prot · H00946 · 2012-12-18 00:00:00 — För att klara nettodebitering, som i princip alla talar sig varma för, och för att klara de mål vi har för energieffektivisering krävs både ökad kapacitet och teknikutveckling av elnätet. Stamnätets kapacitet är avgörande för att klara en bra och balanserad försörjning av el inom . Ansvaret för detta ligger hos . Vi måste dock konstatera att det finns betydande flaskhalsar i dagens stamnät. Det optimala, om än oönskade, beviset för detta heter elområden. och konsumenter i södra delen av , eller rättare uttryckt i det här sammanhanget i elområde 4, kan vittna om konsekvenserna av otillräcklig överföringskapacitet av el från norr till söder inom landet. Därför är det glädjande att se att investeringsramen för nu är ordentligt tilltagen, även om man med fog kan säga att det tyvärr är lite sent. Om man tittar i och läser Svenska kraftnäts Perspektivplan 2025 inser man att det är stora utmaningar vi står inför på det här området. Vi vet också att den här typen av investeringar tar och att processerna tar tid, och därför är det viktigt att komma i gång med det . Vår inställning från Socialdemokraternas sida när det gäller av stamnätet är klar. Först ska vi se till att det finns tillräcklig överföringskapacitet inom och därefter inom inklusive , och sedan kan och ska vi investera i mer och bättre kapacitet för överföringar till och från kontinenten. , herr talman, står vi, som jag har försökt belysa, inför stora utmaningar när det gäller utbyggnaden av nätkapacitet såväl i som inom EU, inte minst på tekniksidan. Därför är det viktigt att inte glömma bort forskning och utveckling på det här området. Till det får vi anledning att återkomma här i kammaren . Jag vill bara redan nu understryka vikten och behovet av resurser för utveckling av ny teknik inom nätområdet. Jag vill avsluta med att yrka bifall till reservationerna 1 och 5. I detta anförande instämde , och (alla S). 150 (M): Jag ska göra några korta kommentarer kring delar av innehållet och framför allt kring reservationerna. Det har varit en lång dag och en lång debatt, och jag kan ibland i de här energipolitiska diskussionerna känna att vi nästan tappar bort vad elen ska vara bra till. Fokus i diskussionerna kommer lätt att hamna mycket på de problem vi ser med elproduktionen. Vi diskuterar utsläpp och kostnader, och det är lätt att nästan av slentrian utgå från att el, elanvändning och energiförbrukning i sig är någonting som är dåligt, när det är precis tvärtom. Jag vågar påstå att det knappast finns någon annan enskild uppfinning som har betytt mer positivt för mänskligheten än elektriciteten eller kanske i vidare bemärkelse vår förmåga att nyttiggöra energi. Så har det varit när vårt land utvecklades. Så är det än när andra fattiga länder utvecklas och vill resa sig ur fattigdomen. Men det är också så för även , när vi vill fortsätta att utveckla och förvalta vårt välstånd här i . Den svenska industrin utgör fortfarande basen för vår välfärd. Genom att tillvarata våra naturresurser och råvaror och förädla dem har vi skapat vårt välstånd. Än , flera decennier efter att tjänstesektorn på allvar gjort sitt intåg, står basindustrin för ungefär hälften av vår nettoexport och sysselsätter ungefär 400 000 personer. En viktig förutsättning för att industrin ska kunna fungera är att det finns tillgång till el till konkurrenskraftiga priser. Partier som värnar om industri, jobb och välstånd måste därför också engagera sig i energifrågorna. Alliansens energiöverenskommelse betonar vid sidan om energiomställningen och övergången till en hållbar och effektiv energiförsörjning just försörjningstrygghet och konkurrenskraft. Utmaningen är naturligtvis att klara detta med så låga utsläpp som möjligt. I vår energiöverenskommelse slås fast att energipolitiken här i ska bygga på samma grundpelare som energisamarbetet i EU: ekologisk hållbarhet, konkurrenskraft och försörjningstrygghet. Energiöverenskommelsen säkerställer stora satsningar på förnybart genom de gröna elcertifikaten som den öppnar för en förnyelse av kärnkraften. Historiskt sett har även Socialdemokraterna månat om industrins villkor. Men man blir lite fundersam när man tar del av energidebatten . När energipolitiken debatteras och diskuteras här lämnas oppositionens ledartröja allt som oftast över till ett annat parti, nämligen . Problemet är att har helt andra utgångspunkter. I stället för att fokusera på en konkurrenskraftig energipolitik med låga utsläpp fokuserar på motstånd mot ett enskilt energislag, mot kärnkraften. I stället för att eftersträva låga elpriser är målet att energi ska vara dyrt. I stället för att locka elintensiva företag till , där utsläppen är låga, eftersträvas ett nationellt tak för energiförbrukningen som motverkar svenska arbetstillfällen och skapar högre utsläpp globalt. vill, förutom att avveckla kärnkraften, begränsa både vattenkraften och skogsbruket, det vill säga tillgången till förnybar el och biobränslen. Det går inte att göra dessa tre saker utan att välfärden tar allvarlig skada. En hastig avveckling av kärnkraften skulle medföra en rad negativa konsekvenser: stigande elpriser, minskad konkurrenskraft och färre arbetstillfällen. Vi ser redan de effekterna i , som beslutat att avveckla sin kärnkraft. Där ersätts den bland annat med fossilkraft, som stålverk läggs ned till följd av beslutet. brukar hylla det tyska avvecklingsbeslutet, men tycker verkligen Socialdemokraterna att industriavveckling till följd av höga elpriser är bra? Apropå elpriser är det svenska elpriset normalt lågt jämfört med övriga . Elintensiv industri betalar exempelvis bara en tredjedel av det elpris man betalar i , och övrig industri betalar ungefär hälften. När lyfter fram som ett föredöme ska man därför komma ihåg att landet i princip helt saknar elintensiv industri. Där svensk export domineras av basindustri och verkstadsindustri domineras den danska av livsmedel. förutsättningar går inte att tillämpa på . rena energimix innebär att vi har goda chanser att nå våra klimatmål. Den bidrar dessutom till att locka hit nya investeringar i elintensiv verksamhet. Ett tydligt exempel på detta är den serverhall som byggs av Facebook utanför . Anläggningen kommer att konsumera nära , och det motsvarar av den svenska elanvändningen och ger ungefär 70 jobb när den är klar. Om samma anläggning hade byggts i ett land med den genomsnittliga EU-energimixen skulle det betyda ökade globala koldioxidutsläpp på . Om anläggningen i stället hade placerats i ett land med el enbart från kolkraft skulle utsläppen bli dubbelt så höga, 1 . Det motsvarar utsläppen från 625 000 bilar i . Samtal pågår nu med flera aktörer som vill bygga liknande serverhallar i . Vår uppfattning inom Alliansen är att det är mycket bättre att de anläggningarna placeras här än att de byggs i länder där de bidrar till höga utsläpp. vill däremot sätta ett tak för den svenska energianvändningen. Med ett sådant tak skulle etableringar likt Facebook bli omöjliga i . Tycker ni verkligen att det är bättre att etableringarna sker i andra länder, vilket ger färre jobb här och högre utsläpp globalt? är ett av de länder som har renast elproduktion, och vi placerar oss i EU-toppen vad gäller andelen förnybart. Nära hälften av all el som produceras är förnybar, och Alliansens energiöverenskommelse innebär att vi stärker och fortsätter den utvecklingen. Kärnkraft och vattenkraft, som helt dominerar svensk elproduktion, är bland de energislag som genererar allra lägst utsläpp av koldioxid. Det betyder att vi i producerar el med mycket låga utsläpp jämfört med de flesta andra länder. Vår elproduktion är till klimatneutral. Genom Alliansens energipolitik ökar dessutom det förnybara inslaget. Slutligen vill jag göra en liten kommentar till det som tog upp i sitt anförande tidigare. Hon sade att stödet till det förnybara fortsätter att öka i . Det är ju väldigt positivt att det är så. Jag tror att man kan konstatera en sak till, och det är att skälet till att stödet för det förnybara ökar i är att vi i stor utsträckning inte har ett sådant system som och förordar, med feed-in-tariffer som i . Då skulle det nämligen bli väldigt dyrt för konsumenterna. I har tarifferna fyrdubblats och ligger nu på , omräknat, , och det blir ännu högre . Ett skäl till att det förnybara har starkt stöd i är att man ser att det finns en rimlighet i kostnaderna. tar upp att regeringspartierna tycker väldigt olika, vilket skulle betyda att det är bristande vägledning för de olika aktörerna på marknaden. Men hela poängen med energiöverenskommelsen är just att vi tycker att marknaden ska fälla avgörandet och att vi inte politiskt ska peka ut vilka energislag som ska få finnas eller inte. Givet att de kan bära sig på marknaden ska olika energislag vara tillåtna. Det finns all anledning för hushåll och företag att vara oroade över den hållning som finns hos oppositionspartierna. Ofta är de splittrade i viktiga och avgörande frågor. Men när de står enade är det tyvärr ofta bakom ganska extrema uppfattningar. Detta står i stark kontrast till Alliansen, som står för en ansvarsfull energipolitik med ekologisk hållbarhet, konkurrenskraft och försörjningstrygghet som ledstjärnor. Jag yrkar bifall till utskottets förslag. (Applåder) I detta anförande instämde , , och (alla M) samt (KD). 151 (MP) replik: Vi var nog många som trodde att debatten gick mot sitt slut. Jag finner det mycket intressant att en moderat riksdagsledamot ägnar i princip hela sitt anförande åt att opponera på energipolitik. Det är väldigt smickrande, men jag tycker att det rimliga när det gäller den svenska energibranschen är att diskutera vad den politik som regeringen driver innebär för branschen. Men för att ge svar på några av frågor tror jag att den här replikväxlingen kan vara till lite nytta. Först och främst undrar jag varifrån har bilden av att förnybar energi skulle vara dyr. Jag nämnde i mitt anförande vad som just nu händer i . Där försöker man bygga ny kärnkraft, och kostnaden tycks landa på . Det är mer än dubbelt så dyrt som man trodde när man började bygga. Slutsatsen är att kärnkraftselen kommer att vara dyrare än dagens vindkraftsel. Vi vet också att har tittat på vad det har inneburit för svenska hushåll och företag att vi bygger ut förnybar energi. slutsats är att det är vinstaffär. Att bygger ut förnybar energi är alltså en vinstaffär, eftersom elpriserna sjunker med mer el in i systemet. Har missat den utredningen från ? På vilka grunder intar man ståndpunkten att förnybar energi skulle vara dyr? Jag undrar också om har missat alla de gröna jobb som skapas av förnybar energi. I är det fler människor som arbetar inom förnybar energi än inom bilindustrin. Den europeiska vindkraftsorganisationen räknar med att det inom vindkraften kan skapas mer än en halv miljon arbetstillfällen. Om man är seriös när man som säger att man är intresserad av industrin och företagens villkor, varför misslyckas man då så grovt med att se att det är den förnybara energin som är en av de viktigaste motorerna i just nu för att skapa nya, framtidsinriktade arbetstillfällen? 152 (M) replik: får gärna känna sig smickrad över att jag recenserar och debatterar förslag. Det finns ju reservationer och motioner, och dem tycker jag att vi bör kunna debattera här i kammaren. Det ska ju ändå formulera någon form av alternativ till den politik som regeringen står för. Då är det rimligt att man kan skärskåda den lite grann och visa vad den egentligen står för, särskilt eftersom andra delar av oppositionen tenderar att ansluta sig till era förslag. Du påstår att jag har hävdat att förnybart måste vara dyrt. Det har jag inte alls sagt. Det jag konstaterar är att det som är dyrt är att stänga fungerande energikällor. Att till exempel stänga välfungerande kärnkraft och ersätta den med något annat är dyrare än att fortsätta använda den energi som finns. Det är väl egentligen svaret på den frågan. När det gäller elpriserna skulle jag gärna vilja ha en kommentar från om de svenska elpriserna i jämförelse med övriga . Vi har som sagt låga elpriser i normalfallet. Den elintensiva industrin betalar en tredjedel av elpriserna i , och övrig industri betalar ungefär hälften jämfört med . Ni använder ofta som ett exempel. Du har nämnt att skulle vara ett föredöme. Men förutsättningarna är väl lite olika, eftersom inte har någon elintensiv industri. På vilket sätt menar du att det är relevant att jämföra den danska situationen med den svenska? 153 (MP) replik: Det faktum att två av världens största industrinationer har beslutat att ställa siktet mot helt förnybara energisystem tycker jag säger något om vart den globala utvecklingen är på väg, vad som är konkurrenskraftigt. pratade om energieffektivisering i sitt inlägg. På vilket sätt skulle det gynna den svenska industrin att vi har energislukande processer? Det var inte länge sedan som upptäckte att deras kolleger i producerade exakt samma bil med häften så mycket el. På vilket sätt är det bra och positivt för konkurrenskraften att har en hög elanvändning? Om man har ett intresse av att svenska hushåll och företag ska kunna hålla nere sina elkostnader är det just energieffektiviseringsverktygen som behövs. Men vad gäller dem har regeringen halverat stödet till energieffektivisering sedan man ställde om energipolitiken. Hur skulle ny kärnkraft kunna leverera billig el till svenska hushåll? Vi ser runt om i världen att det, ursäkta uttrycket, är svindyrt att bygga ny kärnkraft jämfört med att bygga de förnybara alternativen. säger att det vore olyckligt att stänga fungerande reaktorer. Här har vi kanske en av de stora skiljelinjerna. Jag anser inte att de svenska kärnkraftverken fungerar särskilt bra. Det gör exempelvis inte heller EU, som gjorde stresstester av alla kärnkraftverk, med slutsatsen att har en av de två farligaste reaktorerna inom EU, nämligen Forsmark, som inte ens skulle klara en timmes elbortfall. Jag anser inte att våra reaktorer är fungerande, och jag och tycker att det är klokare att avveckla ansvarsfullt i stället för att vänta tills det sker en olycka. Vårt förslag är att ställer om fram . Det är ungefär så långt som livslängden för dagens reaktorer. Med politik skulle vi successivt och ansvarsfullt avveckla en reaktor i taget i takt med att det finns alternativ, tills vi kan ha ett säkert energisystem. Med regeringens politik vet vi inte vad som händer. säger att det är snabbavveckling till 2030. Vad skulle en ansvarsfull avveckling av de gamla reaktorerna vara? 154 (M) replik: Om det finns förutsättningar att bygga ny kärnkraft eller ej menar vi inte är ett politiskt beslut, utan den kalkylen får göras av energibolagen. Men man kan konstatera att det byggs en rad kärnkraftverk runt om i världen. Då får man kanske ta de kalkylerna och applicera dem på . Det är svårt att jämföra, eftersom det ser så olika ut med hur elmarknaderna fungerar och annat. Men det byggs kärnkraftverk som levererar el för . Det är det man får jämföra med, men den kalkylen får göras av energibolagen och inte av oss det är lite grann det som är min poäng. Jag tycker också att talet om EU:s tester blir lite av skrämselpropaganda, som väl gärna använder sig av när det gäller just kärnkraft. Hela uppgiften med de här testerna var att man skulle köra dem så hårt och så länge att anläggningen till slut havererade. Hela poängen med testerna var att köra det så långt. Om man inte hade kommit fram till det hade det varit mycket märkligt, för då hade man inte gjort det man skulle. Jag tycker att politik generellt tenderar att gå i fällan att det goda blir det bästas fiende. Det är ingen här som är emot energieffektivisering. Det är ingen som tror att det är dåligt. Jag är tvärtom övertygad om att det är helt avgörande för svensk industri att man kan genomföra bra energieffektivisering även i fortsättningen. Men det står inte i motsats till att vi har gott om välfungerande, utsläppsfri el och kan producera den här . Frågan är alltid vad alternativet är till den el som produceras av till exempel fungerande kärnkraftverk. Om vi har ett överskott kan vi leverera det på nätet till andra länder. Stänger vi ned den kommer den att ersättas av något annat. På marginalen vet vi att det är kolkraftsel som den ersätts av, och det är alltid ett sämre alternativ. Det exempel som jag tog med elintensiva anläggningar, de serverhallar som Facebook bygger, är ett talande sådant exempel. Om anläggningen byggs här jämfört med i ett kolkraftsland sparar vi 1 . Det trodde jag att skulle tycka var bra. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas .) 14 § Fortsatt svenskt deltagande i den internationella säkerhetsstyrkan i (ISAF) Föredrogs sammansatta utrikes- och försvarsutskottets betänkande 2012/13:UFöU1 Fortsatt svenskt deltagande i den internationella säkerhetsstyrkan i (ISAF) (prop. 2012/13:41). 155 (SD): Under punkt 1 avstår jag från att ta ställning. Under punkt 2 yrkar jag bifall till reservation 2 och under punkt 3 till reservation 4. Det innebär att anser att all svensk trupp ska vara ute ur . Vi föreslår samma tak för antal soldater som regeringen för att inte försvåra utrymningen. Bifall till reservation 4 innebär att bistånd inte ska kunna raseras genom den korrupta Karzairegimen utan att biståndet ska gå genom NGO:er, särskilt . Det finns länder vars strategiska läge är ett problem i sig. är ett sådant land. Imperiebyggare har hemsökt området . erövrade området och var det . och det hade området som en spelbricka , och 1979 anföll för att hjälpa de afghanska kommunisterna. ISAF och OEF är i för att hjälpa . Krig och speciellt krigen i närtid har skapat läget som det ser ut i . var från början synonymt med en plats för pashtuner. blev landet fritt från det och fick namnet . Men det är långt ifrån bara pashtuner som bor i . Tadzjiker, hazarer, uzbeker, aimaker, turkmener och balucher är stora grupper av minoritetsfolk. Etniciteten är en stark faktor liksom lojaliteten med den. Det som dock är lika för alla folk i är lidandet. Vardagen innebär att riskera att trampa på en mina eller en blindgångare. Smittsamma sjukdomar är vanliga liksom bristen på friskt vatten. Spädbarnsdödligheten är en av världens högsta i . Medelinkomsten per capita ligger per dag. Eftersom detta är ett medeltal är det svårt att förstå hur de fattiga kan klara sig. och var relativt lyckosamma med hjälpprojekt i landet före anfall 1979. Sjukvården har i stor omfattning slagits sönder av krigen, men biståndsorganisationer har försökt att mot alla odds bistå med kliniker. har gjort en mycket berömvärd insats. När skickar fredsbevarande eller fredsskapande trupp utomlands är det alltid med ett parlament bakom sig och välmenande tankar. Andra deltagande länder är inte alltid lika välmenande. Det finns ett flertal länder inom Nato som har syften helt olika och med inslag av ren cynism. Det finns länder inom Nato som kan gå i krig av egna inrikespolitiska skäl. Det finns länder inom Nato som kan gå i krig för egen ekonomisk . Hur dessa förhållanden påverkar taktiken för krigföring är inte helt givet. Men det verkar som att Natotrupperna får order som inte tar fasta på de lokala omständigheterna eller möjligheten att rädda maximalt med liv. Många fall av internationella fredsinsatser gäller länder som fått sina gränser satta av kolonialmakter. När gränserna är satta för att fylla ett mål för en fordom kolonialmakt men inte för de medborgare som bor där är problemet ett arv från den gamla inkräktaren. När naturliga befolkningsgrupper klyvs av onaturliga gränser eller befolkningsgrupper tvingas till samlevnad som de inte är mogna för kan konflikter bli väldigt svåra att lösa. Det gäller särskilt om det är folk utan utbildning eller erfarenheter av demokrati och mänskliga rättigheter. Jag tror att skulle människoliv kunna räddas om de fredsbevarande insatserna tog mer fasta på att hålla de stridande isär på det sätt som vi minns att de FN-ledda insatserna ofta hade som ett naturligt mål. hette det fredsbevarande insatser och inte fredsskapande insatser. Skillnaden är alltså mellan att hålla isär och att slå ut den ondaste sidan i en konflikt. Att slå ut en sida kan ju leda till omfattande död och lidande. Jag är inte naiv och tror att det alltid går att hålla isär parter i en konflikt, men det borde vara den taktik som man eftersträvar. Även för att hålla isär krävs en stark militär förmåga. Om en fredsbevarande insats inleds med att en spärrlinje sätts upp för att i huvudsak sära de stridande partnerna åt måste också de med vapen som passerar linjen bekämpas. Få skulle passera en sådan linje med tanke på den arsenal som internationella fredsförband har till förfogande. Att rädda så många liv som möjligt borde vara viktigare än att försvara koloniala gränser. Eftersom varje insatt krona i ISAF stärker en negativ trend för trygghet och välfärd i måste insatsen avbrytas. Det som börjat som en hämnd för terrordåd riktade mot har visat sig vara svårt att transitera till en hjälpinsats. Vad händer nu i ? Många är oroliga för ett inbördeskrig. Talibanerna, i stort sett identiska med pashtunerna, vill ha fred för att senare kunna ta kontroll över sin del av eller kanske hela . Det som förut var norra alliansen vill att kriget fortsätter och att så mycket utländsk trupp som möjligt blir kvar för att flytta talibanerna söder- och österut. ISAF:s utbildning av och , nationella armén och nationella polisen, har fört in mycket vapen i landet, och antalet desertörer har varit alarmerande högt. Jag vill här flika in att de svenska trupperna som avlöst varandra i Mazar-e har varit helt fantastiska. Jag har själv sett på plats hur förbanden, trots krig med insurgenter, så mycket det går försöker hjälpa och i alla fall inte förstöra för civilbefolkningen. Men det är inte lätt att få förtroende om man slåss för att vidmakthålla kontrollen åt Karzai och andra krigsherrar. Det återstår nu att se om det finns andra makter som vill hjälpa till att säkra fred i . Det finns definitivt makter som vill ha inflytande, som och , men eftersom det finns så mycket orörda naturtillgångar i landet finns det också andra tänkbara aktörer. är definitivt en. Att alltid agerar för egennytta behöver inte vara en nackdel. Man ska komma ihåg att det inte är bistånd som reser länder utan alltid egenkraft. som affärspartner till skulle kunna vara ett scenario. Hur som helst har ISAF-insatsen varit väldigt dyr. Enligt de uppgifter som jag har är kostnaden i storleksordningen i sin helhet, varav den svenska delen naturligtvis är liten jämfört med de länder som haft de största truppbidragen. Frågan är då: Hade inte det internationella samfundet kunnat ge bistånd med större bestående effekt än operationen ISAF? Brytpunkten mellan positiva spiraler och negativa spiraler är avgörande. Om folken i inte får modern utbildning kommer de inte att kunna lösgöra sig från klansamhället och extrema religiösa dogmer. Då kommer de att kriga och hämnas på varandra i all evighet. Man om folken i skulle få modern utbildning skulle de kunna bygga ett demokratiskt samhälle och även börja bygga fred och säkerhet med sina grannar och internt i landet. Innan anföll och Mujaheddin med stöd bedrev gerillakrig mot ockupanten var ett tryggare land och skulle troligtvis ha kunnat bli än tryggare med tiden om inte krig hade förts på landet utifrån. Då fanns ingenjörer, modernt utbildade hantverkare och läkare. Dessa utgjorde ett hopp för modernisering. Men detta förstördes alltså av krigen med början . Likaså förstördes kvinnornas möjligheter att utbilda sig av talibanernas regim. En sista sak som jag vill ta upp är de omfattande opiumodlingar som finns i . Vi vet att det är svårt att få de afghanska bönderna att frångå denna syssla. Först när har andra starka inkomstkällor via mineralbrytningar, industriproduktion och på detta följande export kommer det att vara möjligt att eliminera opiumodlingarna. I detta anförande instämde (SD). 156 HANS (V):