora exemplet var återinförandet av gödselskatten. Alliansen hade helt fel när man avskaffade den. Jag förstår om inte håller reda på allting. Jag gör inte heller det. Jag är ingen expert på gödselskatt, men jag noterar att när det gäller att lita på ett partis politik är det ändå anmärkningsvärt att man efter en DN Debatt-artikel i frågan röstar nej till samma förslag. Vi vill alla i den här kammaren värna miljön. Jag tror inte att vi hittar någon som säger att de skiter i miljön. Men vad gör för att verkligen förändra det här? I mitt huvudanförande tog jag upp hur otroligt mycket allvarligare klimathotet har blivit. Den samlade forskarvärlden säger att det är dubbelt så hög temperaturökning att räkna med som . I den parlamentariskt sammansatta var alla partier överens om precis det som lägger fram i sitt budgetförslag. Man behöver ju inte vara expert för att kunna lita på sina partiföreträdare som har satt sig in i ämnet. Men det verkar varken eller övriga allianspartier tycka är viktigt. Man verkar inte lita på expertisen i det egna partiet, utan i stället låter man bli att göra någonting. Man låter bli att fundera över höjda koldioxidskatter, för det handlar ju om det. Visst, vi är eniga om att vi ska påverka , jag håller helt med. Det är här vi kan påverka. Framför allt kan regeringspartierna påverka verkligheten. Jag skulle vilja be om lite handling från regeringens sida. 112 (FP) replik: Jag litar alltid på , oavsett vilken politik man för. och , som jag tog upp tidigare, ville man avskaffa 2010; nu vill man utöka det. Man ska alltid lita på . Det är svårt att hänga med i alla svängar, men man ska alltid lita på i de här sammanhangen. Jag kan inte diskutera gödselskatten mer. Jag vet inte. Det är väl ett ärligt och klart besked. Jag vet inte, och jag kan därför inte svara. Jag ska höra efter och skriva ett svar till när det gäller gödselskatten och lägga ut det på min hemsida. Det är det enda jag kan göra. Vi får väl ha en särskild gödselskattedebatt . Det finns en lång rad skatter som jag menar att helt har missuppfattat värdet av. Det gäller till exempel en skatt som pläderar för, nämligen en skatt på svenskt flyg. Det kommer bara att innebära att man tankar i något annat land. Det måste vara en internationell skatt. Det är vi för. Flyget ska ha sina egna skatter, men vi kan inte slå ut enbart det svenska flyget. Om vi kan få amerikaner och kineser att upphäva Chicagokonventionen ska vi naturligtvis se till att det blir högre skatt också på flygfotogen. 113 (C): Jag yrkar bifall till budgetförslaget i sin helhet och avslag på motionerna. Jag tycker att regeringens budgetförslag är både bra och framåtsyftande. Budgeten innehåller ytterligare paket med åtgärder för att öka rättssäkerhet för företagare gentemot . Det är ett ämne som jag har talat både ofta och länge om i tidigare anföranden. Det tänker jag inte göra . Men jag vill ändå lyfta fram att det i den här budgeten ges resurser till en utredning med uppdrag att se över möjligheten för att ge snabba och bindande förhandsbesked i vissa skattefrågor och därmed öka förutsägbarheten och stärka rättssäkerheten för företagare. Dessutom får i uppdrag att förbättra hanteringen av ärenden och förbättra sin service och kommunikation med företagen, vilket bland annat kan ske med fler elektroniska tjänster. Man ska också se över enhetligheten i beslut, vilket jag också har efterlyst . Det får inte vara skillnad i beslut och bemötande från om man bedriver sin verksamhet i , eller någon annanstans i landet. Det ska givetvis vara lika bra överallt. I budgeten finns också rejäla sänkningar av bolagsskatten som till stor del finansieras genom begränsande regler för ränteavdrag. Utifrån alla uppmärksammade ränteavdrag på oskäligt höga nivåer förstår jag att regeringen vill hasta fram en modell för att hantera detta fortast möjligt. Men jag har också förståelse för att företagsorganisationernas företrädare har invändningar och att den här lösningen kanske inte känns helt optimal. Att ges ansvaret att bedöma vad som är en skälig räntenivå vid utlåning av riskkapital och utifrån det tillåts att ensidigt besluta om storleken på ränteavdraget upplever jag kanske lite tveksamt. Visserligen handlar det om de fall där skuldförhållandet till övervägande del uppkommit för att få en väsentlig skatteförmån, som det heter. Men likväl anser jag att är en part i målet eftersom man ges tolkningsföreträde och obalanserat får ett övertag mot företagen. Därför hoppas jag att nuvarande förslag bara kommer att gälla tills presenterar sitt arbete, och förhoppningsvis kommer fram med en bättre lösning med en fristående juridisk myndighet som balanserar de olika parterna i skattemålen. Något som jag verkligen är glad över är införandet av investeraravdraget, som innebär att privatpersoner som investerar i ett litet företag kan göra avdrag motsvarande av investeringen med ett tak på . Det innebär att man kan göra avdrag på på en investering upp till 1,3 miljoner i ett litet företag. Jag är mamma till två unga företagare. Som förälder satsar man gärna, och man tar de risker som krävs, även om man får låna och betala ränta. Man gör det inte av vinstintresse utan för att man vill se ett företag växa upp och blomstra. För många kan jag tänka mig att det har betydelse om man kan få göra ett avdrag som i alla fall ger tillbaka den ränta som man får betala på de lån som man överlåter på sina barn, nära anhöriga eller vänner. Jag tror att det kommer att ha stor betydelse för de mindre företagens möjlighet att växa och komma vidare och skapa fler arbetstillfällen. Det är ju också ett gemensamt mål för oss. Sedan har vi alla skatter som de rödgröna vill införa. Många av de skatterna drabbar landsbygden som det finns partier som gör anspråk på att vara landsbygdspartier. Jag vet att har artiklar om det. Det är märkligt med tanke på att man, om man får makten, tänker införa en lastbilsskatt på 1,40 per kilometer trots att slog hål på det förslaget . vill införa en koldioxidskatt som resulterar i högre bensinpris. vill införa en koldioxidskatt som resulterar i högre bensinpris. Handelsgödselskatten har jag debatterat här i kammaren. Det gör jag gärna igen, om någon vill diskutera den i ett replikskifte. Jag tycker att det är väl motiverat att ha en debatt om den. Vi måste se till att ha konkurrensmöjligheter när vi tillverkar livsmedel i det här landet som är renare än i många av våra konkurrentländer. Det finns förslag från och Vänstern, tror jag, om en animalieskatt en köttskatt. Det är märkligt att det ska behöva drabba de svenska producenterna. En straffskatt på vattenkraft på 1 miljard föreslås från . Det finns vattenkraft som produceras billigt och genererar vinster för företagen, men det produceras också vattenkraft, som jag tycker är en utomordentlig förnybar energikälla, i de mindre kraftverken runt om i landet. Där är det väldigt svårt att få till de investeringar och rationaliseringar som krävs om man lägger ytterligare straffskatt på vattenkraften. De omfattas givetvis också av den ökade fastighetsskatten. Den nationella flygskatten på inrikesflyget är ytterligare en snara på SAS. Förmögenhetsskatten och arvs- och gåvoskatten som vill införa, samt fastighetsskatten slår även mot landsbygden och inte bara mot storstadsregionernas dyra villor. En jordbruksfastighet, en skogsfastighet, är ett kapital som i så fall ska beskattas utifrån en verksamhet som inte alltid är så högavkastande. Att sälja ett eller två av djuren i besättningen för att klara beskattningen kan väl knappast vara produktivt. Jag anser att alla dessa skatter slår mot landsbygden och mot orter som ligger långt från . Jag måste ställa en fråga till . För att kompensera för höjda drivmedelspriser för personer med låga inkomster och för boende på landsbygden föreslår i sin motion bland annat sänkt fordonsskatt i 35 glesbygdskommuner. Jag blev lite förvånad över att tog upp detta i sitt anförande eftersom det fanns ett ypperligt svar i betänkandet som förklarade att denna möjlighet redan är intecknad. Först och främst kan man undra om är säker på att de som har låga inkomster sammanfaller med kommuninvånarna i dessa 35 kommuner i landet och som i så fall får del av detta. Eller hur man har tänkt där? Går man in på skattetabeller ser man att 36 glesbygdskommuner redan har sänkt fordonsskatten. Den har till och med sänkts mer än grundbeloppet för fordonsskatten. Ska dessa kommuninvånare i så fall få bidrag för att köra bil, eftersom fordonsskatten redan är sänkt så långt det går och lite till? Det är förstås dyrt för dem som är beroende av bilen och bor på landsbygden, utan och föreslagna skattehöjningar. Det gäller förstås både de som bor i någon av de 36 glesbygdskommuner som omfattas av den skattesänkning som redan finns och de som bor på landsbygden i övrigt. Jag och anser att det är bättre att jobba för miljövänliga bränslen, bränslesnålare bilar och sänkta skatter för gröna alternativ för att både minska utsläppen, hålla drivmedelskostnaderna nere och stimulera till köp av miljöbilar än att föreslå olika kompensatoriska åtgärder som redan är använda och uttömda. 114 (KD): I motsats till tidigare talare kan jag lova att inte vara alltför långrandig. Däremot är det mycket som har sagts i debatten som får en att vilja hoppa in i debatten och göra ett litet inlägg för att rätta till vissa märkligheter. Eftersom många har talat om detta väljer jag att lite selektivt gå igenom några saker. Jag tror att det är viktigt att tänka på varför vi har skatter och viktigt att förstå vad det handlar om. Skatter är en viktig del i statens intäkter för att man ska kunna bedriva välfärd. är det viktigt hur skatterna utformas, och de är avgörande för hur ekonomin fungerar. Överbeskattning leder ofta till motsatt effekt av hur förslaget var tänkt och hur resultatet blir. Ett exempel på detta är ROT- och RUT-avdragen. Nya arbetstillfällen uppkommer när möjligheterna till köp av olika varor och tjänster förbättras. Det är tydligt att det är på det viset. Beträffande ekonomins funktionssätt är det viktigt att man har räntor som inte skenar i väg och som man kan styra över. verkar det som om finanspolitik och skattepolitik är två vitt skilda saker, men de hänger nära samman därför att de påverkar varandra utifrån hur man får sysselsättning och utifrån hur skatter också kan fungera. Man kan tänka sig att om vi har stor inflation och det skenar i väg är det mycket svårt att hålla ordning på någon sysselsättning. Det är också svårt för boende. Skatter bestämmer också kostnadsläget för företag och industrier. Därför måste företagsbeskattningen i vara konkurrenskraftig gentemot omvärlden. Ett litet exportberoende land som kan inte avvika från övriga länder på ett markant sätt i fråga om skattenivåer och skatteregler. Vi måste värna konkurrenskraften om vi vill behålla och utveckla arbetstillfällena i vårt land. kommer detta bort i debatten. Oppositionspartierna ägnar sig i olika grad åt att föreslå skatter och regler som de facto skulle motverka företagens ekonomi och därmed arbetstillfällena. Det handlar om högre kostnader för att anställa ungdomar, högre kostnader för företagen i fråga om företagsbeskattning, högre skatter på transporter av varor och mycket annat, och detta under en lågkonjunktur när företagen redan nu har problem att upprätthålla sysselsättningen. Jag är övertygad om att regeringens offensiva budgetförslag, som märkligt nog kritiserades starkt när det presenterades för att vara för offensivt, nu visar sig vara helt rätt tänkt. Många av förslagen är dessutom långsiktigt inriktade på investeringar för framtiden. Jag tänker inte minst på transportsektorn. Jag tycker att det ibland är mycket bra att peka på konsekvenserna av de förslag som man lägger fram. är bra på det. Hur blir det i verkligheten för dem som förslagen omfattar, och vilken effekt får förslagen? undrar man om alla har tänkt igenom sina förslag. I den sista kammardebatten som skatteutskottet hade före sommarledigheten nämnde jag en liten bruksort i som heter . Där finns det ett stort pappersbruk som drivs av Storakoncernen. Det är ortens största företag som ger arbete till ungefär 1 000 personer. Därmed bidrar man i stor utsträckning till kommunens skatteintäkter. På grund av världskonjunkturen tvingades man för sedan avisera en nedstängning av en av pappersbrukets maskiner. Det innebär att drygt 300 arbetstillfällen försvinner. Det är ett kraftigt slag mot orten. I mitt anförande varnade jag för konsekvenserna av oppositionens förslag om kilometerskatt och högre drivmedelskostnader som ett direkt hot mot kommun och dess invånare. Det torde vara få invånare i kommunen som önskar sig oppositionens förslag om ökade företagskostnader och transportkostnader i nyårspresent. Läget är redan tillräckligt ansträngt, och Alliansens förslag om sänkt bolagsskatt är en betydligt bättre klapp i . Vi har inte råd att exportera några arbetstillfällen. Det finns några förslag i Alliansens budget som jag som kristdemokrat särskilt vill lyfta fram, och de har nog nämnts här tidigare. Om antar föreliggande förslag kommer en fjärde skattesänkning för pensionärerna att genomföras. Sammantaget motsvarar dessa skattesänkningar en månads pension för en garantipensionär. Detta motsvarar en real nettoförbättring för en garantipensionär på eftersom garantipensionen är inflationsskyddad. Till detta kan läggas ännu en förbättring av bostadstillägget som särskilt förbättrar ekonomin för ensamstående kvinnliga pensionärer. Det finns också en annan faktor som nämndes här tidigare i en replikväxling mellan och , och den gällde fastighetsskatten. Låt mig då påminna om en sak. Jag har ett exempel från en nära bekant som hade en liten fastighet i som byggdes . Han fick en realförbättring med när vi gick över från den gamla fastighetsskatten till fastighetsavgiften. Jag kan ta ett annat exempel från där två identiskt lika villor på olika sidor om gatan hade helt olika taxeringsvärden och därmed helt olika beskattning. Så fungerade fastighetsskatten. Tala om fastighetsbubbla på fel sida om gatan. Om man räknar ihop regeringens skattesänkningar för pensionärer blir det en historisk summa på 14 miljarder på sex . Denna förbättring har kunnat genomföras endast på grund av en välskött ekonomi. Detta borde vara ett tydligt kvitto på den förda ekonomiska politiken. Det finns skäl att se på hur situationen ser ut i omvärlden som brottas med stora ekonomiska problem, vilket drabbar medborgarna och särskilt medborgare med låga inkomster. Företag är viktiga, för att inte säga avgörande, för arbetstillfällena. Det är därför glädjande att ett länge efterlängtat förslag om att förbättra tillgången till kapital nu blir verklighet genom ett investeraravdrag. Många mindre företag vill gärna växa, och för detta fordras kapital för forskning och investeringar i nya produkter och tjänster. Det är min förhoppning att investeraravdraget attraherar nytt kapital som kan omsättas i förbättrade förutsättningar för fler företag och arbetstillfällen. Med detta yrkar jag bifall till förslaget i utskottets betänkande. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under 9 §.) 8 § Ändring i lagen (1994:1776) om skatt på energi Föredrogs skatteutskottets betänkande 2012/13:SkU15 Ändring i lagen (1994:1776) om skatt på energi. Kammaren biföll utskottets förslag att ärendet fick avgöras efter endast en bordläggning. vice talmannen konstaterade att ingen talare var anmäld. (Beslut fattades under 9 §.) Kammaren beslutade på förslag av andre vice talmannen att ajournera förhandlingarna till då votering skulle äga rum. 9 § Beslut om ärenden som slutdebatterats vid dagens sammanträde FiU1 Utgiftsramar och beräkning av statsinkomsterna Punkt 1 (Riktlinjerna för den ekonomiska politiken och budgetpolitiken) 1. utskottet 2. res. 1 (S) 3. res. 2 (MP) 4. res. 3 (SD) 5. res. 4 (V) Förberedande votering 1: 17 för res. 3 19 för res. 4 273 avstod 40 frånvarande Kammaren biträdde res. Förberedande votering 2: 19 för res. 2 19 för res. 4 271 avstod 40 frånvarande vice talmannen konstaterade att lika röstetal uppkommit. Utgången skulle avgöras genom lottning. vice talmannen anmodade (M) och (FP) att fungera som kontrollanter vid lottningen samt (S) att förrätta lottningen. Den upptagna lottsedeln visade ett nej och kammaren hade således antagit res. och andre vice talman (båda MP) anmälde att de avsett att rösta ja men markerats ha röstat nej. Förberedande votering 3: 102 för res. 1 17 för res. 4 192 avstod 38 frånvarande Kammaren biträdde res. Huvudvotering: 156 för utskottet 101 för res. 1 54 avstod 38 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 101 M, 20 FP, 19 C, 16 KD För res. 1: 101 S Avstod: 21 MP, 16 SD, 17 V Frånvarande: 11 S, 6 M, 4 MP, 4 FP, 4 C, 4 SD, 2 V, 3 KD Punkt 2 (Utgiftsramar, utgiftstak och beräkning av inkomsterna på statens budget ) 1. utskottet 2. res. 5 (S) 3. res. 6 (MP) 4. res. 7 (SD) 5. res. 8 (V) Förberedande votering 1: 16 för res. 7 18 för res. 8 277 avstod 38 frånvarande Kammaren biträdde res. Förberedande votering 2: 21 för res. 6 17 för res. 8 272 avstod 39 frånvarande Kammaren biträdde res. Förberedande votering 3: 103 för res. 5 21 för res. 6 187 avstod 38 frånvarande Kammaren biträdde res. (M) anmälde att hon avsett att avstå från att rösta men markerats ha röstat ja. (MP) anmälde att hon avsett att rösta nej men markerats ha avstått från att rösta. Huvudvotering: 156 för utskottet 101 för res. 5 54 avstod 38 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 101 M, 20 FP, 19 C, 16 KD För res. 5: 101 S Avstod: 21 MP, 16 SD, 17 V Frånvarande: 11 S, 6 M, 4 MP, 4 FP, 4 C, 4 SD, 2 V, 3 KD Punkt 3 (Preliminär fördelning av utgifter på utgiftsområden , 2015 och 2016) 1. utskottet 2. res. 9 (S) 3. res. 10 (MP) 4. res. 11 (SD) 5. res. 12 (V) Förberedande votering 1: 16 för res. 11 18 för res. 12 276 avstod 39 frånvarande Kammaren biträdde res. (KD) anmälde att hon avsett att avstå från att rösta men markerats som frånvarande. Förberedande votering 2: 21 för res. 10 17 för res. 12 273 avstod 38 frånvarande Kammaren biträdde res. Förberedande votering 3: 101 för res. 9 21 för res. 10 187 avstod 40 frånvarande Kammaren biträdde res. Huvudvotering: 156 för utskottet 101 för res. 9 54 avstod 38 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 101 M, 20 FP, 19 C, 16 KD För res. 9: 101 S Avstod: 21 MP, 16 SD, 17 V Frånvarande: 11 S, 6 M, 4 MP, 4 FP, 4 C, 4 SD, 2 V, 3 KD Övriga punkter Kammaren biföll utskottets förslag. SkU15 Ändring i lagen (1994:1776) om skatt på energi Kammaren biföll utskottets förslag. 10 § om miljökrav i offentlig upphandling är styrningen mot klimatmålet effektiv? Föredrogs finansutskottets betänkande 2012/13:FiU7 om miljökrav i offentlig upphandling är styrningen mot klimatmålet effektiv? 2011/12:134). 115 PER (MP): Jag är glad att kunna vara här i talarstolen och debattera offentlig upphandling, för upphandling är en väldigt viktig fråga, inte minst ur miljösynpunkt. Om vi ska kunna få ett hållbart samhälle i vårt land och resten av världen måste vi använda den offentliga upphandlingen som ett aktivt instrument för att styra samhället i rätt riktning. Det finns många exempel historiskt där man har lyckats använda offentlig upphandling och kunnat driva på utvecklingen mot minskad miljöbelastning och ökad energieffektivitet och för att få ut nya produkter på marknaden. Så anser vi från sida att man ska göra även fortsättningsvis. Jag vill därför börja med att yrka bifall till reservation i frågan. Den offentliga upphandlingen omsätter väldigt stora summor i vårt samhälle, . Genom att det är en så stor summa finns det genom den offentliga upphandlingen en stor möjlighet att påverka samhället, om man väljer att använda den som ett aktivt redskap. Där tycker vi att det brister mycket från regeringens sida när det gäller om man verkligen är beredd, villig och intresserad av att använda offentlig upphandling som ett aktivt verktyg. Det är väldigt mycket vackra ord från regeringens sida. Man har i olika propositioner och i många andra sammanhang talat om vikten av miljökrav i offentlig upphandling. Och vi känner igen från många miljöområden att regeringen väldigt gärna talar om miljön och gärna och mångordigt beskriver hur viktig den är.