prot · H00941 · 2012-12-11 00:00:00 — Vi tror att det är det som är den långsiktiga lösningen. säger vidare att man skulle kunna sälja det om det blev lönsamt, men då bortser från att det faktiskt har funnits köpare som har varit intresserade av att köpa redan i det skick som det är och då riskera bolagets pengar i stället för att riskera skattebetalarnas pengar. Vi tycker att det är oansvarigt mot skattebetalarna att avvisa sådana förslag och i stället fortsätta att riskera skattebetalarnas pengar. Det blir intressant att följa den här följetongen framöver. Vi får se hur det dröjer innan vi står här igen och för nästa debatt om SAS och det finns förslag igen på att vi ska gå in med olika former av garantier, ägartillskott eller nya skattepengar. Det ska bli intressant att se hur de borgerliga partierna ställer sig i frågan när den kommer upp nästa gång. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under 10 §.) Föredrogs näringsutskottets betänkande 2012/13:NU1 Utgiftsområde 24 Näringsliv (prop. 2012/13:1 delvis). 17 (S): behandlar vi näringsutskottets betänkande NU1 utgiftsområde 24 Näringsliv. Det är en mycket viktig debatt då det gäller framtidens näringsliv men viktig även utifrån det rådande konjunkturläget. Som vanligt numera kan jag konstatera att näringsministern tyvärr inte är i kammaren heller när vi ska debattera och diskutera en så viktig fråga för svenskt näringsliv. Jag vill, herr talman, inledningsvis yrka bifall till våra reservationer nr 1, nr 5 och nr 6. kunde vi ta del av vad teknikföretagen säger: Industrins produktion rasar . Det viker nedåt för ordervolym, produktion och efterfrågan på personal. barometer för november säger: Barometerindikatorn föll närmare sju enheter och indikerar att tillväxten i svensk ekonomi är betydligt svagare än normalt. Liksom bidrog alla sektorer i näringslivet negativt . Småföretagarbarometern visar att småföretagarkonjunkturer fortsätter att dämpas för andra mätningen i rad. Den samlade indikatorn sjunker till 48 från 63 . Det är en större nedgång än vad företagen förutsett. Det är dystra rapporter från näringslivet, och vi från politiken kan inte stå bredvid och titta på. Det Alliansen föreslår i sitt budgetalternativ är en bolagsskattesänkning från till 22, till en kostnad av 16 miljarder. På lång sikt kanske det här eventuellt kan vara lönsamt, särskilt för de större företagen. Men för de svenska småföretagen behövs det helt andra åtgärder för att det ska ge resultat här och . I en annan proposition som kom till talas det om snabba betalningar. Man ska kunna göra överenskommelser om längre betalningstider. Det är också någonting som gynnar just de stora företagen och kanske inte de små, vilket nog tål för majoriteten här i kammaren att fundera över eftersom det är småföretagen som står för de flesta jobben i landet. Med lägre vinster i småföretagen har en bolagsskattesänkning ingen större betydelse för småföretagen, vilket kan vara värt att notera. Vi socialdemokrater föreslår att arbetsgivarens kostnadsansvar för andra sjuklöneveckan tas bort. Det skulle kunna betyda att många skulle våga utöka sin verksamhet genom att anställa ytterligare en person. kanske man avstår just på grund av sjuklöneansvaret. I praktiken betyder vårt förslag att vi tar bort ansvaret för dag 8 till dag 14, det till en kostnad på 1 ½ miljard bara för att visa att det kan vara skillnad beroende på vilka åtgärder som vidtas för företagen men också vilka kostnader de har och vad som stimulerar mest. Vidare har man från Alliansens sida beslutat att införa ökade möjligheter för läxhjälp. Förvisso kan det skapa några enmansföretag och kanske några enstaka småföretag, men det är knappast det som bygger landet starkt. Möjligtvis gagnar det några elever vars föräldrar har råd att köpa denna tjänst. Vi socialdemokrater tror på en politik som på ett sammanhållet sätt kan möta de utmaningar vi står inför med en arbetslöshet på mot bakgrund av att varslen bara landade på 10 260 personer. 25 av dem är mina arbetskamrater på den fönsterfabrik där jag har min anställning. För dem skulle en satsning inom byggsektorn naturligtvis betyda oerhört mycket inte bara för dem utan även för väldigt många andra som är varslade och snart går ut i arbetslöshet. Jag träffade en kvinna som är uppfinnare. Hon sade till mig att det här med varsel och arbetslöshet också kan betyda att man vågar ta ett steg till något nytt. Det kan förvisso vara sant. Vi vet att för en del av dem som går ut i arbetslöshet kommer det att få katastrofala följder. Att våga ta steget och kanske bli uppfinnare kräver att vi har trygga system och även stödsystem så att man just vågar och får möjligheten. Jag kan känna att det saknas i , särskilt vad gäller fristående uppfinnare. Det saknas också prioritering av detta i regeringens budget. Vi socialdemokrater har ett förslag om nyföretagargaranti som får betydelse för den som är uppfinnare eller bär på en idé, precis som för P-O. Han är en vanlig industriarbetare som kom på en idé som gör att man skulle kunna öka brandsäkerheten. För honom som har problem med säkerhet och inte har ett stort kapital skulle vår nyföretagargaranti kunna vara en hjälp att kunna starta och driva företag och växa. Vår nyföretagargaranti bygger på att staten går in med säkerhet tillsammans med banken. har flera tunga besked kommit om att forsknings- och utbildningsjobb lämnar framför allt de svenska storstadsregionerna. har regeringen lagt ned de samarbetsprogram som vi har och skjutit upp eventuella samarbeten och hävdar att näringslivet är ett särintresse, vilket kan vara ganska så förvånande. Det svenska innovationsarbetet bör lyftas upp till högsta politiska nivå, anser vi socialdemokrater. Det bör prioriteras. Detta kommer i sitt anförande att utveckla vidare. Vidare krävs det i det läge som vi är i just nu ökade exportfrämjande åtgärder. Det är också något som vi har med i vårt budgetalternativ. Vi tror att det är nödvändigt för det lilla landet att få möjlighet att komma ut på nya marknader. Man kan ställa sig frågan angående export: Kan man sälja svenska gamla trasmattor på export? Fundera på det ! Jag tror att alla som sitter här i kammaren har en trasmatta hemma, även om ni inte har den liggandes på golvet. Den kanske ligger i ett förråd någonstans med någonting insvept i som man är rädd om eller används vid något annat tillfälle där man ska utföra någonting. Det finns ett genuint intresse runt om i världen för konsthantverket som kvinnorna har utfört under i vårt land, svenska trasmattor. Det kan man faktiskt jobba med på export. Den affärsidén krävde att det kom en dansk kvinna och bosatte sig i , men hon är inte ensam om att bära på idéer. Just därför är det viktigt att vi satsar på exportfrämjande åtgärder och att vi gör det runt om i våra län, så att det är nära till den som bär på en idé för att han eller hon ska kunna tala med någon som kan hjälpa en på traven. Utöver detta har vi i vårt budgetalternativ satsningar på besöksnäringen, på kapitalförstärkning vad gäller inkubatorsprogram och också på . Men tiden här i kammaren medger inte att jag går igenom de förslagen lika grundligt. Avslutningsvis, herr talman, vill jag säga att är ett unikt land. Svenskarna är kunniga, kreativa och öppna för omvärlden. finns en möjlighet att bygga ett framgångsrikt, jämlikt, jämställt och hållbart samhälle. För att nå dit behöver dock bli betydligt mer framgångsrikt på en central punkt, jobbskapande. Här har , trots den starka ekonomin, lyckats sämre än jämförbara länder . Låt oss se till att stimulera marknaden. När vi stimulerar marknaden växer välfärden, och då kan vi också satsa på våra trygghetssystem. Det är trygga människor som vågar. 18 (MP): Det går bra för , i alla fall om man lyssnar till regeringen. Självklart är det så att vi har det mycket bättre i än vad man har på många andra håll i världen, men sett till vårt lands tidigare utveckling har mycket försämrats vid makten. Från att ha varit ett föregångsland på många områden har flera länder gått om oss. Det gäller resultaten i skolan och social och ekonomisk välfärd. Och inte minst märker vi av en infrastruktur med bristande funktion. Investeringskvoten i är låg, och våra satsningar på forskning och utveckling är på väg ned medan andra länder satsar alltmer. Liksom resten av världen behöver vi dra vårt strå till stacken för att minska vår klimatpåverkan och utarmning av den biologiska mångfalden, men även där har vi tappat i rankningslistorna som jämför olika länders klimat- och miljöarbete. står inför stora utmaningar med ökande arbetslöshet, allt fler långtidsarbetslösa och fler unga än någonsin utan arbete. Jag skulle inte lika enkelt som regeringen säga att det går bra för . Men, herr talman! Det skulle kunna gå bättre. Visst är det så att vi befinner oss i en lågkonjunktur och i av stor ekonomisk oro. Varslen har duggat tätt i landet och allt fler människor känner osäkerhet . Desto viktigare blir då de mått och steg som regering och riksdag vidtar. behöver en näringspolitik som gynnar en långsiktigt hållbar utveckling, skapar förutsättningar för nya jobb och ger framtidstro. Vår uppgift i och regeringens uppgift måste vara att skapa förutsättningar för de svenska företagen att utvecklas och bli världsledande. Genom att ligga i framkant och erbjuda tjänster och varor som svarar mot samhällets behov och utmaningar och minskar vår klimatpåverkan och genom att värna den biologiska mångfalden och miljön kan svensk industri behålla konkurrensfördelar och vara attraktiv på den globala marknaden. Det skapar förutsättningar för fler arbetstillfällen. Också vår omvärld behöver de varor som vi behöver. Ett fungerande näringsliv, företag och en livskraftig industri behöver också fungerande transporter. Vi är alla medvetna om de stora bristerna i det svenska järnvägsnätet. Därför är satsningar på ökade resurser till drift och underhåll av järnvägsnätet och nyinvesteringar av avgörande betydelse för näringslivet och svensk industri. behöver också andra offentliga gröna investeringar som leder till jobb och stärkt konkurrenskraft. föreslår ett industripaket innehållande bland annat en grön innovationsfond, ökad tillgång till riskvilligt kapital till demonstrations- och pilotanläggningar och halverade arbetsgivaravgifter för forskningsintensiva unga företag. Genom den gröna innovationsfonden vill vi stimulera forskning i syfte att utveckla nya miljöanpassade produkter, produktionstekniker och systemlösningar. En svensk satsning på fler demonstrations- och referensanläggningar är också en av de mest angelägna insatserna för att stimulera svenska miljöteknikföretag att både växa och utvecklas. En sådan satsning har goda effekter i hela kedjan från forskning till export och bidrar dessutom till en långsiktig ackumulering av kompetens, investeringar och referenser i . vill också stödja industrin i att energieffektivisera och minska sitt beroende av fossila bränslen. Vi bedömer att det är fullt möjligt att fortsätta med de lyckade PFE-programmen och föreslår också inrättande av ett nytt program, PFO, riktat mot fossila bränslen. Regeringen säger sig ta sin utgångspunkt i företagens vardag. Det tycks dock inte ha lett till några större förbättringar för majoriteten av , de små företagen. förslag gynnar både stor industri och små och medelstora företag. Vi vill att det ska bli enklare att starta och driva företag. Företagens villkor behöver förbättras. Det vill vi göra genom att sänka bolagsskatten, sänka kostnaderna för att hålla anställda och minska företagens administrativa börda. Vi vill bland annat samordna myndigheternas informationsinhämtning och slopa sjuklöneansvaret för företag med upp till 10 anställda. Svensk industri behöver konkurrenskraftiga skatter. Vi stöder därför regeringens sänkning, delvis, av bolagsskatten, men de positiva effekterna blir inte lika stora för de små företagen. Där är kostnaden för att hålla anställda mer betungande. En generell sänkning av arbetsgivaravgiften och dessutom en riktad sänkning till de allra minsta företagen, som föreslår, är tillsammans med ett slopat sjuklöneansvar mer efterfrågade reformer hos flertalet företag i än regeringens bolagsskattesänkning. För att ekonomi ska kunna fortsätta att utvecklas och skapa nya jobb behövs även en större trygghet på arbetsmarknaden och fungerande socialförsäkringar. Trygga människor vågar i större utsträckning byta jobb, vilket gynnar rörligheten på arbetsmarknaden och företagens förutsättningar att hitta den arbetskraft de behöver. I de samtal som jag har fört med många företagsledare är det oron för att inte hitta rätt kompetens som varit genomgående. Ett blomstrande näringsliv är därför också intimt sammanbundet med en väl fungerande skola, utbildning och arbetsmarknadsåtgärder. Som jag tidigare anfört finns det även här en negativ trend som behöver brytas, men det är en fråga för en annan debatt. Avslutningsvis, herr talman, önskar jag yrka bifall till reservationerna 2 och 5. 19 (SD): syn på näringspolitikens inriktning och utformning sammanfaller i stora delar med regeringens. Vår målsättning är naturligtvis att skapa förutsättningar för att återigen stå som en stark industri-, innovations- och kunskapsnation. Den utmaning vi har framför oss är därför att få resurser att växa till. Därmed är teknologiska framsteg oerhört viktiga för att få en uthållig, bärkraftig och miljövänlig tillväxt. Det handlar om en ledande exportbransch som står för en stor del av den svenska exporten, men alltför ofta skyms den tyvärr av den växande tjänstesektorn. Det är i och för sig bra att vi har en stark tjänstesektor, men vi får inte tappa mer av vår basindustri som är en viktig motor till tillväxten. Vi har historiskt sett haft god tillgång till billiga råvaror, billig energi och välutbildad arbetskraft. Det har varit avgörande för den starka ställning som industrin har globalt. För många orter i skogslänen och andra delar av landet är basindustrin viktig för sysselsättningen, och det är vi måna om att den ska fortsätta vara. Vi vill också framhålla forskning och utveckling som ett område som fortsättningsvis behöver prioriteras. Utan vår inhemska industri förlorar kvalificerade arbeten. Samverkan mellan regionala industriforskningsinstitut och regionala industrier behöver därför säkras och stärkas. Vi anser det också nödvändigt att utveckla spetskompetensen inom alltifrån ekologi och miljövård till materialteknik. Ska vi kunna behålla och utveckla den svenska basindustrin behöver den också tillgång till ett fungerande väg- och järnvägsnät och ett utvecklat flyg. Det ska gå snabbt och vara billigt att växla transportsätt, är vår mening. Behovet av kvalificerad arbetskraft och utbildningsinsatser är stort. Vi anser att dessa insatser måste utformas så att studenternas kunskap och kompetens i högre grad motsvarar kraven från den alltmer tekniska basindustrin. Företagen kräver som sagt mer och mer spetskompetens, och utvecklingen går snabbt framåt. För att basindustrin i ska kunna konkurrera på lika villkor på den internationella marknaden behöver förutsättningarna kartläggas och branschprogram utvecklas i ett långsiktigt perspektiv. Vi menar att företagen är en central del i det svenska samhället. Vi tycker att det är en självklarhet att fortsätta arbeta för en förbättring av företagens villkor. Fler företag måste startas för att ska kunna utvecklas som nation. Ett viktigt led i detta är att låta en entreprenörsanda genomsyra hela utbildningssystemet. Vi vill se ett friare företagsklimat och mindre byråkratiskt krångel, och vi delar helt motionärernas uppfattning i motion 289. Vi delar också uppfattningen i motion 353 att man bör uppmana regeringen att kartlägga basindustrins villkor och utveckla branschprogram ur ett internationellt perspektiv. Landets basindustri, det vill säga skogs-, pappers-, kemi-, gruv-, järn- och stålindustrierna är nämligen av största vikt för vår tillväxt och vårt välstånd. Jag yrkar bifall till reservation 3. 20 (V): Jag yrkar bifall till reservationerna 4, 5 och 6 i betänkandet om näringspolitik och utgiftsområde 24 som behandlar en rad områden, bland annat industripolitik, handelspolitik och immateriella frågor. När vi diskuterar näringspolitik måste vi se till helheten och vad vi har för förutsättningar för företag att kunna fungera och växa i landet. Då är det inte bara utgiftsområde 24 som är aktuellt. Den ekonomiska tillväxten och välståndet i är ett resultat av tillgång till bra och välutbildad arbetskraft, tack vare ett bra utbildningssystem, råvaror såsom skog och malm, och billig energi i form av vattenkraft. Även tillgång till kapital och riskkapital har varit avgörande för framväxten av industrin i . Vi har dessutom en god infrastruktur som gör att vi kan hantera våra varuflöden på ett bra och rationellt sätt. Det är också viktigt att poängtera att det samarbete som har funnits mellan politik, industri och de fackliga organisationerna har utgjort grunden för och varit en viktig del av svensk industripolitik. vill att vårt land ska fortsätta utvecklas genom innovationer och nytänkande som omsätts i nya varor och tjänster. Då kan vi nå full sysselsättning och utvecklas till en kunskapsdriven nation. Vi måste göra så för att kunna möta den utmaning som globaliseringen innebär för svensk industri. När andra gör billigare och ibland bättre måste vi möta med högre kunskapsinnehåll, resurseffektivare produktion och en produktion av varor och tjänster som utgår från de tre samhällsutmaningar vi står inför: klimatutmaningen, globaliseringen och människans åldrande. Dessa innehåller var för sig en rad olika områden som vi behöver satsa på. Vi måste prioritera de områden som är samhällsviktiga. Vi är en liten nation som är oerhört beroende av vår exportindustri som står för av bruttonationalprodukten. Vi har haft och har fortfarande en konkurrenskraftig industri, men den möts av utmaningar. står inför enorma utmaningar. Varslen ökar, framför allt inom basnäringarna skogsindustri, verkstadsindustri och byggsektor. Det är också ett resultat av exportindustrins stora beroende av EU-marknaden. av vår export går till EU-marknaden, och krisen där ger givetvis återverkningar på arbetsmarknad och företag i . Teknikföretagens branschutsikter som publicerades visar på samma branta nedgång som vid krisen 20082009. är det ingen som tror att krisen får en snabb vändning, utan det kommer att ta tid. Vad behöver vi göra? Jo, vi behöver stimulera ekonomin så att vi snabbt kan få folk i jobb och hålla industrin och företagen i gång. Det kan vi göra genom att starta upp bostadsbyggande och renovera miljonprogramsområden och slitna skolor. Vi behöver också bygga ut infrastrukturen kraftigt och sätta de planer som finns i sjön. För att möta de stora pensionsavgångarna behöver vi sätta i gång ett generationsväxlingsprogram, ett lärlingssystem. På detta sätt kan vi lindra de effekter som krisen ger. Det gäller också att underlätta för företagen i vardagen. Jag får säga som jag har sagt de tidigare sex gånger jag har stått här: Slopa sjuklöneperioden för småföretagare med upp till tio anställda. Det är ett krav som har drivit i snart tio i kammaren. Vi ser att fler och fler partier börjar anamma tankegången att här måste något göras för att underlätta för företagen att anställa. Vi måste också motarbeta de oseriösa företag som finns på marknaden och som tränger undan förutsättningarna för de väl fungerande företag som jobbar dag och natt för att få sin verksamhet att gå ihop. Hela åkeribranschen är hotad och står inför tuffa utmaningar från företag som är mer eller mindre oseriösa. Vi måste också satsa för framtiden och ha en innovationsstrategi som möter de tre stora utmaningarna: klimatförändringarna, globaliseringen och människans åldrande. Låt mig säga något positivt om regeringens proposition. Man har hittat några guldkorn och förstått vad man behöver göra, även om prioriteringen borde vara hårdare. skjuter man liksom av en hagelsvärm och hoppas att träffa något. Man borde tydligt satsa på det som vi står inför och inte på den breda paletten. Vi är en liten nation. Det är viktigt att komma ihåg. I grunden står vi för att vi måste kommersialisera betydligt mer av våra forskningsinsatser. Vi behöver satsa på de forskningsinstitut som finns inom det statliga holdingbolaget . Vi behöver ge ett betydligt större uppdrag än vad de har att vara de som leder och håller ihop samverkan mellan akademi, industri och forskningsinstitut. Vi behöver också förstärka satsningar på sina strategiska innovationsprogram. Det handlar bland annat om gruvnäringen och inte minst mjukvarubranschen som är oerhört viktig för att man ska kunna bygga ut och satsa ytterligare på den industriella verksamheten. Vi behöver bättre utnyttja de upphandlingsmöjligheter som stat och kommun har. Det bör framför allt riktas mot sjukvården och landstingen. För att det ska bli möjligt behövs en förstärkning av när det gäller upphandling. finns det stora brister när det gäller kunskap och upphandling både i de statliga, kommunala och landstingskommunala verksamheterna. Jag ska också ta upp frågan om kapitalförsörjning. har tidigare drivit frågan om att det behövs en statlig riskkapitalfond av något slag. Vi har ändrat uppfattning. Vi tror, som regeringen, att en konsolidering av statens verksamhet när det gäller riskkapital kan vara bra. Regeringen är dock lite för feg. Att slå ihop och är bra, men anser att man borde ha tagit ett steg till och lagt in i paketet för att få styrka i det. kan vi se att de statliga riskkapitalen går in och överlappar varandra när det är som bäst, men de går dess värre in och konkurrerar med varandra där de inte borde vara. Dessutom saknas de på områden där de borde finnas, det vill säga där det finns brister. Totalt sett finns det gott om riskkapital. Vi har det privata riskkapitalet som agerar där det inte finns några risker, till exempel inom hälso- och sjukvård och skola. Där är riskerna minimala och man kan kapa åt sig vinster i såväl hög- som lågkonjunktur. Det är just mellan det tidiga och det mogna, det man kallar för dödens dal, som man måste gå in med riskkapital. Den enda som kan göra det är staten. Därför behövs det en konsolidering av den statliga verksamheten. Sedan får vi se om det räcker. Om det visar sig att det behövs mer är vi beredda att föreslå ytterligare statligt riskkapital. När vi pratar om de insatser som behöver göras är det viktigt att se att det måste vara en miljödriven utveckling för att möta globaliseringen och klimatutmaningen. Vi står inför ett rejält klimathot. Tyvärr lyckades vi inte nå framgång i Dohaförhandlingarna utan fick en förlängning av Kyotoprotokollet. På detta utgiftsområde satsar 753 miljoner mer än vad regeringen har gjort. 21 (KD): Det sker stora omställningar i världen på många områden. Många länder har ett ökat fokus på att utveckla sitt innovationsklimat och sin konkurrenskraft. står fortfarande starkt i jämförelser med andra länders innovations- och konkurrenskraft, men vet vi att den globala konkurrensen ökar. Vi står inför ett antal globala samhällsutmaningar som klimatutveckling, ohälsa, demografiska förändringar, energiförsörjning, naturresursanvändning och så vidare. Vi behöver en ekonomiskt, socialt och miljömässigt hållbar utveckling. I en kristdemokratisk kontext hade det kallats för förvaltarskapstanken. För att möta dessa utmaningar och åstadkomma den hållbara samhällsutvecklingen krävs innovativa lösningar. Det är angeläget att position bibehålls och stärks för att säkerställa framtidens jobb, exportintäkter och välfärd. Målet för Alliansens näringspolitik är därför att stärka den svenska konkurrenskraften och skapa förutsättningar för fler jobb i fler och växande företag för att därigenom skapa ett inkluderande samhälle för människor. De näringspolitiska insatserna ska även bidra till att uppnå målen i EU:s gemensamma strategi för tillväxt och sysselsättning.