prot · GZ09111 · 2012-05-09 00:00:00 — Vilken marknad som kommer att sätta standard för fordonsdrivmedel återstår således att se. Jag vill bara påminna om att de konventionella drivmedlen oftast döms ut, men vi får inte glömma bort att de moderna motorerna också utvecklas mot en lägre bränsleförbrukning. När det gäller transportsektorn är det givetvis önskvärt att så mycket som möjligt överförs från väg till tågtransporter, men i grund och botten är det en helt annan diskussion. Beroendet av fossila bränslen, i första hand kol, bör brytas. Men vi ska inte förvänta oss några snabba lösningar på de problem som finns ute i med koldioxidutsläppen. Alltför stora förhoppningar kan heller inte i detta läge knytas till CCS-tekniken. Tekniken är oprövad. Det återstår en hel del teknikutveckling. Och till detta kommer avsevärda investeringskostnader för att bygga ut infrastruktur. De stora investeringskostnader som krävs i form av utbyggnad av exempelvis ledningskapacitet måste belasta de enskilda nationernas budgetar, och det måste ske under marknadsmässiga villkor. Utvecklingen får dessutom inte gå i den riktningen att nya lokala miljöproblem skapas. som jag var verksam som utvecklingsingenjör kunde jag ta del av många tekniska projekt som i förstone verkade lovvärda men som stupade av rent tekniska och ekonomiska orsaker eller till och med på politiska beslut i form av skatter eller färdriktning. Energieffektivisering är en viktig åtgärd, men detta bör i hög grad skötas nationellt och under marknadsmässiga villkor. Villkoren är alltför olika i olika länder för att gemensamma normer och system ska kunna appliceras rakt av. Det är tyvärr ibland alltför lätt att fastna i svepande sifferkrav om effektiviseringar utan att ta ställning till om det finns andra, mer kostnadseffektiva åtgärder. Att världens fjärde största ekonomi och dessutom en av världens största exportnationer, , nu har antagit en, i mitt tycke, mycket våghalsig energipolitik är sannerligen inte något som bör belasta svensk inhemsk energipolitik. Att vindkraften helt skulle kunna täcka bortfallet av den tyska kärnkraften ser jag svårligen framför mig. Det är fråga om en femtedel av hela den tyska elförsörjningen. pumpar in i detta energiskifte. Det är en summa som är mer än hälften av bnp. Jag håller det inte heller för otroligt att den storskaliga utbyggnad av vindkraften på land som ska ske i kommer att möta motstånd från lokalbefolkningen. Det finns dessutom en risk att och blir än mer beroende av gasleveranser från i värsta fall politiskt instabila regioner. Vinden blåser som bekant inte och alla timmar, så gaskraftverk och kolkraftverk lär nog behövas för elbalansens skull. kristdemokratiska miljöminister har uttryckt sig så här: Världen tittar på oss. Vi måste lyckas. Vad som händer om vindkraftsplaner havererar kan man verkligen fundera över. Jag menar att det tyska beslutet kan drabba svensk export om vi får se en stagnerande tysk ekonomi. En grundprincip bör gälla, och det är att varje stat bör sträva mot att vara självförsörjande när det gäller elproduktion. Avslutningsvis, herr talman, får de mål som är uppsatta för att minska utsläppen av växthusgaser inte äventyra de enskilda hushållens ekonomi eller de nationella ekonomierna. Forskning och utveckling bör i högre grad lyftas fram som en framkomlig väg till en minskning av utsläppen. Det är av största vikt att konkurrenskraften för inhemsk industri inte försämras med risk för utflyttning av verksamhet eller produktion till länder med mindre ambitiös klimatpolitik. 86 (V): Det vi ska diskutera är näringsutskottets utlåtande till EU-kommissionens Energifärdplan 2050. Det är en välkommen debatt, och jag kan bara instämma i det och har sagt. Det var väl valda ord, och i allt väsentligt håller jag också med i dessa anföranden. Man kan ställa sig frågan varför kommer med Energifärdplan 2050. Det har sin bakgrund i jordens uppvärmning. För att inte nå höjning av medeltemperaturen måste vi vidta fler och effektivare åtgärder än vad som sker . skriver att fönstret håller på att stängas för att vi ska nå detta mål. Regeringen håller med om det. Även utskottet delar den uppfattningen. Då förväntar jag mig också att man presenterar någon form av svensk hållning när det gäller energipolitiken och den strategi som vi bör ha när vi går in i de här förhandlingarna. Utgångspunkten för de diskussioner som har varit är att vi når de målsättningar vi har satt upp i 2020-målen om energieffektivisering, förnybar energi och att minska växthusgaserna. Men det räcker inte, vilket regeringen och utskottet håller med om. Fortsätter vi i den här takten kommer vi inte att nå målet 8095 procents minskning av växthusgaserna till 2050, alltså det som är målet för att vi ska klara av höjning. Därför måste det vidtas ytterligare åtgärder utöver vad som redan har vidtagits. Då finns det en rad olika förslag i det här, och det som jag blir väldigt förvånad över är den svenska hållningen. Man säger en sak men motverkar i princip varje förslag som kommer. När det gäller energieffektiviseringen som är grunden för att klara av omställningen motarbetar regeringen dels vad har sagt om bindande mål, dels det danska ordförandeskapet som har lagt fram en rad förslag. Detta säger regeringen och utskottet blankt nej till. Vi kommer alltså inte att kunna leva upp till målsättningen. Då svarar regeringen att vi har bättre system i , för vi har koldioxidskatter, vi har energiskatter och vi har ett handelssystem. Men här är det på samma sätt väldigt tvetydigt vad regeringen egentligen vill. Man lyfter fram koldioxidbeskattningen som en mycket verksam del, och det kan jag hålla med om. Men den minskar vi i när det gäller fjärrvärme. Vi minskar det som vi i andra sammanhang säger är bättre än att ha bindande mål när det gäller energieffektivisering. Det är ett väldigt märkligt agerande. I de här förhandlingarna blir därför regeringens politik inte trovärdig på en enda punkt när det gäller energieffektivisering, det som är grunden. Ni når inte upp till det här, men näringsutskottet ställer sig bakom det. Ni hyllar ett system med koldioxidbeskattning, men i praktiken går ni in och sänker den när det gäller fjärrvärmen. Hur ska ni ha det egentligen? Vad är regeringens politik? När det gäller förnybar energi är det likadant. Ni säger att det behövs en kraftig utbyggnad av den förnybara energin, men i praktiken säger ni nej till de förslag som Socialdemokraterna, och har lagt fram när det gäller elcertifikatssystemen. Det måste höjas om vi ska nå 2-gradersmålet. Vindkraften kommer att slå i taket , och vad händer då när vi har möjlighet att bygga ut den ytterligare? Vi poängterar också forskning och utveckling som är en central del för att titta på vad smarta nät kan göra. Det gäller även lagring av energi. Då tänker jag inte på CCS-tekniken, utan jag tänker på möjligheten att lagra energi från sol- och vindkraften. Vi vet att det pågår mycket bra forskning inom ett av våra större företag i där man nu har lyckats komma fram till att lagra energi i . Men det behövs betydligt mycket mer forskning för att vi ska klara av dessa utmaningar. Ni hyllar också systemet med utsläppshandel. Men som det har varit ser vi ju att det inte fungerar. Man är nere på per ton koldioxid. Det har ingen som helst betydelse. Vi måste sluta skänka bort utsläppsrätter till industrin som inte har behov av det. Det är en av orsakerna. Vårt gemensamma mål från Socialdemokraterna, och är ett fossilfritt förnybar energi. Det har vi i vår gemensamma reservation, och det har vi också lagt fram som ett förslag som har röstat ned. I våra förslag har vi bett att skulle komma med ett förslag på hur det här skulle kunna se ut. Men ni tyckte inte ens att det var okej att de skulle få det uppdraget. Ni vill nämligen inte ha ett fossilfritt . Ni vill inte ha förnybar energi i . Det är därför ni röstar ned detta förslag. Avslutningsvis vill jag ta upp en sak till när det gäller energieffektivisering, och det handlar om den skrivelse som regeringen lade fram om nollenergihus. Skrivelsen har varit ute på remiss, och den blev väldigt hårt kritiserad av byggmaterialbranschen. Var det för tuffa krav som ställdes? Nej enligt branschen var det för lågt ställda krav. Vi kan så mycket mer, säger branschen. Se till att det blir tuffare byggregler och byggnormer så att vi kan utveckla vår industri och hålla den konkurrenskraftig gentemot andra! När en bransch på det här sättet går ut och talar om att vi kan så mycket mer och se nu till att vi får de spelreglerna, då säger regeringen att nej, det är vi inte intresserade av. Snacka om hyckleri när vi pratar om energieffektivisering! Det är därför regeringen inte heller blir trovärdig i sina förhandlingar med när det gäller Energifärdplan 2050. Jag tycker att det är en skam. Med detta yrkar jag bifall till reservation 1. (forts. 17 §) Kammaren beslutade på förslag av andre vice talmannen att ajournera förhandlingarna till då votering skulle äga rum. 15 § Beslut om ärende som slutdebatterats SfU14 Ett återinförande av begreppet normalt förekommande arbete Kammaren biföll utskottets förslag. 16 § Beslut om ärenden som slutdebatterats vid dagens sammanträde UU10 Berättelse om verksamheten i Europeiska unionen 2011 Punkt 1 () 1. utskottet 2. res. 1 (SD) Votering: 283 för utskottet 19 för res. 1 19 avstod 28 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 100 S, 99 M, 23 MP, 22 FP, 20 C, 19 KD För res. 1: 19 SD Avstod: 19 V Frånvarande: 12 S, 8 M, 2 MP, 2 FP, 3 C, 1 - Punkt 2 (EU som global aktör) 1. utskottet 2. res. 3 (S) 3. res. 4 (MP) 4. res. 5 (SD) 5. res. 6 (V) Förberedande votering 1: 19 för res. 5 19 för res. 6 282 avstod 29 frånvarande vice talmannen konstaterade att lika röstetal uppkommit. Utgången skulle avgöras genom lottning. vice talmannen anmodade (C) och (C) att fungera som kontrollanter vid lottningen samt (S) att förrätta lottningen. Den upptagna lottsedeln visade ett nej och kammaren hade således antagit res. Förberedande votering 2: 23 för res. 4 20 för res. 6 278 avstod 28 frånvarande Kammaren biträdde res. Edip Noyan (M) anmälde att han avsett att avstå från att rösta men markerats ha röstat nej. Förberedande votering 3: 100 för res. 3 24 för res. 4 197 avstod 28 frånvarande Kammaren biträdde res. (M) anmälde att han avsett att avstå från att rösta men markerats ha röstat nej. Huvudvotering: 158 för utskottet 100 för res. 3 60 avstod 31 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 98 M, 21 FP, 20 C, 19 KD För res. 3: 100 S Avstod: 22 MP, 19 SD, 19 V Frånvarande: 12 S, 9 M, 3 MP, 3 FP, 3 C, 1 - Punkt 3 (EU och internationellt samarbete) 1. utskottet 2. res. 7 (SD) Votering: 301 för utskottet 20 för res. 7 28 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 100 S, 99 M, 23 MP, 22 FP, 20 C, 18 V, 19 KD För res. 7: 19 SD, 1 V Frånvarande: 12 S, 8 M, 2 MP, 2 FP, 3 C, 1 - Punkt 5 (Området söder om ) 1. utskottet 2. res. 10 (SD) Votering: 188 för utskottet 19 för res. 10 113 avstod 29 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 4 S, 99 M, 23 MP, 22 FP, 20 C, 1 V, 19 KD För res. 10: 19 SD Avstod: 95 S, 18 V Frånvarande: 13 S, 8 M, 2 MP, 2 FP, 3 C, 1 - (S) anmälde att hon avsett att avstå från att rösta men markerats ha röstat ja. Punkt 6 () 1. utskottet 2. res. 12 (MP, SD, V) Votering: 159 för utskottet 61 för res. 12 101 avstod 28 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 98 M, 22 FP, 20 C, 19 KD För res. 12: 23 MP, 19 SD, 19 V Avstod: 100 S, 1 M Frånvarande: 12 S, 8 M, 2 MP, 2 FP, 3 C, 1 (M) anmälde att han avsett att rösta ja men markerats ha avstått från att rösta. Punkt 7 (Motverka finansiella transaktioner till stöd för bosättningarna på och i östra ) 1. utskottet 2. res. 13 (S, MP, V) Votering: 179 för utskottet 141 för res. 13 29 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 99 M, 1 MP, 22 FP, 20 C, 18 SD, 19 KD För res. 13:100 S, 22 MP, 19 V Frånvarande: 12 S, 8 M, 2 MP, 2 FP, 3 C, 1 SD, 1 - (MP) anmälde att han avsett att rösta nej men markerats ha röstat ja. Punkt 8 (Finansiellt och ekonomiskt samarbete) 1. utskottet 2. res. 14 (SD) Votering: 283 för utskottet 19 för res. 14 19 avstod 28 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 100 S, 99 M, 23 MP, 22 FP, 20 C, 19 KD För res. 14: 19 SD Avstod: 19 V Frånvarande: 12 S, 8 M, 2 MP, 2 FP, 3 C, 1 - Punkt 12 (Mervärdesskatt för ideella föreningar) 1. utskottet 2. res. 25 (SD) Votering: 302 för utskottet 19 för res. 25 28 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 100 S, 99 M, 23 MP, 22 FP, 20 C, 19 V, 19 KD För res. 25: 19 SD Frånvarande: 12 S, 8 M, 2 MP, 2 FP, 3 C, 1 - Punkt 15 (Schengensamarbete) 1. utskottet 2. res. 26 (SD) Votering: 283 för utskottet 19 för res. 26 19 avstod 28 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 100 S, 99 M, 23 MP, 22 FP, 20 C, 19 KD För res. 26: 19 SD Avstod: 19 V Frånvarande: 12 S, 8 M, 2 MP, 2 FP, 3 C, 1 - Punkt 16 (Sysselsättnings- och socialpolitik) 1. utskottet 2. res. 28 (SD) Votering: 283 för utskottet 19 för res. 28 19 avstod 28 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 100 S, 99 M, 23 MP, 22 FP, 20 C, 19 KD För res. 28:19 SD Avstod: 19 V Frånvarande: 12 S, 8 M, 2 MP, 2 FP, 3 C, 1 - Punkt 18 (Starka kollektivavtal) Propositioner ställdes först beträffande utskottets förslag till beslut och därefter i fråga om motiveringen. Förslag till beslut: 1. utskottet 2. res. 31 (S) 3. res. 32 (SD) Förberedande votering: 102 för res. 31 19 för res. 32 200 avstod 28 frånvarande Kammaren biträdde res. (MP) anmälde att han avsett att avstå från att rösta men markerats ha röstat ja. Huvudvotering: 183 för utskottet 100 för res. 31 38 avstod 28 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag till beslut. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 99 M, 23 MP, 22 FP, 20 C, 19 KD För res. 31: 100 S Avstod: 19 SD, 19 V Frånvarande: 12 S, 8 M, 2 MP, 2 FP, 3 C, 1 - Motiveringen: Godkännande av 1. utskottets motivering 2. motiveringen i res. 33 (V) Votering: 187 för utskottet 19 för res. 33 115 avstod 28 frånvarande Kammaren godkände utskottets motivering. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 4 S, 99 M, 23 MP, 22 FP, 20 C, 19 KD För res. 33: 19 V Avstod: 96 S, 19 SD Frånvarande: 12 S, 8 M, 2 MP, 2 FP, 3 C, 1 - Punkt 22 (Öppenhet och insyn) 1. utskottet 2. res. 41 (MP, SD, V) Votering: 260 för utskottet 61 för res. 41 28 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 100 S, 99 M, 22 FP, 20 C, 19 KD För res. 41: 23 MP, 19 SD, 19 V Frånvarande: 12 S, 8 M, 2 MP, 2 FP, 3 C, 1 - Övriga punkter Kammaren biföll utskottets förslag. UU18 Tillämpning i fråga om av lagen (1996:95) om vissa internationella sanktioner Kammaren biföll utskottets förslag. SoU19 Genomförandet av EU-direktivet om mänskliga organ avsedda för transplantation Kammaren biföll utskottets förslag. SkU18 Nya faktureringsregler för mervärdesskatt m.m. Kammaren biföll utskottets förslag. SkU19 Överklagande av vitesföreläggande i fastighetstaxeringen och genomförande av direktiv på skatteområdet Kammaren biföll utskottets förslag. FiU41 Utlåning till 1. utskottet 2. res. 1 (SD) 3. res. 2 (V) Förberedande votering: 23 för res. 1 21 för res. 2 276 avstod 29 frånvarande Kammaren biträdde res. och (båda MP) anmälde att de avsett att avstå från att rösta men markerats ha röstat ja. Huvudvotering: 283 för utskottet 20 för res. 1 18 avstod 28 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 100 S, 99 M, 23 MP, 22 FP, 20 C, 19 KD För res. 1: 19 SD, 1 V Avstod: 18 V Frånvarande: 12 S, 8 M, 2 MP, 2 FP, 3 C, 1 - FiU42 Offentlig upphandling från eget företag 1 Kammaren biföll utskottets förslag. Punkt 2 (Koncerninterna transaktioner) 1. utskottet 2. res. (S, SD, V) Votering: 183 för utskottet 138 för res. 28 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 99 M, 23 MP, 22 FP, 20 C, 19 KD För res. : 100 S, 19 SD, 19 V Frånvarande: 12 S, 8 M, 2 MP, 2 FP, 3 C, 1 - NU18 Trygg naturgasförsörjning Kammaren biföll utskottets förslag. NU19 Energipolitiska frågor Kammaren biföll utskottets förslag. 17 § (forts. från 14 §) Energifärdplan (forts. NU20) 87 (C): Vi ska gå tillbaka till det vi pratade om förut, . beslutade att vi ska minska utsläppen av växthusgaser jämfört med nivå. Det är väldigt bra. Annars kommer vi inte heller att kunna nå det gemensamma målet inom EU om att den globala medeltemperaturen får öka med . Den stora minskningen av växthusgaser är egentligen en fortsättning på EU:s klimatmål, som innebär att EU ska energieffektivisera , öka andelen förnybar energi lika mycket och minska växthusgasutsläppen . säger själv att EU:s nuvarande klimat- och energimål är ambitiösa men att det krävs ytterligare insatser och förändringar för att vi ska kunna nå utsläppsmålet för växthusgaser till 2050. Tyvärr måste jag säga att det saknas konkreta riktlinjer för vad som behöver göras efter 2020. lägger i färdplanen fram olika scenarier för möjliga energitrender, som det så fint heter. Man drar också vissa slutsatser, till exempel att elanvändningen kommer att öka , att vi kommer att behöva energieffektivisera i stor utsträckning och att användandet av förnybar energi kommer att öka. Kommissionen lyfter också fram CCS-teknik och kärnkraft som betydelsefulla. Men förordar i EU-förhandlingarna framför allt utbyggnad av det förnybara. Det är också positivt att färdplanen försöker skapa långsiktiga spelregler för marknadens aktörer. Det underlättar planeringen för framtida investeringar när det gäller både produktion av energi och distribution. Dessutom kan en övergång till en ekonomi med låga koldioxidutsläpp innebära en möjlighet inte bara för hållbarhet utan också för försörjningstrygghet och konkurrenskraft i . Genom att minska användandet och beroendet av fossil energi bidrar vi till en bättre miljö. Men det gör också att vi blir mer konkurrenskraftiga på den växande globala marknaden för energirelaterade varor och tjänster. Det är också bra att kommissionen har erkänt och pekat på att de brådskande åtgärderna med minskning av växthusgaser kan bidra till att vi undviker kostnader i ett senare skede. Vi måste alltså här och ta hänsyn till att kostnaderna kommer att öka ju längre vi väntar. Ett minskat beroende av fossila bränslen kommer också, som jag sade tidigare, att öka försörjningstryggheten och minska kostnaderna . Många av EU:s medlemsländer står inför stora investeringar och kostnader när det gäller energiinfrastruktur. Men det handlar ändå om något som kommer att behöva göras till slut, på grund av åldrande infrastruktur för energi och produktionsanläggningar. Det här är ett utmärkt tillfälle att göra hållbara val. För att nå målen i och anser vi, som någon var inne på, att just allmänna och marknadsbaserade ekonomiska styrmedel, som energiskatter, skatter på kol, handel med utsläppsrätter och gröna elcertifikat, är viktiga drivkrafter. Vi håller också med kommissionen om att instrumenten måste kompletteras med investeringar i forskning och utveckling. Vi i Alliansen i utskottet anser precis som regeringen att det är dags för EU att börja ta fram konkreta åtgärder för vad som händer efter 2020. Hur ska den miljöpolitiska ramen se ut då? Vi vill att kommissionen ska lägga fram en tidsplan för vägen till en ny energi- och klimatöverenskommelse efter 2020. Det är alltså viktigt att kommissionen lägger fram skarpa förslag. Långsiktiga utsläppsmål behövs för att ge företagen tillräcklig förutsägbarhet och för att skapa incitament för långsiktiga, nödvändiga investeringar. Regeringen anser att förnybar energi är en nyckel i den framtida utvecklingen. De många fördelarna med förnybar energi hållbarhet, försörjningstrygghet och konkurrenskraft, som jag har nämnt tidigare är alla väsentliga delar för att ställa om till ett hållbart energisystem. Men återigen: Vi behöver långsiktiga spelregler som sträcker sig fram i tiden. 88 (S) replik: Jag tar fasta på det som avslutade med, nämligen att det måste finnas långsiktiga spelregler. Det är sant. Vi måste ha en stabilitet mellan olika regeringar och olika sätt att hantera dessa frågor på, och vi har länge diskuterat att man borde ha en blocköverskridande överenskommelse när det gäller energifrågor. På vilket sätt tänker regeringen hantera detta? Det är ändå regeringen som sitter inne med möjligheten att bjuda in till en sådan överenskommelse. Jag tror inte att ens tror att vi kommer att ha samma regering i . Man kan alltid önska det när man sitter i regeringsställning, men jag tror ärligt talat att situationen kommer att se lite annorlunda ut då. Vilka konkreta åtgärder tycker att man ska vidta? Regeringen föreslår inte mycket. Allt det här med gröna elcertifikat, CO2-skatter och utsläppsrätter finns. När det gäller CO2-skatter är det praktiskt taget bara som tycker att det är en god idé. Det är pinsamt. När vi träffar kolleger i är det första man säger i sådana här debatter: Absolut inte CO2-skatter! Vilka medel ska vi då använda för att hela unionen ska klara detta? Den viktigaste frågan är dock: Hur ska man nå en blocköverskridande överenskommelse med regeringen? 89 (C) replik: Jag sitter inte i regeringen, . Jag skulle ta mig vatten över huvudet om jag bjöd in er till ett sådant samtal. Jag bjuder dock gärna in dig på en kopp kaffe efter debatten så att du och jag kan samtala. Så långt kan jag i alla fall sträcka mig. För mig är det inte speciellt klart vad Socialdemokraterna vill i denna fråga. Jag får lite dubbla budskap från Socialdemokraterna. har intagit en näringslivspositiv hållning, men här i kammaren hör vi något helt annat. Här hör vi att man ska sätta tak på energieffektivisering i länderna i , vilket skulle verka tillväxthämmande för industrin i . När det gäller konkreta åtgärder väntar vi på att EU ska komma tillbaka med något som kan gälla för hela . Det är en sak vad vi kan göra i men en annan vad vi kan göra i . Förutsättningarna ser lite olika ut. I min mammas hemland och i mitt hemland ser ju förutsättningarna olika ut när det gäller till exempel energislag och snabb energieffektivisering. Jag litar på att regeringen för vår talan och att EU kommer tillbaka med konkreta förslag. 90 (S) replik: Vi som har suttit i huset har varit med om några blocköverskridande överenskommelser, inte bara på energiområdet utan också på andra politikområden. Jag kan inte påminna mig en enda gång när oppositionen har tagit initiativet till en sådan diskussion. Jag var inte med när diskuterade migrationspolitik med regeringen, men jag tror att det var regeringen som bjöd in och inte tvärtom. Så brukar det i alla fall vara. Skulle det vara en fara för tillväxten i om man genomförde den politik som vi har föreslagit? Det är i stort sett den politik som drev till . Är energieffektivisering, förnybara energikällor, smarta nät, gröna certifikat, CO2-skatter och utsläppsrätter helt plötsligt tillväxthämmande? Det där förstår jag inte ett dugg av. Vi har sagt samma sak som vi sade innan man gjorde den berömda överenskommelsen på energiområdet mellan fyra partier, som dessutom riskerar att falla så fort man får en votering i kammaren om skulle välja en annan linje på energipolitikens område än vad de gör. Vi har redovisat vår syn på energipolitiken. Det är det som står här och det som säger. Sanningen är den, , att skulle vi ändra så mycket som ett kommatecken i er överenskommelse faller regeringen. Det går inte att göra det, och det är därför ni inte vill bjuda in oss. 91 (C) replik: