prot · H00941 · 2012-12-11 00:00:00 — Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 95 S, 94 M, 19 MP, 19 FP, 22 C, 19 SD, 16 KD För res. : 17 V Frånvarande: 17 S, 13 M, 6 MP, 5 FP, 1 C, 1 SD, 2 V, 3 KD UU1 Utgiftsområde 5 Internationell samverkan Punkt 1 Kammaren biföll utskottets förslag. Punkt 2 (Anslagen inom utgiftsområde 5 Internationell samverkan) 1. utskottet 2. res. 1 (MP) 3. res. 2 (SD) Förberedande votering: 20 för res. 1 19 för res. 2 262 avstod 48 frånvarande Kammaren biträdde res. Huvudvotering: 262 för utskottet 18 för res. 1 20 avstod 49 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 95 S, 94 M, 19 FP, 22 C, 16 V, 16 KD För res. 1: 18 MP Avstod: 19 SD, 1 V Frånvarande: 17 S, 13 M, 7 MP, 5 FP, 1 C, 1 SD, 2 V, 3 KD 9 § Beslut om ärenden som slutdebatterats SfU2 Utgiftsområde 8 Migration Punkt 1 (Anslagen inom utgiftsområde 8 Migration) 1. utskottet 2. res. 1 (SD) Votering: 263 för utskottet 19 för res. 1 19 avstod 48 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 95 S, 94 M, 17 MP, 19 FP, 22 C, 16 KD För res. 1: 19 SD Avstod: 2 MP, 17 V Frånvarande: 17 S, 13 M, 6 MP, 5 FP, 1 C, 1 SD, 2 V, 3 KD Punkt 2 (Barn i asylprocessen) 1. utskottet 2. res. 2 (S) Votering: 185 för utskottet 95 för res. 2 21 avstod 48 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 94 M, 15 MP, 19 FP, 22 C, 19 SD, 16 KD För res. 2: 95 S Avstod: 4 MP, 17 V Frånvarande: 17 S, 13 M, 6 MP, 5 FP, 1 C, 1 SD, 2 V, 3 KD Punkt 5 (Ensamkommande barn) 1. utskottet 2. res. 8 (S) 3. res. 9 (SD) Förberedande votering: 95 för res. 8 19 för res. 9 187 avstod 48 frånvarande Kammaren biträdde res. Huvudvotering: 186 för utskottet 95 för res. 8 19 avstod 49 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 93 M, 19 MP, 19 FP, 22 C, 17 V, 16 KD För res. 8: 95 S Avstod: 19 SD Frånvarande: 17 S, 14 M, 6 MP, 5 FP, 1 C, 1 SD, 2 V, 3 KD Punkt 6 (Mottagande av asylsökande) 1. utskottet 2. res. 10 (S) 3. res. 11 (SD) 4. res. 12 (V) Förberedande votering 1: 19 för res. 11 18 för res. 12 261 avstod 51 frånvarande Kammaren biträdde res. Förberedande votering 2: 97 för res. 10 19 för res. 11 185 avstod 48 frånvarande Kammaren biträdde res. Huvudvotering: 170 för utskottet 95 för res. 10 36 avstod 48 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 94 M, 19 MP, 19 FP, 22 C, 16 KD För res. 10: 95 S Avstod: 19 SD, 17 V Frånvarande: 17 S, 13 M, 6 MP, 5 FP, 1 C, 1 SD, 2 V, 3 KD Punkt 8 (Offentligt biträde) 1. utskottet 2. res. 14 (V) Votering: 283 för utskottet 17 för res. 14 49 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 95 S, 93 M, 19 MP, 19 FP, 22 C, 19 SD, 16 KD För res. 14: 17 V Frånvarande: 17 S, 14 M, 6 MP, 5 FP, 1 C, 1 SD, 2 V, 3 KD Övriga punkter Kammaren biföll utskottets förslag. MJU5 Nya regler för industriutsläpp Kammaren biföll utskottets förslag. 10 § Beslut om ärenden som slutdebatterats vid dagens sammanträde NU10 Låneram för 1. utskottet 2. res. (MP) Votering: 281 för utskottet 19 för res. 49 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 95 S, 94 M, 19 FP, 22 C, 18 SD, 17 V, 16 KD För res. : 19 MP Frånvarande: 17 S, 13 M, 6 MP, 5 FP, 1 C, 2 SD, 2 V, 3 KD NU1 Utgiftsområde 24 Näringsliv Punkt 1 (Näringspolitikens inriktning) 1. utskottet 2. res. 1 (S) 3. res. 2 (MP) 4. res. 3 (SD) 5. res. 4 (V) Förberedande votering 1: 19 för res. 3 18 för res. 4 264 avstod 48 frånvarande Kammaren biträdde res. Förberedande votering 2: 19 för res. 2 19 för res. 3 263 avstod 48 frånvarande Talmannen konstaterade att lika röstetal uppkommit. Utgången skulle avgöras genom lottning. Talmannen anmodade (M) och (S) att fungera som kontrollanter vid lottningen samt (M) att förrätta lottningen. Den upptagna lottsedeln visade ett nej och kammaren hade således antagit res. Förberedande votering 3: 95 för res. 1 19 för res. 3 187 avstod 48 frånvarande Kammaren biträdde res. Huvudvotering: 151 för utskottet 94 för res. 1 55 avstod 49 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 94 M, 19 FP, 22 C, 16 KD För res. 1: 94 S Avstod: 19 MP, 19 SD, 17 V Frånvarande: 18 S, 13 M, 6 MP, 5 FP, 1 C, 1 SD, 2 V, 3 KD Punkt 2 () 1. utskottet 2. res. 5 (MP, S, V) Votering: 169 för utskottet 131 för res. 5 49 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 93 M, 19 FP, 22 C, 19 SD, 16 KD För res. 5: 95 S, 19 MP, 17 V Frånvarande: 17 S, 14 M, 6 MP, 5 FP, 1 C, 1 SD, 2 V, 3 KD Punkt 3 (Aktiebolaget och ) 1. utskottet 2. res. 6 (S, V) Votering: 187 för utskottet 113 för res. 6 49 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 94 M, 17 MP, 19 FP, 22 C, 19 SD, 16 KD För res. 6: 95 S, 1 MP, 17 V Frånvarande: 17 S, 13 M, 7 MP, 5 FP, 1 C, 1 SD, 2 V, 3 KD Punkt 4 Kammaren biföll utskottets förslag. Kammaren beslutade på förslag av talmannen att ajournera förhandlingarna till . 11 § (forts. från 7 §) Kultur, medier, trossamfund och fritid (forts. KrU1) 111 i (S) replik: När det har varit två timmars uppehåll är det lite svårt att komma ihåg vad sade i talarstolen och vilka repliker man hade. För att inte bli anklagad för att flörta med någon, vilket togs upp i den förra debatten, vill jag säga att det här inte är någon flört utan en fråga till . Det gäller Kulturarvslyftet. tyckte att jag inte hade läst noga i betänkandet. Jag tycker att jag har läst noga. Jag har dessutom sett sammanställningen från . I den kan jag inte se att det är 400 anställningar. Det står att det har kommit in ansökningar till ca 440 anställningar, men det finns inte så många anställningar . Det är viktigt att vi pratar om hur många anställningar det har blivit av Kulturarvslyftet. Som jag hävdade i mitt anförande är det inte av det som var målet. Är och nöjda med det resultatet? Hur få procent skulle det vara för att skulle säga att detta är ett misslyckande? 112 (FP) replik: Det finns anledning för mig, och Alliansen att säga att vi inte är nöjda med detta. Vi hade prognostiserat en helt annan utveckling. tror jag att det finns anledning för oss alla att vara lite ödmjuka. Det här är inte bara en fråga om antal människor utan det handlar om att varje människa är en stor seger. Detta vänder sig till en grupp som har haft väldigt svårt att ta sig in på arbetsmarknaden. Det är därför vi har Kulturarvslyftet. Det är inte för att gömma undan arbetslöshet eller räkna procentenheter utan för att se till att hjälpa en grupp människor som står långt från arbetsmarknaden att få en bra sysselsättning och dessutom se till att vi får bra saker gjorda på kulturarvsområdet. Varje människa är ett lyckande, även om det inte blir av den dimension som vi hade hoppats på. Jag tror att jag talar för alla allianspartier när jag säger att vi följer detta noga. Vi funderar också på hur det kan bli bättre. Om det visar sig att det inte blir bättre måste vi naturligtvis fundera på hur det kan bli bättre. Det är viktigt att se till att hjälpa människor som står långt från arbetsmarknaden att ta sig in på arbetsmarknaden med åtminstone en fot och att se till att underlätta för de verksamheter inom kulturarvssektorn som detta berör. Att säga att man inte ska vara nöjd och därför dra ned det till är en logisk kullerbytta som Socialdemokraterna gör som jag inte förstår mig på. Jag hade förstått om ni hade sagt att det här inte har kostat så mycket pengar som vi trodde och att det har inte gett så stor effekt som vi trodde och därför plussar vi på med en annan arbetsmarknadsåtgärd för att hjälpa både dem som står nära arbetsmarknaden och dem som står långt från arbetsmarknaden. Ert svar är att vi lägger ned det som hjälper dem som har det allra kärvast och satsar på någonting helt annat. Varför gör ni inte både och? 113 i (S) replik: Det är ju precis det vi gör. Dels ser vi att Kulturarvslyftet inte har nått upp till det mål som man hade satt. Vi var inte emot det här när man startade det inför förra årets budget. När vi ser resultatet kan vi inte bara sitta lugnt i båten och tycka att det ska fortsätta. Därför lägger vi fram ett konkret förslag som säger att vi gör ett nytt Accessprojekt i stället. Det vänder sig till en helt annan grupp; det är jag fullt medveten om. Vi vet att det skulle generera arbetstillfällen för en stor grupp människor in på kulturarbetsmarknaden. Det skulle också höja kvaliteten på kulturinstitutionernas verksamhet. Med det säger jag inte att vi vänder ryggen till den grupp som Kulturarvslyftet vänder sig till. Vi har mängder av andra förslag i våra budgetalternativ. Vi lyfter bland annat upp föreningsjobben. Vi avsätter pengar till 5 500 personer att jobba med föreningsjobb. Det är ett exempel. Det finns fler. Vi har en aktiv utbildnings- och arbetsmarknadspolitik. Vi accepterar inte att Arbetsförmedlingen skickar tillbaka till staten för att man inte har använt pengarna i en situation där vi har nästan 8 procents arbetslöshet. Hur tänker och när Arbetsförmedlingen skickar tillbaka pengar som är avsatta för att den här gruppen och andra ska komma in på arbetsmarknaden? Man sitter lugnt och tycker: Vi skickar tillbaka de här pengarna in i statskassan. Det är väl inte att ta ansvar för att få ned arbetslösheten och se till att människor kommer i arbete? 114 (FP) replik: Alliansregeringen bedriver en aktiv arbetsmarknadspolitik. sade Socialdemokraterna att vi var alldeles för expansiva i vår finanspolitiska strategi, att vi lade för mycket pengar i budgeten och hade för stora utgifter. Därför ville ni skära ned utgifterna och minska den expansiva tendensen i statsbudgeten. Ni tyckte att vi gjorde för mycket. gör vi för lite. Jag tror att sanningen är att oavsett vad vi gör är ni emot det. Jag tror att vi måste fundera tillsammans ganska många. Det kom en prognos från Arbetsförmedlingen som visar att arbetslösheten tenderar att öka , och att den kommer att fortsätta att öka också 2014. Det obehagliga är att arbetslösheten dessutom ökar i just de grupper som vi pratar om när det gäller Kulturarvslyftet, nämligen de grupper som står långt från arbetsmarknaden. Här behövs det mycket kreativitet och funderingar. Oavsett vilken färg regeringen har haft har man haft svårt att hjälpa den här gruppen att få jobb. Det handlar om ungdomar som skolan har misslyckats med att hjälpa till fullgoda resultat. Det handlar om människor som är födda utomlands och har svårt att ta sig in på svensk arbetsmarknad av olika skäl. Det handlar om människor med funktionsnedsättning som ofta är de som får gå först från arbetsmarknaden när det blir kärvt. De grupperna riskerar att öka i omfång när vi går in i en tuffare arbetsmarknad. Vi måste alla hjälpas åt att fundera på hur vi underlättar för dessa människor att få in en fot på arbetsmarknaden. Kulturarvslyftet är ett svar på frågan. Vi är inte nöjda med hur det har utvecklats , men vi tror att vi kan fortsätta att förbättra situationen, inte minst för att det är viktigt att se till att den här gruppen får så många chanser som möjligt. 115 (MP) replik: Det har gått höll sitt anförande, men jag har bestämt för mig att det var många kloka ord. Jag känner stor oro för regeringens kultursatsningar när det gäller barn och unga. Jag har ungefär samma fråga som jag hade till kulturministern. Regeringen består ju av fyra partier och ni har möjlighet att påverka politiken på många områden. För barn och unga är utbildning en stor del av livet. Jag ser att det finns en mycket stor skillnad när det gäller hur man ser på kulturens möjligheter för barn och unga. Jag nämnde förut för kulturministern att jag ser att hon vill göra satsningar för barn och unga när det gäller Skapande skola. Men jag ser också att denna regering har en utbildningsminister som jag upplever har en lite annan agenda. Jag nämnde till exempel den estetiska verksamheten. Jag ser också att bibliotekslagen missade målet ganska ordentligt. Den tog inte fasta på att det viktigaste var en människa inom biblioteksverksamheten som kan lotsa och som kan vara den som kan hjälpa till när det gäller hur man kritiskt granskar den information som man möter. Jag ställer denna fråga till också eftersom jag inte tror att vi kan tala om kulturpolitik bara utifrån detta perspektiv. Det handlar om att detta grundläggande griper in hos oss människor redan i tidig ålder på ett mycket bredare plan. 116 (FP) replik: Låt mig börja bakifrån och säga att jag tycker att och har gjort ett mycket intressant arbete när det gäller biblioteksfrågan . Jag vill verkligen gratulera till det. Även om jag inte håller med om alla slutsatser tycker jag att det är mycket bra att hon lyfter fram denna fråga och fokuserar på den. Frågan om skolbibliotek har legat i bibliotekslagen. Det gör den fortfarande. Men det som alliansregeringen nu har gjort det gjorde inte den rödgröna majoriteten är att i skollagen skriva in krav på att det ska finnas skolbibliotek. Däremot håller jag personligen med om, jag tror att jag också kan tala för mitt eget parti, att ett bibliotek inte är ett bibliotek om det inte också finns en människa där som har bibliotekariekompetens. Jag följer rätt noga de utvärderingar som görs av Skolinspektionen av skolbiblioteksverksamheten runt om i landet. Jag är inte nöjd med hur läget är. När det gäller estetiska inslag i skolan finns det ett ökat intresse för de estetiska ämnena i skolan. Det märker vi på söktrycket. Vi vet också att svenskämnet byggs ut. Även litteraturundervisningen byggs ut. Historia blir nu ett kärnämne. Detta innebär att kulturarvsfrågor kommer i fokus eftersom både svenska och historia har kulturarvsinslag i sina ämnesplaner. Vi har Skapande skola som byggs ut, och vi har på många olika sätt aktiva kampanjer både från kulturministern och också från utbildningsministern för att skapa ett ökat intresse för läsandet. är just nu ute på en lästurné där han på olika sätt försöker stimulera till ökad läsning i de tidiga årskurserna. Det är inte bara en fråga om estetiska uttryck eller om kulturpolitik, utan det är också en central fråga hur man ska få fler människor att lyckas i skolan. Jag ska avsluta med en fråga. Scenkonstpensionerna har varit centrala i denna debatt. Vad tycker är skillnaden mellan oppositionen och Alliansen när det gäller scenkonstpensionerna? 117 (MP) replik: Jag börjar också bakifrån. Jag tycker att det skulle ha kommit ett förslag . Det var en ambition, om jag förstod det rätt. Det är också därför som vi har skrivit denna reservation, och jag förväntar mig att det kommer att hända någonting. Om det inte händer någonting får vi naturligtvis fortsätta att driva frågan. Jag vet att detta är angeläget även hos er. Men det är också vår uppgift att se till att denna fråga inte försvinner. Det har hänt förut, och det kommer att hända igen om vi inte försöker hitta gemensamma former för att lösa detta. När det gäller inlärning lär vi in på olika sätt. Det finns visuell inlärning, auditiv inlärning, kinestetisk inlärning och så vidare. Detta tror jag att känner igen. När vi talar om människor med funktionshinder och så vidare vill vi använda alla sätt att lära in. Men i dagens skolpolitik finns det inte med riktigt. Det tycker jag är mycket märkligt. Det är oerhört viktigt att vi ger barn och unga alla sätt och möjligheter att lära in. Många av oss vet att de flesta sätt som vi använder för att lära in är en kombination av detta att vi kan känna, höra och se, alltså att vi tar in på olika sätt. Därför är kulturen otroligt viktig i barns och ungas liv. Det är också därför som jag tror att vi gemensamt måste se till att dessa möjligheter finns. När det gäller skolbibliotek var jag i i går. Då besökte jag ett litet nybyggt skolbibliotek som är integrerat med ett folkbibliotek i en bygd som heter . Här hade man otroliga möjligheter för bygden och för skolan. Även i lyfte man fram hur mycket kultur som finns i denna kommun och som man inte alltid tänker på. I och med att man har så otroligt många kulturarbetare är man också mån om att det finns trygghetssystem för dessa människor. Där är arbetslösheten mycket låg. Det tror man hänger ihop med att det finns otroligt mycket kulturengagemang hos människor och verksamhet inom detta område. 118 (FP) replik: Lokalt kulturintresse och engagemang är viktigt av flera skäl, inte minst för att skapa social sammanhållning i ett samhälle, vilket inte minst amatörkulturen bidrar till på olika sätt. Det finns i skolan ett stort utrymme för olika lärstilar. kan man tycka att det beror lite väl mycket på vilken lärare som är i skolan för tillfället. Men den långsiktiga trenden har varit att man snarare har nedvärderat lärarnas status och ifrågasatt lärarens uppdrag att förmedla kunskap. På något sätt tror jag att vi också måste vara mycket tydliga med att det finns en anledning till att vi har en skola, och det är det finns vuxna där som kallas lärare och som vet något mer än eleverna. Då måste också lärarna få vara med och planera lektionerna och ibland kanske till och med leda lektionerna. Jag ställde en fråga om scenkonstpensionerna därför att jag tycker att det under debatten har varit en skarp ton i denna fråga. Det finns inte täckning för denna skarpa ton i reservationen. Det som står där och som påstås skilja reservanterna från Alliansen är att man vill att regeringen möjligt återkommer med förslag för att lösa problemen med scenkonstpensionerna. Det är inte särskilt skarpt, och det är framför allt inte särskilt skarpt om man sätter det i relation till de skarpa ord som har framförts under denna debatt. Jag tycker också att man möjligt bör lösa frågan om scenkonstpensionerna. Det tycker Alliansen, regeringen och parterna också, vilket talar för det som står i regeringens budgetproposition, nämligen att detta nu ligger hos parterna att lösa. Men det är klart att också politiken måste vara behjälplig innan man hittar denna lösning. 119 PER LODENIUS (C): För mig personligen är kulturen viktig. Jag har i mitt arbete fått se vilken betydelse kulturen har för att vi ska kunna leva ett gott liv. Inte minst då jag hade förmånen att få jobba med dansen, som danslärare såväl för barn som för vuxna, och då inte minst med alla de elever och klasser från särskolan som jag dansade med. Jag fick i mitt liv se och uppleva hur viktigt kulturutövande är för hälsa, glädje och utveckling. var det dans jag jobbade med. Men jag har hört samma reaktion från kulturarbetare inom andra genrer. Men hur tillgänglig är kulturen? Hur tillgänglig är den för personer med funktionsnedsättning? Hur tillgänglig är kulturen i olika delar av , och vilka är det som får tillgång till kulturen? För att få lära mig mer om detta har jag rest runt i vårt land. Jag har gett mig ut på en kulturtillgänglighetsturné. Till min hjälp har jag haft kulturnätverk, ett nätverk av centerpartister verksamma inom kultursfären på olika sätt över hela vårt land. Det är medlemmar från detta kulturnätverk som har arrangerat alla de kulturbesök som jag har fått vara med om på denna turné. Med hjälp av sin lokalkännedom och kontakter har de visat mig många goda exempel på hur man gör kulturen tillgänglig i olika delar och på olika sätt runt om i vårt land. Men vad jag också sett är att det finns många kulturverksamheter i vårt land som orättvist ses som regionala angelägenheter. Det kan handla om hur man på ett pedagogiskt och metodiskt sätt levandegör historia för skolklasser och andra grupper, vilket man har gjort exempelvis vid . Det är en metodik som rönt intresse internationellt. Det kan handla om att vårda unika och rika populärmusikhistoria, vilket man gör vid i . Men vems ansvar är moderna musikhistoria? Är det regionens, eller är det egentligen inte en nationell angelägenhet? Det kan också handla om att ta fram en modell för att ge alla som jobbar inom en kulturinstitution kunskap och utbildning om tillgänglighet för personer med funktionsnedsättning. Det gör man hos Scenkonstbolaget i med projektet mötas om tillgänglighet. Jag skulle kunna fortsätta att räkna upp många fantastiska och angelägna kulturverksamheter och kulturprojekt som finns och pågår runt om i vårt land. Jag kan konstatera att det finns många verksamheter med verklig nationell spetskompetens runt hela landet, kompetens som skulle kunna spridas till fler om man fick möjlighet till det. Jag kan också konstatera att all nationell expertis inte måste vara placerad här i vår huvudstad. På min resa har jag träffat så många fantastiska människor som arbetar med att göra kulturen tillgänglig. Jag har träffat ideella föreningar som uträttar storverk och institutioner som med stor insikt välkomnat även ovana kulturbesökare in i kulturens värld. Vi har exempelvis Panikteatern, som turnerar bland bygdegårdarna i vårt land. Det är en professionell teaterensemble som ser mötet med publiken och mötena som sker i publiken som en lika viktig del som själva teaterföreställningen. Det är en professionell teater som bidrar till sammanhållning och fest i bygden, som skapar en tro på sin bygd och en vilja till utveckling i stället för avveckling. Vi har teater i , som förutom dans- och teaterföreställningarna driver ett mentorsprojekt där teaterns skådespelare och dansare är mentorer för ungdomar från området. Det har också lett till att ungdomar har hittat en roll i kulturellt skapande och en inriktning bort från den väg som annars med stor sannolikhet hade kunnat leda mot utanförskap. I stället har man alltså hittat mening i sin tillvaro genom dansen och teatern. Mycket kulturell verksamhet är riktad mot barn och ungdomar. Det tycker jag är en viktig och rätt prioritering. Vi kan också konstatera att satsningen på är framgångsrik. Skapande skola är en investering som betyder mycket. Den ger möjlighet för barn och ungdomar i skolan att utvecklas och få mer kunskap, inte bara inom det specifika kulturområdet man arbetar med, utan hela skolarbetet påverkas i en positiv riktning. Kultur i skolan skapar också ett bättre arbetsklimat. Dessutom skapas arbetstillfällen för kulturarbetaren, som man får sprida och dela med sig av sin kunskap och sitt skapande. Att nu utöka Skapande skola till att också gälla förskoleklass är helt rätt. kan jag se hur Skapande skola är en verksamhet som finns från förskoleåldern via och vidare genom gymnasieskolan. Kulturen är en resurs som vi inte har råd att hålla utanför vår skola. Kulturen behöver dock göras tillgänglig på flera plan. får i budgeten resurser för att kartlägga hur digital teknik kan användas till att göra kulturen tillgänglig för personer med funktionsnedsättning. Det är en satsning jag med intresse kommer att följa, och jag har på min resa runt omkring i sett många bra exempel där man använder den digitala tekniken. För mig och är det också viktigt att göra kulturen tillgänglig över hela vårt land, till exempel genom satsningen på digitalisering av landsortsbiografer. Att då enbart satsa på vuxna i känns som ett lite förlegat koncept. Jag tänker nu på Socialdemokraternas förslag om fri entré till statliga museer, som till största delen finns just i . Vi ska också komma ihåg att det är fri entré till dessa museer för barn och ungdomar upp till . Vad är svensk kultur? Var går gränsen för när kulturen blir svensk? Hur svensk är egentligen ? Jag menar alltså , en ursvensk folkparksartist som hämtat sin inspiration och sin stil från den amerikanska rocknroll-traditionen, som i sin tur tagit sitt avstamp i den afro-amerikanska kulturen. Finns det någon som kan säga emot att , eller , är en äkta svensk kulturinstitution? Hur svensk är en av vårt lands främsta folkmusiker, Ale ? Han är en musiker som levandegör, utvecklar och sprider den svenska folkmusiken. Inte minst gör han det genom sitt samarbete med musiker från olika delar av vår värld.