prot · GZ0995 · 2012-04-12 00:00:00 — Låt mig reflektera lite över synen på bolagsskatten. Vi socialdemokrater har en pragmatisk syn på den. I en globaliserad ekonomi, som vi lever i, blir nivån i det kortsiktiga perspektivet en räkneoperation som handlar om vilken skattenivå som ger mest skatteintäkter och arbete i landet. I ett längre perspektiv kan man dock se att vilken nivå ett land kan upprätthålla på bolagsskatten fungerar som en indikator på landets attraktionskraft för företagande. Bolagsskatten är nämligen bara en komponent när beslut om lokalisering av företag sker. Viktigare är att utbildningsnivån på arbetskraften är adekvat, att arbetsmarknaden fungerar, att det finns goda villkor för forskning och utveckling, att det är fritt från korruption och att landets sociala trygghetssystem är välutvecklade så att medarbetare kan rekryteras och trivas. Om ett lands konkurrenskraft på dessa områden sjunker får man kompensera det genom att sänka bolagsskatten för att få i alla fall en del företag att stanna. Det är på många av dessa områden som de sex alliansåren har flyttat bakåt. Försämringar i vuxenutbildningar och arbetsmarknadspolitiken, liksom i de sociala trygghetssystemen, gör att spelar i en lägre division som inte är lika attraktiv för de kunskapsintensiva framtidsbranscherna. Det är i detta ljus man kanske ska se alliansregeringens olika försök att i stället etablera en låglönesektor som kompensation. Ja, vi ska alltså ha en bolagsskatt som kortsiktigt maximerar intäkterna. När det gäller överskottet av ett stopp för räntesnurrorna vill vi dock först se att pengarna faktiskt kommer in innan de används till en skattesänkning. Långsiktigt vill vi återigen bygga till ett starkt företagarland som inte behöver locka med låga bolagsskatter. med låga bolagsskatter har flera europeiska länder prövat, och det är ofta de som har de riktigt stora ekonomiska problemen. En annan väsentlig sektor som har drabbats hårt av alliansregeringens styckevisa skattepolitik är bostadssektorn. Olika beslut har skapat en skattemässig obalans när det gäller produktion av bostäder som innebär att egentligen alla boendeformer utom hyresboende skattesubventioneras. Om man bygger två exakt likadana lägenheter men med olika upplåtelseformer blir månadskostnaden av skatteskäl ca högre i en hyrd lägenhet jämfört med en ägd, enligt den utredning , Fastighetsägarna och hyresgästerna har gjort. Observera att det här är bara för själva byggnaden. Att hyresgäster sedan betalar mer för att de har en högre servicenivå i sina hus är självklart och ligger utanför den här jämförelsen. Den här obalansen som gör det mycket svårt att bygga hyresrätter slår direkt på tillväxt och sysselsättning. Hur många möjliga jobb blir inte av och hur många högre studier inleds inte därför att det inte finns bostäder på våra tillväxtorter? Vi har sett de katastrofala följderna av en ideologiskt enad politik där endast ägt boende stimuleras. Det var det som var upptakten till , en ideologiskt motiverad amerikansk politik som skulle se till att alla ägde sina bostäder. Resten är historia, och den känner vi väl. Tillväxt kräver att en stor del av bostäderna är tillgängliga och med ganska snabba både in- och utflyttningar. Lika illa som det är att prisnivåerna på tillväxtorterna hindrar nya att komma in är det att människor sitter fast i bostäder som inte kan säljas i andra delar av landet. Gång på gång har vi blivit utlovade en översyn av den snedvridande skattebelastningen på de olika boendeformerna. Men är det mycket hög tid att snabbt lösa orättvisorna. Dagens utspel inför vårpropositionen tar några små steg på vägen, men jag väljer att avvakta aktörernas kommentarer om i vilken utsträckning de marginella förändringarna i de ekonomiska villkoren kommer att leda till nybyggande. Ett modernt land som vill främja flexibilitet och mobilitet kräver ett stort mått av hyrda bostäder. Det är en del av tillväxtpolitiken. En annan del av boendebeskattningen som är skadlig för tillväxten är de höjda flyttskatterna, som den borgerliga regeringen införde för att betala fastighetsskattesänkningen på de dyra husen. Ska vi kunna använda det byggda bostadsbeståndet bättre och effektivare, vilket är det ojämförligt viktigaste när det gäller bostadsförsörjningen, krävs lägre trösklar för att flytta. Vi behöver få i gång flyttkedjor om ungdomar och andra som står i bostadsköerna ska kunna komma in. Då krävs det att vi gör det lätt för dem som kanske skulle bo bäst i en ny seniorlägenhet att flytta dit och inte, som den här regeringen har gjort, höja trösklarna genom att höja skatterna. Till slut vill jag sluta där jag började. Vårt skattesystem är på väg att bli en schweizerost. Det är hög tid för ett samlat grepp. När tänker inse detta? 114 (MP): Jag vill börja där föregående talare slutade, med schweizerosten. Schweizerosten är väldigt god, men den är inte särskilt substansfylld utan det är snarare en hel del luft i den. Och den luften skulle vi i behöva få bort. Vi skulle behöva mer substans och mer enhetlighet, så jag instämmer helt i förslag om en bred skatteöversyn. Det har vi diskuterat tidigare här i kammaren. Jag är inte riktigt säker på var alla borgerliga partier står, men jag har förstått att inte är intresserade av en skatteöversyn. Då lär det väl inte bli en sådan eftersom det är som styr i regeringen. Men vi från skulle välkomna det. Vi tror att det behövs. Det var ett tag sedan sist. Vi skulle behöva en bred skatteöversyn som också lägger in klimat- och miljöaspekter i skattesystemet. Det är en viktig fråga för oss. Just på den punkten har vi flera saker som vi vill lyfta fram bland alla dessa motioner som vi ska debattera . Jag vill börja med att lyfta fram frågan om vindkraftskooperativ en framtidsbransch som i många länder skapar sysselsättning, som skapar alternativ. Jag tror att det var DN som hade två helsidor om hur jobbar stenhårt på att bli världsledande, och delvis redan är det, i vindkraftssektorn för att visa att de ska klara av att avveckla kärnkraften och bygga den alternativa energisektorn. De vågar världens fjärde största ekonomi, om jag inte minns fel. Vi vågar inte ens ge kooperativen ett sådant undantag när det gäller beskattning som vi utan vidare kan ge till bostadsrättsföreningar. Vi vågar inte, eller rättare sagt regeringen vågar inte. vågar absolut inte, trots att de länge har pratat om det. Vi vill, och det är därför jag vill yrka bifall till reservation 4. Från sida tycker vi att det här är en väldigt viktig framtidsfråga. Det är viktigt att riksdag visar att alternativa energiformer måste stöttas för att vi ska skapa en hållbar framtid. Vi är öppna för förslag. Vi har ett förslag i vår motion som dessutom har stöd från Socialdemokraterna och . Vi är eniga i den frågan. Men vi är också öppna för förslag från regeringssidan för att hitta lösningar, om det kommer några. Vi har inte sett eller hört några. Vi har bara hört en stor ovilja att diskutera frågan. Vi kan tänka oss att gå vidare där, och jag öppnar dörren här för att man kan diskutera sådana saker. Detta är en fråga som vi tycker är viktig för framtiden. Liknande tycker vi när det gäller energideklarationen. Det är jättebra att vi långsamt börjar få fler energideklarationer. Men detta borde ge avtryck också ekonomiskt för privata fastighetsägare i fastighetsavgiften. Vi måste skapa ekonomiska incitament om vi vill bygga ett hållbart samhälle. Det här är viktigt. På en annan punkt bland dessa motioner väljer vi från sida att lita på att regeringen håller vad de lovar, nämligen i fråga om tonnageskatten. har ett antal gånger gjort tillkännagivanden till regeringen om att man måste få fram ett förslag till tonnageskatt. verkar det vara ett sådant förslag på gång. Då menar vi att det är viktigt att regeringen verkligen kommer med det. Om inte ska utskottet ta initiativ igen, återkomma och pressa på. Men väljer vi från MP:s sida att lita på att det kommer. Vi hoppas att vi inte blir besvikna i den frågan. Vi ska ju använda skatterna för att bygga ett framtida samhälle. Sedan vill jag för helhetens skull påpeka att när det gäller den enskilda motionen från miljöpartister om arvs- och gåvoskatt, som jag vet att de senare kommer att gå upp och yrka bifall till, är det inte partiåsikt som representeras. Vi var till och med drivande tidigare i att genomföra avskaffandet av arvs- och gåvoskatt, för vi menar att de har negativa effekter på till exempel småföretagande. Det var ju inte de rika som betalade den skatten. Det var de som var mindre rika och inte hade råd att skatteplanera. Så det var inte en särskilt effektiv skatt. Vi ska ha mer effektiva och rättvisa skatter, och vi ska se till att skatterna mer och mer gynnar klimatet. Det är därför som jag yrkar bifall till reservation 4. I övrigt står jag naturligtvis bakom de reservationer vi har. 115 (SD): Beskattning av företag, kapital och fastigheter brukar ofta vara en het potatis med ideologiska förtecken. Dock är denna beskattning av största betydelse och påverkar i allra högsta grad utbudet av arbetstillfällen. Och en hög sysselsättning är i sin tur en grundförutsättning för en god välfärd. En alltför hög beskattning av företag och kapital är i det avseendet en hämmande faktor för antalet arbetstillfällen. För att skapa nya företag behövs ett gott företagsklimat där det är möjligt att anskaffa riskkapital till en rimlig kostnad. Det behövs konkurrenskraftiga villkor för företagare och framför allt enkla regler. För befintliga småföretag måste det finnas möjlighet att växa. Det är i de växande företagen och framför allt i småföretagen som det stora antalet nya arbetstillfällen kan skapas. Skattesystemet får därmed inte bli en omöjlig tröskel för företagens möjligheter att expandera och att klara sig i den globala konkurrensen. är bristen på startkapital det stora hindret för att nya företag ska bli verklighet. Banker har med tanke på den finansiella osäkerhet som råder blivit ännu mer försiktiga med kreditgivning till nya företag. Ett gott företagsklimat måste också präglas av stabila och rättvisa villkor. Jag nämner rättvisa villkor för att jag är orolig för vad de så kallade nystartszonerna eller ekonomiska frizonerna kan ställa till med om de blir verklighet. Ett gott företagsklimat förutsätter också rimliga villkor för den som driver småföretag. Det handlar om trygghet i händelse av sjukdom, arbetsmiljö och regelverk. Det handlar sammantaget om att även småföretagare ska ha en bra arbetssituation och en god hälsa. Jag hade förväntat mig att Carema-affären och räntesnurror skulle komma upp, och tog upp det lite grann. Det är fullt förståeligt. Dessa vinster inom vården har diskuterats flitigt i medierna och av politiker och våren. Det har varit en ganska naturlig reaktion då det ofta har handlat om vård och omsorg av de gamla i samhället. De gamla har i många fall fått uppleva försämringar, och vårdskandaler har inte heller varit ovanliga. Det är dock inte lika aktuellt att ta upp företag som gör stora vinster på den så kallade flykting- eller invandringsindustrin trots att det sannolikt finns ännu större vinster procentuellt sett inom dessa företag. Det finns ett antal företag, kanske ett stort antal företag, som ägnar sig åt denna mycket lukrativa verksamhet. Det är dessutom en säker och politiskt korrekt verksamhet, och den riskerar därför inte att hamna under lupp i svenska medier och granskas i någon större omfattning. I stället är det som gör det jobbet i sina rapporter. lyfte man bland annat fram att i sin upphandling inte följer lagen om offentlig upphandling. kom med allvarlig kritik av i rapporten, men den möttes av relativt stor medial tystnad även om detta också handlar om hur våra gemensamma skattemedel används och att de inblandade företagen plockar ut stora vinster. Vi har fått exempel på ägare som ska ha plockat ut mångmiljonbelopp av våra gemensamma skattemedel i aktieutdelningar i dessa företag. är det inte bara privata företag som utnyttjat okontrollerade penningutflöde utan även kommuner som, enligt , fått i ersättning för så kallade ensamkommande barn. Det är i mina ögon helt sanslöst. Här kan man verkligen fråga sig om varje skattekrona är effektivt använd. Men att ställa den frågan när det gäller och dess verksamhet är som sagt inte politiskt korrekt i . Tonnageskatten hade dragits i långbänk innan tog plats i . Regeringen har hänvisat till att ärendet utreds, bereds, är på gång och så vidare. Vid förra årets debatt utlovade vi sverigedemokrater att om inget händer från regeringens sida kommer vi sannolikt att stödja motioner angående tonnageskatten. Det är lite synd att väljer att lita på regeringen på det sätt som vi litade på regeringen . Men hur som helst tänker vi uppfylla löftet att stödja detta. Jag ska komma in lite på studentbostäder. Jag tror att det råder bostadsbrist i de allra flesta studentstäder. Den kulminerar och då den ofta blir akut. I är det i varje fall alltid på det sättet. De lokala tidningarna fylls av artiklar om den akuta bostadsbristen, och samma kommunala företrädare och fastighetsbolag får samma frågor som föregående år. Svaren är ofta desamma. Även om det produceras ett mindre antal nya studentbostäder förbättras inte situationen nämnvärt. Ett alternativ för studenter är att hyra en del av en lägenhet, men för det krävs det att det finns ett intresse av att hyra ut. Men med tanke på att man får göra schablonavdrag på endast , vilket motsvarar , är intresset för att hyra ut svalt. Att hyra ut sin bostad eller vid speciella arrangemang är ju ganska vanligt. Ett exempel på detta känner nog alla igen som besöker Almedalsveckan, men då faller uthyraren sällan för 21 000-kronorsgränsen. I har man en helt annan syn på detta då man har rätt att skattefritt hyra ut halva bostaden i andra hand. Det skapar utan tvekan ett helt annat intresse från privatpersoner om man kan tjäna några extra kronor utan att behöva skatta för stora delar av hyresintäkten. Vi anser att samma möjlighet ska införas i , och vi tror att det skulle ge en positiv effekt på intresset att hyra ut delar av lägenheter. För studenter skulle det säkert också ge ett större utbud och prisvärda alternativ för boende på studieorten. Det skulle också kunna få den positiva effekten att kontakten mellan studenter och lokalbefolkning ökar. kan man läsa i att regeringen föreslår en höjning av schablonavdraget till . Det motsvarar ganska väl vårt förslag om att få hyra ut halva lägenheten skattefritt. Jag yrkar bifall till reservationerna 3, 7 och 8. 116 (V): I utgör skatternas andel av bnp . Även om andelen har varit högre tidigare, till exempel med regeringen under krisåren , är det fortfarande en av de högsta andelarna internationellt sett. Det är skatteintäkter som möjliggör ett välfärdssamhälle, även om den senaste borgerliga regeringens skattesänkarpolitik allvarligt riskerar att undergräva detta välfärdssamhälle. Ett viktigt användningsområde för skatterna är också den fysiska infrastrukturen såsom vägar och järnvägar. För att värna välfärdssamhället och viktiga framtidsinvesteringar behövs det pengar. Det tror jag alla är överens om, och jag tror att vi också är ganska överens om att skattefinansiering av välfärd och infrastrukturinvesteringar är effektivt och möjliggör att vi alla kan bidra efter vår förmåga enligt principen skatt efter bärkraft. Därför är det viktigt att vårda våra skattebaser och principen om skatt efter bärkraft och att olika former av skattefusk och avancerad så kallad skatteplanering motverkas kraftfullt. Dagens betänkande handlar om beskattning av företag, kapital och fastigheter. Det är viktiga skattebaser för vår välfärd. Dessa sektorer stod 2010 för ca 180 miljarder av de totala skatteintäkterna på drygt 1 500 miljarder, i procent räknat . Man kan fråga sig om detta är en lagom andel. Borde inte kapitalintressena i vid mening stå för en större andel? Mycket talar för det. Det gäller till exempel den utstuderade aggressiva skatteplanering genom räntesnurror och utnyttjande av skatteparadis jorden runt som har varit aktuell . har regeringen äntligen åtminstone delvis tagit åt sig av kritiken. Finansminister sade med anledning av SVT:s redovisning av nolltaxerande storbolag att han tycker att företag ska betala skatt och att det är viktigt att alla är med och bidrar till de kostnader vi har i samhället. Den svenska välfärden bygger på att vi alla betalar skatt. Ska tilltro uppnås för skattesystemet måste alla vara med. Om de som tjänar storkovan inte vill bidra urholkas systemet. Många kommer att ställa sig frågan: Om inte storföretag och de med pengar vill betala varför ska då vi göra det? De svenska storföretagen verkar inte vilja vara en del av vårt gemensamma välfärdssystem. En av tre bolagsjättar väljer enligt SVT att nolltaxera eller betalar mycket lite skatt i trots att de redovisat vinst och haft utdelning till sina aktieägare. De vägrar att betala skatt men nyttjar glatt våra gemensamma verksamheter såsom infrastruktur, sjukvård och barn- och äldreomsorg för sin personal. Även de anställdas utbildning är till stor del skattefinansierad. Bolagsskatten i brukar i den allmänna debatten framställas som hög, men de facto är den relativt låg jämfört med många andra europeiska och västerländska stater. , och är några länder som har mycket högre bolagsskatt än . I redovisning av hur stor andel av resultatet efter finansnetto som företagen i praktiken betalar kan man se av statistiken för åren 20002009 att denna andel i genomsnitt har varit hos de företag som har redovisat vinst. Det finns också ett mycket stort incitament i dagens lagstiftning för företagen att etablera koncerninterna skuldförhållanden. Det är ett uttryck som har använt i sin redovisning i en av de skrivelser som det hänvisas till i betänkandet. Det handlar om många miljarder i förlorade skatteintäkter genom denna skatteplanering. Det kan vara . Det motsvarar löner och sociala avgifter för ca 25 000 välfärdsarbetare . vill ha en sjyst konkurrens mellan företag. Det är inte rimligt att konkurrensen snedvrids för att en del bolag har råd med avancerad skatteplanering. som storbolagen undkommer krävs ökad kontroll av småföretagen med kassaregister, personalliggare med mera. Det är helt rimligt att alla ska betala skatt och att kryphål täpps till men varför ska de små företagen känna skattemoral och ansvar när inte de stora gör det? menar att storkoncernernas skatteplanering genom dessa koncerninterna lån måste förhindras och att avdragsrätten för sådana lån helt enkelt ska tas bort. Skattepengar försvinner även på annat sätt, till exempel genom så kallat skatteläckage i samband med beskattning av realisationsvinster när en person överlåter aktier och andelar i samband med utflyttning från . Det är en aktuell fråga med tanke på det stora antalet 40-talister, företagare med flera, som flyttar ut ur landet i samband med sin pensionering. Det handlar om stora summor som undandras svensk beskattning. Enligt en rapport från riskanalysgrupp i beräknades skattebortfallet till på vad som kan definieras som aktievinstutflyttningar av skatteflyktskaraktär. kunde rapportera att identifierat en skattekonsultbyrå som initierat överföring av till 500 brevlådeföretag i en enda EU- och avtalsstat, nämligen . är ett land som är aktuellt . har länge påpekat detta och menar att generella regler skulle vara ett effektivare sätt att komma till rätta med problemet än att, vilket man också gör, omförhandla aktuella skatteavtal med dessa länder. Att omförhandla avtalen är ett tidskrävande arbete där man riskerar att andra för fördelaktiga villkor kan ändras. Den borgerliga regeringen delade denna bedömning , men ansåg då att frågan måste beredas vidare. tog upp det här problemet i sin granskning av skatteavtal med andra länder 2010 och skrev i sin rapport att inte bedrev ett sådant arbete. Enligt dagens betänkande ska det nu pågå ett sådant arbete på . Jag har interpellerat finansministern i frågan och han hävdar detsamma. Eftersom ingenting händer är det knappt att man kan tro på det. I betänkandet hänvisar man till problem med . Det kan knappast vara avgörande eftersom exempelvis våra nordiska grannar och och har infört en så kallad exitskatt för att komma till rätta med motsvarande skatteläckage. Det finns också ett antal domar i som godkänt så kallade exitskatter . Den senaste EU-domen handlar om utflyttningsbeskattning från . Det bekräftar återigen tillåtligheten av att medlemsstaterna inför exitskatter på vissa villkor. Vad väntar på? Med detta yrkar jag bifall till reservation nr 2 som tar upp både räntesnurrorna och skatteläckagen. Jag står givetvis bakom alla reservationer som har i betänkandet men tänker avslutningsvis i detta anförande bara ta upp en fråga till, nämligen frågan om skatt på arv och gåva. Det har även kommenterats från miljöpartistiskt håll. Det är en V-reservation som grundas på en motion av två miljöpartister. Det är inte så konstigt eftersom i den senaste budgetmotionen lade fram ett förslag om en sådan skatt . Det handlar om principen om skatt efter bärkraft, något som måste betonas i dessa tider när inkomst- och förmögenhetsklyftorna växer. En sådan skatt måste naturligtvis utformas på lämpligt sätt så att makar undantas och så att generationsskiften i näringslivet inte försvåras. Den behöver kompletteras med en skatt på gåvor. Det är glädjande att konstatera att tunga samhällsaktörer som LO och till och med lyfte frågan om skatt på arv och gåvor i en debattartikel i . Den tar också upp behovet av en översyn av vårt skattesystem, något som har lyft fram, precis som Socialdemokraterna och . Det är hög tid att vi får en sådan översyn. Även LO och lyfte i sin debattartikel fram principen om skatt efter bärkraft. Med detta yrkar jag bifall till reservation nr 10. 117 (M): Jag yrkar bifall till förslaget i skatteutskottets betänkande som gäller allmänna motioner om beskattning av företag, kapital och fastigheter. Jag hälsar välkommen åter. Det är kul att se dig igen. Innan jag kommenterar vad tidigare talare har sagt ska jag göra några egna reflexioner. Det här är ett område där vi i Alliansen har vidtagit en mängd åtgärder för att underlätta. Jag kan nämna 3:12-reglerna, borttagandet av förmögenhetsskatten, sänkt arbetsgivaravgift generellt och för ungdomar upp till samt för äldre från det år de fyller 65. Vi har sänkt bolagsskatten och restaurangmomsen med mera. Många åtgärder har vidtagits för att vi ska få fart på arbetslinjen. När man söker fakta för att se om det har gett resultat ser man att LO i en kampanj konstaterar att det inte har gått. Vi får tacka Svenska Dagbladets faktakoll som ger rött ljus och konstaterar att LO är fel ute. Om man gör tankeexperimentet att man ökar antalet 1517-åringar med 100 000 går naturligtvis sysselsättningsgraden ned. Förhoppningsvis gör den det vi vill väl att våra 1517-åringar ska finnas i skolan. Det går alldeles utmärkt att använda statistiken som man vill. Man bör kanske inse att det i vissa kategorier är en lägre sysselsättningsgrad. Någonstans i åldern har vi en betydligt högre sysselsättningsgrad. Om man får demografiska förändringar i detta kan man, om man drar ihop och gör en slutsumma, komma fram till något. Alla är överens om att vi fått ungefär 200 000 nya jobb. Då säger vän av ordning, som i detta fall eventuellt skulle kunna vara Socialdemokraterna, att om vi blir fler medborgare får vi fler jobb. Låt oss göra nästa tankeexperiment. Vi säger att 100 000 kommer hit från något land till SD:s stora glädje. Har vi då åstadkommit 65 000 nya jobb? Det är ungefär sysselsättningsgraden. Nej, naturligtvis inte. Det gäller att vi har en politik för sysselsättning och företagande som ser till att vi skapar de nya jobben. Det sker inte med automatik, utan det gäller att det finns entreprenörer, företagare och andra som skapar denna sysselsättning samt att vi har ordning och reda i våra finanser. Det leder till att vi även kan ha en bra offentlig sektor som utför kvalitativt bra vård, omsorg, skola med mera.