prot · GZ0993 · 2012-04-10 00:00:00 — Vi ska också tänka på det faktum att regeringen nu har ändrat fas 3-upplägget lite grann. Det är inte längre något slags slutstation, utan man har ett riktat arbete med att få ut människor från en fas 3-placering. Jag fick också besked från Arbetsförmedlingen om att man även ska jobba med att få in externa, privata aktörer som kanske kan göra lite mer än statens arbetsförmedling. Men jag vill gärna höra mer om vad MP vill göra. 31 (S): Orsaken till att jag tycker att det är viktigt att få ett svar från arbetsmarknadsministern om huruvida hon bedömer att har en hög arbetslöshet eller inte är att man i så fall om hon inte tycker att vi har det kan tolka hennes politik på ett rimligt sätt. Om arbetsmarknadsministern erkänner att vi har en hög ungdomsarbetslöshet kan man efterfråga varför arbetsmarknadsministern inte gör något. Om arbetsmarknadsministern inte anser att vi har en hög ungdomsarbetslöshet kan man ju förstå varför hon inte gör något. Jag fick ingen kommentar om fas 3 och om arbetsmarknadsministern är beredd att erkänna det som alla inser att den så kallade sysselsättningsfasen, den som är mer känd som fas 3, inte fungerar som arbetsmarknadspolitisk åtgärd. Men tystnaden kan väl på något sätt vara ett svar i sig. Det skulle ändå vara spännande att höra arbetsmarknadsministern kommentera statsministerns erkännande av att den oerhört dyra och ineffektiva åtgärden halverade socialavgifter för unga inte fungerar. Jag ställde frågan: Är statsministern ensam om denna insikt i regeringen? Eller har fler ministrar, till exempel arbetsmarknadsministern, insett att denna åtgärd är dyr och ineffektiv och att den inte har fungerat? 32 Arbetsmarknadsminister (M): Jag kan dela interpellantens synpunkter på att det behövs ett ännu bättre samarbete mellan Arbetsförmedlingen, kommunerna, det lokala näringslivet och utbildningsanordnare. På sina håll fungerar det bra, men det kan bli ännu bättre. Jag vill vara tydlig med att Arbetsförmedlingen inte bara ska samverka utan också samarbeta med kommunerna. Det är oerhört viktigt, och jag är tydlig med att samarbetet måste ske ömsesidigt. Det som också är viktigt är att ungdomar får bra vägledning inför utbildningsval. Vad ska man välja för utbildning som leder till jobb där man bor, eller tvingas man kanske flytta? Där finns det ett väl etablerat samarbete mellan Arbetsförmedlingen och där man nu utbildar ett hundratal personer från Arbetsförmedlingen just i vägledning att ge information. Man har också två bra informationskällor genom Utbildningsinfo, som driver på regeringens uppdrag. Där ger man råd och dåd om studie- och yrkesvägledning. Detta tillsammans med Yrkeskompassen, som drivs av Arbetsförmedlingen, är viktiga källor när man ska välja utbildning. Jag tror också att det är viktigt att man inte lägger alla ägg i samma korg. Det måste finnas flera verksamheter, och där har ESF-projekten en viktig funktion. Deras uppgift är just att starta pilotprojekt som man sedan kan skala upp i större skala om de är framgångsrika. Man tar inte så stor risk, och man kan göra någonting av dessa. ESF är en av myndigheterna under som också har till uppgift att sprida information om lyckade projekt. Ett sådant lyckat projekt tycker jag är Unga in som man har startat på här i . Det kommer att spridas över hela landet. Det är en bra del, där man söker upp ungdomar där de finns. Vi vet av erfarenhet att ungdomar inte är så himla attraherade av att gå till Arbetsförmedlingen, utan de är kanske ute på ungdomsgårdar, på eller liknande verksamheter. Då är det viktigt att Arbetsförmedlingen söker upp dessa ungdomar där de faktiskt finns. Man kan göra ännu mer genom att man jobbar med webben, med Facebook och med sociala medier på olika sätt som Arbetsförmedlingen gör i ännu större utsträckning . Det finns många olika exempel på hur man kan jobba smartare. Jag skulle också vilja säga någonting om en viktig del som handlar om profilering. Generellt sett går det ganska bra för ungdomar som har gymnasieutbildning. De kan behöva lite hjälp från Arbetsförmedlingen, men det finns andra som behöver mycket mer omfattande hjälp mycket tidigare. Där är profilering en viktig del att hjälpa ungdomar på ett tidigt och tydligt sätt. kan ungdomar alltså bli anvisade till folkhögskolan på motiverande utbildningar eller få del av det förhöjda studiebidraget. Men utmaningen kvarstår. Trots dessa kraftfulla subventioner, som kanske leder till att man behöver betala max eller mindre, måste arbetsgivarna visa intresse för att anställa dessa ungdomar. Jag tror att det är där nyckeln finns. Därför tror jag också att det är viktigt med den nya anställningsformen ungdoms- och lärlingsprovanställning där arbetsgivare kan motiveras att anställa dessa ungdomar och ge dem en utbildning på jobbet så att de sedan kommer vidare i livet. Det finns ingen quick fix. Vi kan göra många delar. Vi kan göra det billigare att anställa och enklare att anställa. Vi kan ge mer stöd och hjälp och mer av utbildning till dessa ungdomar. Många kommer från delvis tråkiga sociala miljöer som inte har någon studiebakgrund. Jag tror att det är viktigt att vi har många olika delar i vår verktygslåda och att vi inte lägger alla ägg i samma korg. 33 (MP): Det låter som om jag och ministern är ganska överens om vad som ska göras. Men om vi är det, varför ser det då ut som det gör? När jag går till och frågar hur de jobbar med kommunen svarar de att de inte gör det. Varför ser det ut på det viset? Och det gäller inte bara i den kommunen, utan det gäller även andra arbetsförmedlingar som jag går till. Det är lätt att stå i talarstolen här och säga att de inte bara ska samverka utan samarbeta. Men om de ska samarbeta, varför står det inte så i regleringsbrevet? Arbetsförmedlingen har sagt att de gör det som står i regleringsbrevet, och det är ganska sunt att de gör det. Varför skriver inte ministern detta i regleringsbrevet? Det undrar jag. Om jag har förstått det hela rätt handlar profileringen bara om 400 ungdomar. Det står i alla fall i regleringsbrevet att det bara är 400 ungdomar. Varför begränsar man sig till 400 när det finns tusentals ungdomar som behöver den hjälpen och det stödet? Jag tycker att det bara är att skjuta fram problemet om man inte försöker satsa ännu mer. Arbetsförmedlingen skriver också: I vårt budgetunderlag till regeringen har vi bett om att få använda komvuxplatser. Jag undrar om ministern har några tankar på att låta fler få gå på komvux. Den debatten tar vi i utbildningsutskottet, men vi vet att regeringen har valt att skära ned vuxenutbildningen med en tredjedel. Det har naturligtvis också skapat väldiga bekymmer ute i kommunerna. Arbetsförmedlingen säger vidare att de vill intensifiera arbetet med de här stora grupperna långtidsarbetslösa. Jag förstår inte riktigt. Arbetsförmedlingens bild och ministerns bild är inte riktigt samstämmiga. 34 Arbetsmarknadsminister (M): Tack för interpellationen! Interpellanten nämner 400 ungdomar. Det är någonting som vi följer upp. Skulle det visa sig att det slår i taket får vi göra en omprövning. Än så länge är vi inte där, utan de här platserna ser ut att räcka, i alla fall enligt de informationer jag har fått. Komvux är en annan konkret fråga. Jag nämnde tidigare att de ungdomar som går tillbaka till komvux kan få det förhöjda studiebidraget på . Däremot är det inte aktuellt att upphandla arbetsmarknadsutbildningar på komvux. Vi menar att det reguljära utbildningssystemet ska vara just reguljärt. Arbetsmarknadsutbildningar är någonting annat. De är ofta kortare utbildningar, kanske upp mot , till bristyrken. Jag tror att det är viktigt att ungdomsgruppen går tillbaka och pluggar färdigt grundutbildningen antingen på folkhögskola, på yrkesvux eller på komvux. Då får de ta del av det förhöjda studiebidraget som jag tycker har en ganska hög nivå. Jag har tidigare nämnt de olika satsningar som vi gör. Låt mig nämna dem igen. Det handlar om folkhögskolesatsningen. Jag tycker att den är mycket positiv. Det har varit bra respons på den från dem som går där. Det handlar också om en bättre matchningsverksamhet, mer stöd och att Arbetsförmedlingen söker upp ungdomar där de finns. Det här är en stor myndighet. Det är 11 000 anställda som jobbar på lite olika sätt. Vi försöker att vara tydliga i den politiska styrningen, men vi kan inte vara ute på alla arbetsförmedlingar . Ungdomar tillhör självfallet de prioriterade grupperna. Man ska samarbeta med näringslivet. Vi skriver väldigt tydligt att det ska vara ännu mer och bättre arbetsgivarkontakter och att man ska vara ute i samhället. Det är oerhört viktigt att man fångar upp de här ungdomarna, och kommunerna har informationsansvar upp till dess att ungdomarna fyller . Jag nämnde också någonting om att regeringen har gett Statskontoret ett uppdrag att se över samverkan mellan kommunerna och Arbetsförmedlingen. Det uppdraget har Statskontoret fått från , och det handlar just om ungdomar som är i det här mellanläget och varken går en utbildning eller har ett jobb. Överläggningen var härmed avslutad. 15 § Svar på interpellation 2011/12:301 om ersättningsnivåer vid arbetslöshet 35 Arbetsmarknadsminister (M): har frågat mig vilka åtgärder jag planerar för att höja ersättningsnivåerna vid arbetslöshet. Låt mig inleda med att säga att jag delar oro för våra arbetslösa ungdomar. har haft en hög ungdomsarbetslöshet. Arbetslösheten bland unga uppgick till . Drygt hälften av dem var dock heltidsstuderande. Ungdomsarbetslösheten är, som jag påpekat tidigare i kammaren, en fråga som regeringen tar på största allvar. Regeringen har redan vidtagit en rad åtgärder för att underlätta för unga att etablera sig på arbetsmarknaden, och det är ett arbete som fortsätter. När det gäller ersättningsnivåerna i arbetslöshetsförsäkringen är det en fråga som har varit uppe för diskussion tidigare. Regeringens främsta uppgift är att öka sysselsättningen och därmed minska utanförskapet. Regeringen har genomfört en rad reformer för att upprätta arbetslinjen, bland annat har arbetslöshetsförsäkringen reformerats till en omställningsförsäkring mellan två jobb. Försäkringen består av två delar, en grundförsäkring och en frivillig, inkomstrelaterad försäkring. Det är naturligt att ersättningen ser olika ut beroende på om den sökande har valt att ansluta sig till den frivilliga delen av arbetslöshetsförsäkringen eller inte. Det är viktigt att det finns ett skyddsnät vid arbetslöshet, men lika viktigt är en aktiv arbetsmarknadspolitik för att främja omställning. Det handlar dels om att skapa bättre förutsättningar för tillväxt och sysselsättning, dels om aktiva insatser för aktivitet och omställning. Regeringen satsar ytterligare på en förstärkt arbetsmarknadspolitik i form av exempelvis mer arbetspraktik och arbetsmarknadsutbildning och fler arbetsförmedlare. Regeringens mål är full sysselsättning. Alla som kan arbeta ska arbeta efter egen arbetsförmåga. Det ska löna sig bättre att arbeta. Det ska vara enkelt och billigt att anställa. Matchningen ska utvecklas. Vi prioriterar arbetslinjen och en aktiv arbetsmarknadspolitik före höjd arbetslöshetsersättning. 36 (S): har det gått vi fick en moderatledd regering. Det gör att vi nu kan utvärdera de åtgärder som denna regering har vidtagit. Man gick till val på att man bland annat skulle skapa fler arbetstillfällen och lade fram ett program för det. Vi kan nu konstatera att den politiken har lett till ökad arbetslöshet och framför allt till ökad ungdomsarbetslöshet. Precis som säger i sitt interpellationssvar, som jag tackar för, har regeringen inte för avsikt att höja ersättningsnivåerna. Det var ju det som var min fråga till arbetsmarknadsministern. Det beklagar jag djupt. Jag kan tydligt se vilken prioritering som regeringen gör. När vi summerar kan vi notera att man har prioriterat andra saker. Det har inte handlat om att det inte finns resurser, utan det handlar om hur man använder resurserna. Man har gått fram väldigt aktivt och infört jobbskatteavdrag, sänkta arbetsgivaravgifter, sänkt krogmoms etcetera. Det har kostat . Trots att dessa åtgärder skulle leda till ökad sysselsättning också bland ungdomar har de lett till ökad arbetslöshet. Då måste man ställa sig en fråga, och det borde också arbetsmarknadsministern göra. Även om arbetsmarknadsministern inte är ansvarig för alla delar av denna politik, ingår arbetsmarknadsministern i ett regeringskollektiv. Denna politik är fullständigt misslyckad. Jag ska återkomma i ett senare inlägg och redovisa ytterligare siffror på det. Men låt oss börja med varför jag tycker att det är så angeläget att ersättningsnivåerna ska höjas. Som framgår av den interpellation som jag har ställt besökte jag en sådan inrättning som ni har inrättat. finns ungefär 30 000 personer i fas 3. De har en ersättningsnivå som ligger på . Det ger en genomsnittlig inkomst på . När man möter dessa människor, och framför allt de ungdomar som blir allt fler i denna fas 3-åtgärd, och ser den håglöshet som finns där blir man förskräckt över den situation som dessa personer befinner sig i. Det gäller framför allt hur de upplever arbetsmarknaden och staten i det här sammanhanget och regeringens sätt att se på dessa grupper i samhället. Varför ska de trampas på? Varför höjer man inte ersättningsnivåerna så att folk kan leva på ett rimligt sätt? Varför leder denna politik som regeringen står för till att fler och fler hamnar i försörjningsstöd och får kontakta socialkontoren i de olika kommunerna? Jag tog som ett exempel i interpellationen att det i var av ungdomarna som hade a-kassa. Hur många är det , tror ni? Systemet med att sänka ersättningsnivåerna, göra det väldigt mycket dyrare att vara med i a-kassan och ställa högre krav för att få vara med i a-kassan har gjort att allt fler unga människor är med i a-kassan och därför också hamnar i läget att de kanske de är arbetslösa måste söka upp . Denna fråga avfärdar arbetsmarknadsministern med att bara säga: Vi prioriterar inte det. 37 (S): Tack, arbetsmarknadsministern, för svaret! Jag vill haka på det som just har försökt att beskriva med den ganska oroväckande utvecklingen på arbetsmarknaden för så många arbetslösa . Det är en arbetslöshet som ökar, och de arbetslösa har en mycket tuff situation med sämre ersättningar än det exempelvis var 2006. Vi socialdemokrater föreslog att vi ska investera i jobb och utbildning för unga med sammanlagt drygt 57 000 platser inom högskola, vuxenutbildning, traineeprogram, utbildningsvikariat och så vidare. Men jag undrar varför Alliansen i stället väljer att fortsätta att lägga pengar på och utveckla den förvaring som fas 3 innebär. Man säger att det ska löna sig att arbeta, och det håller jag i och för sig med om, men jag förstår inte varför det inte ska finnas ett incitament och varför det inte ska löna sig för en arbetsgivare att anställa en arbetslös person. Vad är drivkraften för en arbetsgivare att låta en person gå över från fas 3 till anställning? Vi kan säga att det kostar , men i verkligheten blir det , för man blir av med de som man får i bidrag också. Jag tycker att det är väldigt motsägelsefullt. Jag undrar också varför ni inte stärker individen med utbildning så att det finns arbetskraft med den kompetens som företagen efterfrågar. Med utbildning stärker vi individen, företagen och landet internationellt i den konkurrens som råder så att exportindustrin fungerar på ett bättre sätt. En stark a-kassa vill vi ska omfatta alla löntagare. Det är avgörande för arbetslinjen. Vi vill stärka a-kassan och att den ska vara en tydlig omställningsförsäkring mellan två jobb. Jag undrar varför regeringen i stället väljer vägen att göra det mycket tuffare för de arbetslösa. Varför förändrar man a-kassan på det sättet att det blir svårare att kvalificera sig och färre får ut den ersättning som de känner att de borde vara berättigade till? har det skett en omfattande nedmontering av det som tidigare utgjorde kärnan i den aktiva arbetsmarknadspolitiken. Omkring två tredjedelar av platserna inom den yrkesinriktade arbetsmarknadsutbildningen har försvunnit. Även möjligheten att läsa på gymnasiet och komvux har beskurits kraftigt. Vi ser ett systemskifte där det går mer åt hållet där vi ska konkurrera med låga löner i stället för med kompetens. Den här regeringen satsar på RUT-avdrag, momssänkning i restaurangbranschen och halverad arbetsgivaravgift för unga. Det satsas på sektorer där det ofta är deltids- och timanställningar. Det är dålig facklig bevakning beroende på att till exempel hotell- och restaurangbranschen har fått en sådan kraftigt ökad avgift för försäkringen på skattade medel. Det var utöver den tidigare , och runt får man betala på skattade medel på redan låga löner. Det är klart att man lämnar a-kassan och fackförbundet! Detta är en ganska medveten politik. När man tittar på det här ser man att det bildar ett mönster, och pusslet läggs ihop. har vi ungefär 30 000 personer i den så kallade fas 3 med mycket dåliga ersättningsnivåer , och många går på försörjningsstöd. Det är klart att om man går på den låga nivån är ett erbjudande om inom restaurangbranschen riktigt bra! Jag undrar: Hur kan det stärka landet? Hur kan det stärka , och hur kan det stärka individen? 38 (S): Tack, ministern, för svaret! Jag tänkte att jag skulle lägga en lite annan dimension till det hela. Jag utgår från frågan vad ministern egentligen menar när hon skriver: Regeringen har genomfört en rad reformer för att upprätta arbetslinjen, bland annat har arbetslöshetsförsäkringen reformerats till en omställningsförsäkring mellan två jobb. Det tolkas på många håll som att om man gör en försäkring riktigt dålig med sämre villkor och dessutom gör den dyrare kommer det att bli mer av en omställningsförsäkring. Jag hoppas att ministern lyssnar nu eftersom det här är en konkret fråga! På vilket sätt innebär det här med sänkta nivåer att det blir en omställningsförsäkring? Beror det på synen som regeringen har på människan? Om man har synen att arbetslöshetsförsäkringen ska vara ganska rimlig så att det går att ha en tillvaro mellan två jobb utan att bli fattig vill vi ha besked om det. har regeringen efter sina ekonomiska teorier genomfört att vi ska förändra vårt beteende. Jag som är riksdagsledamot har gått in på hemsida och tittat på den så kallade jobbskatteavdragssnurran. Där kan jag läsa att jag har fått mer att röra mig med sedan regeringen genomförde de här förändringarna. Om jag registrerar mig med som fackförening eller tittar på hur det ser ut för en lågavlönad person inom hotell- och restaurangbranschen ser jag att en person med de förutsättningarna har fått . Det är alltså väldigt stor skillnad mellan vad jag har fått och vad den som jobbar inom hotell- och restaurangbranschen har fått. Om jag går in och tittar på hur det ser ut för den som har varit arbetslös ser jag att den personen inte har fått någonting, bara sämre villkor. Om vi utgår från samma teori och gör arbetslöshetsförsäkringen usel, skulle det driva folk till jobb? Är det er teori? Betyder det också att det kommer att driva oss riksdagsledamöter eller höginkomsttagare till mycket mer arbete? Är det vad ni utgår från? Det som är så slående mer er politik är att ni verkar tycka att en arbetslöshetsförsäkring, en omställningsförsäkring, som gör att det är rimligt för den enskilde och för dennes familj att klara sig mellan två jobb, kanske börja studera och så vidare inte är bra. Om ni tycker att a-kassan förr gav högre arbetslöshet för att folk är lata, så säg det! Annars måste vi få en annan förklaring till vad som menas med att ni har reformerat arbetslöshetsförsäkringen till en omställningsförsäkring. Det handlar om villkor sämre villkor och det handlar om ekonomi och sämre nivåer. Jag vill avslutningsvis återigen påminna ministern om när vi hade en debatt om fas 3 och jag ställde två frågor: Varför göra dem fattiga? Och varför inte ge dem möjlighet till utbildning? På den första frågan svarade ministern ni kan se det i riksdagsprotokollet att det är för att regeringen tar ansvar för landets ekonomi. Därför ska det vara låga nivåer. På den andra frågan svarade hon att de har varit arbetslösa länge, så det är kanske inte lönt att ge dem utbildning. Är det den synen ni har på människor? 39 (FP): Politik är väldigt mycket att hantera målkonflikter. I den förra debatten hade vi en målkonflikt i det kommunala skatteutjämningssystemet mellan att utjämna väldigt mycket och att då betala i form av lägre tillväxt. I den här debatten är jag väldigt brydd. Jag har hört socialdemokrater tala ungefär som i de inlägg vi har hört tidigare, men de undviker då att tala om den målkonflikt som finns mellan hög a-kassa och låg arbetslöshet. Den är känd av , svenska arbetsmarknadsforskare, IFAU, , utländska forskare. Det är ett etablerat resultat från många studier, i många länder och . Ju högre a-kassa man har, desto högre arbetslöshet får man dess värre också. Det förefaller vara en målkonflikt. Man kan tycka att det beror på en mänsklig egenskap, men jag vill inte kalla det lathet eller använda några sådana ord som framfördes här tidigare. Det förefaller vara så att i ett modernt industrisamhälle finns denna målkonflikt. Min enkla fråga är: Anser Socialdemokraterna att den här målkonflikten finns? Accepterar ni den verklighetsbeskrivning som alla dessa internationella organisationer, forskare och andra pekar på och som också har framförts som kritik mot de förslag som har lagts fram vid era seminarier med den nya ledningen för den ekonomiska politiken, nämligen att man bortser från den här målkonflikten när man säger att man ska sänka arbetslösheten. Men förlåt, ni vill också höja a-kassan. De står i strid med varandra. Accepterar ni beskrivningen att det finns en målkonflikt här? Gör ni inte det utan säger att det är fritt fram, den här konflikten finns inte, förstår jag en del av inläggen. Men det strider i så fall väldigt mycket mot den etablerade arbetsmarknadspolitiska forskning, empiri och erfarenhet från och andra länder som faktiskt finns. Det är min fråga och det vore väldigt intressant om det fanns ett svar på den frågan från Socialdemokraterna, för det är ju så att säga en kärnfråga för hur man driver arbetsmarknadspolitik i . Är det så att man inte tycker att det finns en målkonflikt förstår jag er argumentation, men är det så att man faktiskt tar till sig den kunskap på det här området som finns och är väl etablerad blir debatten och diskussionen betydligt mer intressant. Var ska man ligga i denna balanspunkt mellan arbetslöshet och a-kassa? Det är den svåra frågan och den är intressant. Den är viktig. 40 (S): Det var intressant av att ta upp den så kallade målkonflikten. En lögn blir ju inte sanning därför att den upprepas gång efter annan. Det är inte på det sättet att det finns något direkt samband mellan ersättningsnivån och arbetslösheten. Det fungerar inte så. I så fall skulle man kunna jämföra de länder som har den absolut sämsta arbetslöshetsförsäkringen med de länder som har den bästa för att se om det fungerar så. Det är ju inte så. Det är betydligt mycket mer komplicerad materia. Det måste erkänna, annars blir den här debatten nästan lite löjlig. Om vi tittar på det här seriöst kan vi se att till exempel , som hänvisar till, konstaterar att om man i en modern ekonomi ska ha en arbetsmarknad med ett optimalt funktionssätt förutsätter det en generös försäkring för att man ska kunna få en matchning som fungerar. En av de saker som absolut inte fungerar i dagens samhälle, fru talman, är matchningen på arbetsmarknaden. Det är någonting som industrin lider av. Man kan alltså inte få människor till de tjänster där man har behov av att anställa därför att det inte finns människor att anställa, eftersom arbetsmarknadspolitiken inte fungerar och för att matchningen inte fungerar. Här har ju regeringens politik gått fullständigt fel. Ska man leda logik till någon sorts politiska förslag måste det bli att får föreslå sänkta ersättningsnivåer, eftersom arbetslösheten nu stiger .