prot · H00944 · 2012-12-14 00:00:00 — Hur skolor och lärare ska förhålla sig till att ge läxhjälp till vissa av sina elever är något som får bedömas utifrån reglerna i skollagen och reglerna om förtroendeskadliga bisysslor. Vad gäller frågan om otydligt regelverk är utgångspunkten att all lagstiftning ska vara förutsägbar och tydlig. Om tillämpningsproblem ändå förekommer är det i första hand en fråga för de rättstillämpande myndigheterna att hantera detta. Om ett företag, i avsikt att utnyttja RUT-avdrag, anger att ett arbete omfattas av avdraget trots att det inte gör det är det en fråga om fusk. Jag har förtroende för att genomför relevanta kontroller och prioriterar bekämpning av fusk. Därutöver arbetar regeringen kontinuerligt för att minska skattefusket. Mot denna bakgrund avser jag inte att vidta några åtgärder. 46 (S): beslutade Alliansen tillsammans med att införa skatteavdrag för läxhjälp till de elever vars föräldrar har råd att betala . Beslutet har fattats utan att man har belyst några konsekvenser över huvud taget för elever och skola. försöker göra läxhjälpsavdraget till en skatteteknisk fråga och inte en utbildningsfråga, som det faktiskt är. Avdraget handlar inte bara om läxhjälp hör och häpna! Det omfattar även allt annat skolarbete. Det är ren och skär privatundervisning, med andra ord. Döm om min förvåning när det i finansministerns svar står att läxhjälpsavdraget inte omfattar undervisning. I betänkandet, herr talman, står det klart och tydligt att hjälp med läxor och annat skolarbete som hänför sig till läroplaner, kursplaner och ämnesplaner uttryckligen ska omfattas av skattereduktion för hushållsarbete. Det beslutet har själv föreslagit. Har inte finansminister koll på innehållet i de skattebeslut som regeringen föreslår? Det är högst anmärkningsvärt, herr talman. När avdraget för hushållstjänster infördes var argumentationen att det handlar om tjänster som människor utan större yrkesutbildning kunde utföra och att man skulle göra en svart marknad vit. Däremot var man då noga med att påpeka att avdrag för privatlärare eller liknande inte skulle omfattas. Det är då fråga om specialistkunskaper och uppgifter som normalt inte utförs av hushållen själva, sade då. Men så byter regeringen fot, och det är bråttom. Plötsligt ska all undervisning för alla elever som sker i hemmet bli avdragsgill. Något har uppenbarligen hänt, och , och andra remissinstanser fick på sig att lämna synpunkter. Varför denna brådska? Menar att det finns en utbredd svart läxhjälpsmarknad som undandrar staten mångmiljonbelopp i uteblivna skatteintäkter? Enligt föreligger inga sådana problem. Eller menar att det nu plötsligt saknar betydelse om det är behöriga lärare som undervisar eller inte? Går det lika bra med vem som helst bara man har en F-skattsedel? Behörighet och lärarlegitimation, som har varit skolministerns käpphäst sedan han tillträdde, verkar plötsligt sakna betydelse. Skulle här och vilja precisera vilka som ska få utföra privatundervisning i hemmet? Både Skolsverige och undrar, nämligen. Såvitt jag förstår finns det ingenting i reglerna som förhindrar att en lärare som hjälper sina egna elever sedan kan ta betalt för denna tjänst. Det kommer att finnas möjlighet, för de föräldrar som har råd, att köpa läxhjälp av samma lärare som sedan ska sätta betyg på eleven. Borde inte vara orolig över att detta skatteavdrag riskerar att undergräva skolans och lärarnas trovärdighet? Det mest alarmerande, herr talman, är att det här försämrar likvärdigheten i skolan ytterligare. Skolan har i uppdrag att uppväga skillnader i elevernas förutsättningar. Läxhjälpsavdraget träffar inte de elever som bäst behöver hjälp. Det handlar om att skattesubventionera privatundervisning till de elever vars föräldrar kan betala . Det handlar inte om att förstärka stödet till de elever som har störst behov. Är likvärdigheten helt ointressant i ? Vi har föreslagit till läxhjälp åt alla, men ni har sagt nej. 47 (S): Jag börjar med att tacka finansminister för svaret. Regeringen har lagt fram förslaget om skatteavdrag för läxhjälp. En av orsakerna till förslaget var att dagens regelverk har skapat gråzoner som företag har utnyttjat och därför bidragit till avdrag för tjänster som det egentligen inte var avsett för. Med nämnda förslag till skatteavdrag täpper regeringen inte till smyghålen utan öppnar i stället upp för privata företag att få ännu större del av skatt skatt som i stället skulle kunna fördelas till skolor där elever med behov av hjälp och stöd i sitt skolarbete skulle kunna få det. ABC-nytt har avslöjat att ett företag som erbjuder barnpassning som omfattas av RUT-avdrag också erbjuder exklusiva barnkalas med RUT-avdrag. Även här kan man se att det finns gråzoner som företagen utnyttjar genom att kalla barnkalas för barnpassning. Dessutom har det uppmärksammats att företag marknadsför tjänster som kock och bartender med möjlighet till RUT-avdrag. Därav min fråga: Avser finansministern att vidta några åtgärder i skattepolitiken för att komma till rätta med det otydliga regelverket? Döm om min förvåning, herr talman, när finansministern säger: När det gäller frågan om otydligt regelverk är utgångspunkten att all lagstiftning ska vara förutsägbar och tydlig. Det tycker jag är bra, men sedan fortsätter han: Men om tillämpningsproblem ändå förekommer är det i första hand en fråga för rättstillämpande myndigheter att hantera. Regeringen lägger alltså fram lagstiftning som är så otydlig att vem som helst snart kan ta ut RUT-avdrag för nästan vad som helst, och regeringen säger: Det är skattemyndigheternas sak att hantera! Jag trodde att politik var till för att göra saker och för att vara tydlig med vad man vill åstadkomma. Men uppenbarligen tycker regeringen att man ska kunna använda skattepengar för barnkalas på och för att hyra in en bartender i hemmet. Skatteavdraget för läxor blir dyrt och ojämlikt. Vi tycker att läxhjälpen borde äga rum i skolorna i stället, men tycker att man ska använda detta i hemmen trots att det inte finns någonting som tyder på att det finns en betydande svart marknad för privatundervisning. När fusk upptäcktes i ersättningssystemen för sjukförsäkringen och a-kassan sade vi från Socialdemokraterna att det är viktigt att komma till rätta med de personer som fuskar. De ska inte ha de här pengarna. Men vi hade inte för avsikt att försämra för dem som är sjuka eller arbetslösa. Regeringen försämrade för alla. De sänkte ersättningen för arbetslösa, och 65 000 personer som har varit sjuka utförsäkrades från sjukförsäkringen. Men när det fuskas med svartarbete inför regeringen i stället skattebidrag till enskilda. Man vill komma till rätta med svartarbete till exempel inom städbranschen, där vi vet att det finns tunga moderata företrädare i som trots att det fanns skatteavdrag köpte tjänsterna svart. Det handlade då om ett hushåll som hade inkomster i halvmiljonklassen. Tydligen har man inte blivit av med dessa svarta arbeten. Det finns tydliga gråzoner som företag utnyttjar, men då vill inte finansministern göra någonting åt det utan öppnar upp för vem som helst att ta ut skattebidrag för nästan vad som helst. Min fråga till finansministern är: Är finansministern verkligen nöjd med att man kan ta ut skattebidrag för barnkalas och för bartender? Vad blir nästa möjlighet? Vad ska det vara? Kan man använda skatteavdrag till allting ? 48 Finansminister (M): Det kan finnas skäl att här redovisa hur redovisar fördelningen av olika kategorier av RUT-tjänster. av RUT-tjänsterna utgörs av städtjänster, av trädgårdstjänster och av barnpassning och annat omsorgsarbete. Om vi antar att en tredjedel av barnpassning och omsorgsarbete skulle utgöras av läxhjälp är det alltså . Vi diskuterar alltså i ett relativt högt tonläge av RUT-verksamheten. Om vi sedan tittar på vad det här skulle motsvara av våra offentliga medel till utbildningssystemet tror jag med en snabb huvudkalkyl att det handlar om en tiondel av de samlade utbildningsresurserna som vi nu ägnar en interpellationsdebatt. Jag vill inte förringa frågans betydelse, men jag tror inte att vi har den här debatten därför att Socialdemokraterna är så bekymrade om läxhjälpen i sig. Jag tror att vi har den därför att socialdemokratiska riksdagsledamöter i grund och botten tycker att är ett dåligt system. Man vill inte att vi ska ha ett system som skapar sysselsättning i tjänstesektorn, och då väljer att man att hitta olika delfrågor och fäster mycket stor vikt vid dem. Det här är en mycket enkel fråga. Vi har haft ett gränsdragningsproblem i skattesystemet. Det har varit oklart om en barnvakt också får läsa igenom engelska glosor eller titta igenom en läsebok från skolan. Vi har sagt att det verkar helt orimligt att barnvakten inte kan få läsa igenom glosorna tillsammans med barnen. Därför har vi gjort ett förtydligande av det. Det är alltså inte en ny, stor, principiell frågeställning, utan det handlar helt enkelt om att räta ut en teknisk fråga i skattesystemet. Jag delar naturligtvis syn att skolan är oerhört central när det gäller den sociala rörligheten och sammanhållningen i samhället. Ett av skälen till att är ett av de samhällen som har högst social rörlighet är att vi har ett utbildningssystem som vi har lagt stora resurser på. Men vi vet att nyckelfrågorna där är helt andra frågor än den här läxhjälpen. Det är frågan om att ge betyg tidigt så att vi får en bra information. Från vet vi att framför allt killar med arbetarklassbakgrund har fått sämre möjligheter till utbildning på grund av att vi har avvecklat betygssystemet. Vi är ett av de länder i världen där betygen kommer senast. Vi har haft för få nationella prov, och det har varit för lite utvärdering. Det har vi börjat göra någonting åt nu för att få mer ordning och struktur på detta. Vi har haft för dåligt utbildade lärare med alldeles för dåligt betalt. har vi infört de här kvalificerade lärartjänsterna, och vi har påbörjat en vidareutbildning av lärarkåren via valideringsutbildningarna. Vi har ökat undervisningstiden i matematik för årskurs 13. Det är viktiga åtgärder om man vill ha social sammanhållning. Det handlar om att hela skolsystemet är inriktat på kunskap och om att man inte låter bristande uppföljning, flum och bristande kunskapsinriktning i skolan göra att man undergräver förutsättningarna för de pojkar och flickor som inte har föräldrar som är akademiker. Jag tror att det är precis det som blir huvudproblemet i ett utbildningssystem om man inte har betyg, prov och hårda krav. Då hamnar man i den sitsen att de som har föräldrar som står för den här motivationen och kämpar på med det klarar sig. I grund och botten är det bra med social rörlighet. Den uppstår bland annat genom att vi har ett bra, allmänt, offentligt skolsystem, och det är ännu bättre om det allmänna, offentliga skolsystemet har en tydlig inriktning på kunskap genom betyg, nationella prov och andra viktiga reformer. 49 (S): Jag är bekymrad, . Det här är mycket större än bara en skatteteknisk fråga, som finansministern vill reducera den här debatten till. Det handlar om att regeringen vill satsa på en grupp elever som redan har det relativt bra förspänt och som har föräldrar som stöttar och hjälper, medan de som har de största behoven inte alls omfattas av den här skattereformen. Föräldrar till de elever som verkligen behöver hjälpen har inte råd att betala . De är dem som vi måste nå, och det gör man inte med den här typen av reformer, . Det borde finansministern vara i allra högsta grad medveten om. Sedan måste jag återigen fråga: Ingår undervisning eller inte i det här skatteavdraget? säger en sak, och beslutet en helt annan. Det är högst oroväckande om finansministern inte har koll på de skatteförslag som regeringen själv lägger fram. I betänkandet står det klart och tydligt på fyra ställen, på s. 5 och på s. 7, att hjälp med läxor och annat skolarbete som hänför sig till läroplaner, kursplaner och ämnesplaner ska omfattas av skattereduktion för hushållsarbete. Detta känner tydligen inte till. Vilka är det som ska få utföra tjänsten, ? Något sådant svar har vi inte heller fått. Är mannen på gatan som visar upp sin F-skattsedel välkommen i hemmet för att undervisa om försvarstal eller sats? Eller är det behöriga lärare? Eller är det studenter? Vilka är det? hoppar 10 000 elever av sina gymnasiestudier. De som inte når kunskapsmålen är i första hand pojkar med lågutbildade föräldrar och pojkar med invandrarbakgrund. Merparten av de här elevernas föräldrar har inte möjlighet att betala . Men det är just för de här ungdomarna som skattesubventioner kan göra störst nytta. Det är de här ungdomarna som är i skriande behov av förstärkt läxhjälp men som inte kan betala för den, . Om vi inte stöttar de här ungdomarna riskerar de att hamna i Arbetsförmedlingens rullor över långtidsarbetslösa. Alla studier visar att de som inte fullgjort sina gymnasiestudier löper betydligt större risk att hamna i långtidsarbetslöshet än de som tar sin examen. Läxhjälpsavdraget är alltså ytterst en fråga om huruvida man vill ha en likvärdig skola eller inte. Finansminister bidrar i och med detta till ökade sociala klyftor i skolan. Kritiken från , lärarfacken och är hård. Lärarfacken ingick inte ens som remissinstans till att börja med utan fick komma till tals efter starka påtryckningar från oss socialdemokrater. menar att resurserna måste gå in i skolan och komma alla till del. Läxhjälp ska ges på lika villkor och inte bara till dem som har råd. menar att beslutet kommer att försämra likvärdigheten ytterligare. Alla ges inte samma chans. Dessutom är förslaget kostnadsineffektivt. Undervisningskostnaden ligger i genomsnitt på i skolan. Subventionen för den här privatundervisningen kostar . Subventionen är alltså tre fyra gånger högre än kostnaden i den offentliga skolan. Är det rimligt, ? Är det här ett effektivt sätt att använda skattemedel? 50 (S): Jag fick inget svar från finansministern på min fråga. I stället verkar finansministern försöka använda sig av så kallade kringgående rörelser för att inte svara på frågorna. Finansministern hävdar att det är en så liten del av skattepengarna som går till den här verksamheten. Den är så liten att man behöver nästan inte bekymra sig om den. Majoriteten av skolpolitikerna i landet, de som är ansvariga för skolan, säger nej till läx-RUT. Jag hoppas att tar sig en titt på den här rubriken, man han kanske har missat den. Han har uppenbarligen missat vad både TCO-ordförande och ordförande har sagt. gör skolan mindre likvärdig. Att införa är direkt stötande. Känner till den uppfattningen hos dem som ska vara med och hjälpa till att göra skolan bättre? Jag ställde en fråga om detta att om tillämpningsproblem ändå förekommer är det i första hand en fråga för rättstillämpande myndigheter att hantera. Varför tycker att det bara är skattemyndigheterna som ska hantera det här? Varför lägger inte regeringen fram lagförslag som täpper till de här hålen? Att vi diskuterar och framför allt läx-RUT är för att vi tycker att skolan är viktig som kompensatorisk faktor. Då kan det vara intressant om , när han ändå deltar i interpellationsdebatten, lyssnar på vad vi här i talarstolen försöker säga. Vi har ju också RUT-förslag, men vi har sänkt nivån men inte för läx-RUT, för där har vi sagt nej. Jag vill visa upp en skala här över vilka som utnyttjar RUT-avdragen i störst omfattning. Det är de som tjänar en halv miljon eller mer , det vill säga de som har inkomster i nivå med riksdagsledamöter eller finansministrar. Det är de som utnyttjar i störst omfattning. Om man nu ser till att de barn som har sämst förutsättningar för att klara sig i skolan inte får det stöd som de behöver i skolan därför att finansministern väljer att flytta pengar får det en effekt som vi inte gillar. Det är också därför som tunga fackliga organisationer säger att det här är fel, nämligen att det gör skolan mindre likvärdig. Då är det obegripligt att finansministern säger att det är skattemyndigheternas fråga. Jag tycker att regeringen hade kunnat täppa till de här hålen, men i stället öppnar man för att kunna köpa bartendrar eller läxhjälp till sitt hem eller för att ha barnkalas på med skattebidrag. Jag tycker inte att det är någon bra politik. Kan inte förklara vad det är som är så bra med att få skatteavdrag för barnkalas, bartendrar och läxhjälp? Vad är det som gynnar samhället och sammanhållningen? Hur gynnar det jämlikheten i det svenska samhället? Vad är det som är så bra med det här? Jag hoppas att finansministern kan svara på några av de här frågorna. 51 (S): När det så kallade RUT-avdraget infördes genom en proposition under /07 var regeringen tydlig med att anlitande av privatlärare eller liknande för barnets räkning inte skulle omfattas. Det motiverades med att det krävdes specialistkunskaper som normalt sett inte utförs av hushållen själva och att det inte är fråga om omsorg eller tillsyn. Vidare anfördes att det är ett arbete som inte finns i det som brukar benämnas som den svarta marknaden. Det var regeringen väldigt tydlig med. Jag skulle vilja fråga dig, : Av vilket skäl driver ni med en sådan hastighet fram en proposition som förändrar detta förhållningssätt? Skolhuvudmannen och fick på sig att svara på remiss. Vi från skatteutskottet fick driva fram en hearing för att få synpunkter. De synpunkterna var: Detta är djupt orättvist och påverkar skolans likvärdighet och jämlika förhållanden. Det var lärarnas fackliga organisationer, statliga myndigheter som både skolverk och skatteverk och en rad frivilligorganisationer Röda Korset och andra som uttryckte den samfällda synpunkten att detta är djupt orättvist och missgynnar de barn som bäst behöver bättre förutsättningar att klara sin skolgång. Med en närmast brutal hastighet har ni tagit fram ett förslag till . Jag ställer det mot interpellationsdebatter som jag haft med finansministern om färdiga utredningar som har legat och som handlar om att bekämpa skattefusk, personalliggare och annat. Beredning pågår, en noggrann beredning måste göras, fler remissinstanser ska höras det är argument man brukar få höra. Men i den här frågan är det över huvud taget inte viktigt att lyssna på någon. Jag blir också förvånad över att nu uppenbarligen har tagit över skolpolitiken i vårt land. Jag ställde en skriftlig fråga till utbildningsministern med anledning av skattereduktion för läxhjälp och en likvärdig skola. Frågan löd: Innebär den här reformen att läxhjälpsföretagen kan hyra en lokal i ett större bostadsområde och säga att den ligger i nära anslutning till bostaden och ta dit ett antal barn som får undervisning? Innebär den att man kan plocka hem någon som drillar i tyska inför det förestående provet? 1718-åringar, som det talas om här, är kanske inte så roade av barnpassning, utan det är andra ingredienser i verksamheten, kan man tro. , det skulle vara intressant att höra varför ni var så ivriga att ni med en sådan hastighet i jämförelse med andra politiska frågor drev fram detta. Anser du att man kollektivt kan undervisa och säga att det är inom systemet för läxhjälp? De frågorna vill jag gärna ha svar på. 52 Finansminister (M): Låt mig återigen redovisa hur det ser ut. av RUT-avdraget utgörs av städning. utgörs av trädgårdsarbete, och sedan finns det en liten del kvar som är barnpassning och omsorg, och en liten del av det är i sin tur läxhjälp. Det handlar kanske om mellan ½ och av de totala RUT-avdragen som används på det här området. Det är alltså inte en stor reform som är av avgörande och principiell betydelse, och den kostar inte speciellt mycket pengar. Det handlar om i storleksordningen , och med de självfinansieringskrav som vi har på det här området kanske det i slutändan handlar om en långsiktig belastning på för den offentliga ekonomin. Det är alltså i allt väsentligt en högst marginell åtgärd. Det kan till exempel belysas med att av våra samlade skatteintäkter talar vi om i runda slängar. Det är alltså inte en stor förändring av skattesystemet som här har skett, utan det är en tekniskt motiverad uträtning av ett gränsdragningsproblem. Skälet till att Socialdemokraterna har bekymmer med det här är att de anser att RUT-avdraget som helhet är bekymmersamt. De anser inte att vi ska erkänna att det finns problem som beror på att vi har väldigt höga skatter i det här landet. De höga skatterna gör att vi får breda kilar mellan att själv arbeta och att köpa en tjänst. Det har gjort att vi har alldeles för få jobb i tjänstesektorn, vilket i sin tur har lett till att vi har alldeles för hög arbetslöshet. RUT-reformen har visat sig vara framgångsrik. Den och ROT-reformen har bidragit till att skapa många jobb. Det här är alltså inte en stor och viktig förskjutning av hur skolsystemet fungerar. Den kringgående rörelse som Socialdemokraterna här gör handlar om att de egentligen inte vill prata om utbildningspolitik, för där är de inte på hemmaplan. Vi vet vad det är som spelar roll för sammanhållningen i skolan och vad som är allra viktigast för social rörlighet. Det är betyg, och där har haft en mycket märklig politik i och med att vi sist av alla har betyg i skolan. Det är också prov, och vi har för lite av nationella prov och uppföljning i vårt skolsystem. Vi har haft för dåligt betalda och för dåligt utbildade lärare. Det är så som Socialdemokraterna har skött skolpolitiken. Vi har haft för lite undervisning i de svåra ämnena. Vi har fallande skolresultat i matematik och språk, och det har vi därför att vi har för lite undervisning i svåra ämnen. Det är stora och viktiga reformer att den borgerliga regeringen alliansregeringen under ledning åtgärdar det här genom att införa betyg tidigare och ha fler nationella prov och mer undervisningstid i till exempel matematik. Det här är reformer som socialdemokrater har motsatt sig, och gör man en kringgående rörelse och talar i stället om den stora och viktiga frågan att vi har rätat ut ett gränsdragningsproblem i RUT-systemet. Det är en fråga som i huvudsak handlar om att tekniskt justera skattesystemet. 53 (S): Det här är en marginell åtgärd, säger . Det är ingen marginell åtgärd. Det här skatteavdraget utestänger de elever som verkligen behöver hjälp. 10 000 elever hoppar av gymnasieskolan . De allra flesta av dessa 10 000 kommer inte att ha någon som helst nytta av skatteavdraget. De kan inte få den förstärkta läxhjälp som de så väl behöver eftersom inte lagt fram något generellt stöd för läxhjälp i den budgetproposition som vi har fattat beslut om. Det har vi socialdemokrater gjort. Vi har satsat 110 miljoner. Till det säger nej. Dessutom påstår nu att skatteavdraget inte omfattar undervisning. Jag upprepar frågan: Hur är det, har koll på innehållet i de skattebeslut som fattar? Vilka ska få undervisa i hemmet, ? Det har vi inte heller fått svar på. Är det behöriga lärare, är det mannen på gatan med F-skattsedel, eller vilka är det? Det är en fråga som kräver sitt svar. Kommer det att ställas krav på behörighet vad gäller lärarlegitimation, det som har drivit och som är så viktigt i den offentliga skolan? Ska det helt plötsligt inte gälla när det är fråga om privatundervisning som skattesubventioneras med timmen? Merparten av alla de elever som inte når kunskapsmålet kommer alltså inte att omfattas av skatteavdraget. Det är oerhört beklagligt. Föräldrarna har oftast inte råd med dessa . Det betyder, herr talman, att likvärdigheten i skolan försämras ytterligare. Det tycks dock inte bekymra det minsta, för det är bara ännu ett i raden av RUT-avdrag. Alla elever i skolan, herr talman, måste erbjudas förstärkt läxhjälp när de så behöver. Plånboken får inte styra. 54 (S): Jag ställde några frågor i mina två tidigare inlägg. Jag tänker ställa samma frågor i detta mitt tredje inlägg eftersom jag inte fått några svar från finansministern. Han kanske kan välja att svara i sitt fjärde inlägg.