prot · GZ09134 · 2012-06-20 00:00:00 — Då måste det också finnas ett företagsklimat som gör att företag startas, att investeringar görs i vårt land, att företag kan satsa, att människor känner framtidstro, att företag vågar investera också långsiktigt och att vi på det sättet får hjulen att snurra så att vi får in de skatteintäkter som vi behöver för alla de välfärdstjänster som vi ska betala tillsammans. Då finns det anledning att ändå reflektera över vad den samlade effekten blir om man, som Socialdemokraterna gör, fördubblar arbetsgivaravgifterna för unga, fördubblar restaurangmomsen och fördubblar värnskatten jag har inte hört på något sätt förneka den beskrivning som jag har gett och skakar bekymrat på huvudet åt tanken på att sänka bolagsskatten för företag ned till en europeiskt sett lite mer konkurrenskraftig nivå. När det gäller ett riskkapitalavdrag säger att det finns ett utredningsförslag och att det bara handlar om att ha viljan. Men det är inte obekant att det också finns alternativ som har framlagts. Det finns synpunkter i utredningsförslaget, och det finns inte minst synpunkter på hur utredningsförslaget är finansierat eller, som vissa menar, överfinansierat. Innan vi lägger fram ett förslag på bord är det väl, , ganska viktigt att det är ordentligt genomtänkt och förankrat så att det får den effekt som vi vill ha? 90 (C): Eftersom två utskott deltar i den här debattrundan har självklart väldigt mycket redan blivit sagt. Jag vill ändå lyfta fram delar av Alliansens vårbudget som jag tycker är värda en kommentar samt en del förslag i oppositionspartiernas budgetmotioner som jag tycker är anmärkningsvärda. En av regeringens tydligaste inriktningar i vårpropositionen gäller jobben och åtgärder för att stärka förutsättningarna för grupper med svag förankring på arbetsmarknaden. Regeringen har genomfört flera reformer för att sänka trösklarna för dem som står långt från arbetsmarknaden. Den djupa konjunktursvackan, som vi ännu inte är helt igenom, har givetvis påverkat arbetsmarknadsläget och delvis bromsat effekterna av genomförda reformer för nyarbetslösa, långtidsarbetslösa, långtidssjuka, invandrare och ungdomar. Regeringens sänkta arbetsgivaravgifter för grupper som står långt från arbetsmarknaden samt , , jobbskatteavdragen och den sänkta restaurangmomsen har varit viktiga drivkrafter för att öka viljan att anställa och viljan att bli anställd och har också ökat utbudet av arbetstillfällen. Socialdemokraterna, verkar nu vilja försvåra för dessa gruppers väg till arbete. Man vill göra det dyrare att anställa unga genom att ta bort den halverade arbetsgivaravgiften för unga som är . Socialdemokraterna och Vänstern vill också riva upp beslutet om sänkt restaurangmoms trots att denna sänkning redan visat positiva resultat. De säger kategoriskt nej till sänkta ingångslöner för unga och nyanlända invandrare som står långt från arbetsmarknaden trots att ungdomarna och en betydande majoritet av oppositionens egna väljare, enligt redovisade mätningar, ser fördelar med ett sådant förslag. Egentligen är det alldeles för tidigt att analysera en sådan reform som den sänkta restaurangmomsen och hur denna fallit ut. Trots det presenterade en rapport om hur den sänkta restaurangmomsen påverkat priserna i konsumentledet. Momssänkningen har inte fått fullt genomslag, , på måltidspriset ute på restauranger, och det var heller inte väntat. Men momssänkningen har också andra syften: att regelförenkla och ge ekonomiska förutsättningar för en personalintensiv bransch att överleva och att dessutom bidra till fler jobb. rapporterade Ekot på att man då, efter endast med de nya momsreglerna, kunde se en tydlig effekt i form av nya jobb inom restaurangbranschen. Redan då fanns det statistik som visade att det på denna korta tid, , hade skapats fler jobb inom branschen än 2011 ett gott betyg och något som borde få kritikerna på vänstersidan att fundera på varför dessa jobb inte är något värda. Då sänkningen av restaurangmomsen också inneburit att varsel och uppsägningar har kunnat undvikas i en hårt konkurrensutsatt bransch är det omöjligt att exakt veta hur många av de 14 500 jobben som hade funnits att söka utan denna reform. , vd för och Restaurangföretagare, var positivt förvånad över att det blev en så omedelbar och kraftig ökning av efterfrågan på ny personal. Hon menade att det absolut var en momseffekt då man inte kunde se samma förhållande inom andra branscher som inte fått ta del av någon momssänkning. Att riva upp en framgångsrik reform, vars främsta målgrupp är ungdomar och nyanlända invandrare som gör sin debut på den svenska arbetsmarknaden, skulle vara förödande. Att unga går sysslolösa och inte lyckas ta sig in på arbetsmarknaden är ett fördärv för den enskilde och för samhället på både kort och lång sikt. Med demografiska situation med fler som lämnar yrkeslivet för pensionering än unga som träder in i jobb är vi på väg mot en ekonomisk kollaps om vi inte snabbare får in de unga på arbetsmarknaden och ger dem de rutiner som en anställning innebär. Socialdemokraternas påstådda satsning på sommarjobb för ungdomar i kommunerna kan låta bra och önskvärt. Men det här måste ses i ljuset av att de föreslår fördubblade arbetsgivaravgifter för unga som är . Det skulle innebära en kostnadsökning om runt 2,8 miljarder enbart för kommuner och landsting samt givetvis ytterligare miljarder för det privata näringslivet. När Socialdemokraterna strör smulor med ena handen tas alltså riktiga grabbatag i kommunernas ekonomi med andra handen. Det behövs fler insatser, inte färre. vill skapa fler möjligheter att komma över tröskeln till arbetsmarknaden inte göra som oppositionen och dra undan mattan. vill skapa praktik- och lärlingsplatser med lägre ingångslöner för att underlätta inträdet på arbetsmarknaden för dem som aldrig varit inne. Vi vill givetvis behålla de sänkta arbetsgivaravgifterna, de sänkta egenavgifterna för unga och den sänkta restaurangmomsen. Och vi vill satsa mer på utbildningar som leder till anställbarhet och jobb. Vi är självklart inte främmande för ett femte jobbskatteavdrag, med inriktning mot dem med de lägsta lönerna, då ekonomin så tillåter. När regeringen tar fram ett klimat- och energiskattepaket för den framtida hanteringen av biodrivmedel möter oppositionspartierna detta med en kilometerskatt. Ja, gör man det? och har anmält avvikande mening och har med det förslaget. Men Socialdemokraterna har inte med det fastän det funnits med i budgetarna ett bra tag, ja, till och med sedan valet . Tunnelbana i och, tidigare, höghastighetsbåt till skulle man finansiera med de pengar som kilometerskatten skulle inbringa. Vad man nu tänker skulle jag väldigt gärna vilja veta. Kanske har man tagit sitt förnuft till fånga; det vore önskvärt. Förslaget om kilometerskatt som dock ligger kvar från de båda andra partierna innebär en skatt på avstånd en skattechock för åkerinäringen och dig och mig som konsumenter men framför allt för den svenska landsbygden och för alla som har långt till järnvägen. Med åkeriföretagens låga snittavkastning, , tvingas man lägga över kostnaden på konsumenterna. Kilometerskatten omvandlas till en ökad kostnad för butikernas samtliga varor, något som urskillningslöst drabbar unga, gamla, barnfamiljer, pensionärer ja, alla. På andra varor som är viktiga för samhällets utveckling precis som gruset från grusgropen till vägbygget, som timret till sågverket eller som bilkomponenter till och från till exempel i vill oppositionen höja skatten. Vill man nu göra det kan man lika gärna göra det på annat sätt, alltså utan att ta en omväg över åkerinäringen. Men har redan världens högsta skatt på konsumtion, så också det vore väl rätt så oklokt. Socialdemokraterna, tror att man genom ett högre pris på vägtransporter kan tvinga över godset till miljövänligare alternativ. besökte jag Expressbyrå. av lastbilstransporterna hos Express har transportsträckor som understiger . Det är för kort avstånd för att det ska vara möjligt med omlastning mellan tåg och lastbil i båda ändarna av transportsträckan. Ofta finns både avsändare och mottagare en bit från järnvägsspåren. De finns sällan i direkt anslutning till befintliga järnvägsspår utan är beroende av transporter i ett spritt vägnät. Vill vi behålla invånare, företag och arbetstillfällen i hela landet, eller ska vi tvinga all produktion till storstäderna eller rent av utomlands med arbetslöshet som följd? Det vore väldigt bra att få svar på den frågan från dem som förespråkar en kilometerskatt. och menar att man genom kilometerskatten kommer åt osjyst konkurrens från utländska åkare och deras smutsiga fuldiesel. Jag tror att jag hört argumenten också från socialdemokrater. Men en kilometerskatt påverkar på intet sätt åkarnas nationalitet eller drivmedel. Argumentationen om att utländska åkare ska vara med att betala för slitaget på de svenska vägarna och jämförelsen med vägskatter i andra länder i håller inte heller eftersom inte är ett transitland. Utländska åkare som passerar gränsen ska i huvudsak leverera sina varor till svenska kunder, och kostnaden drabbar då givetvis svenska kunder. Precis som när det gäller personbilar är vi centerpartister inte motståndare till lastbilen som används för transporter. Vi jagar inte bilen, utan vi jagar utsläppen. Jag frågade givetvis Expressbyrå och deras vd hur de arbetar för att minska miljöpåverkan i transporterna. Svaret var att de använder sig av tågtransporter då det är möjligt och att de kör av sina fordon med biodrivmedlet RME. De har även en väldigt trimmad logistik för att alltid optimera godshanteringen och aldrig köra halvfulla transporter. Deras kunder efterfrågar också miljöriktiga transporter som ett led i sina miljöpolicyer. Frågan om kilometerskatten har varit uppe i debatten sedan valrörelsen . Trots att dömde ut förslaget som miljöåtgärd hävdar oppositionspartierna fortfarande att kilometerskatten är en miljöåtgärd de tänker använda för att hämta in 4 miljarder till sin budget. De bör då ta med ytterligare 1 miljard i beräkningarna, till finansieringen av de administrativa kostnaderna. Dessutom har olika företrädare för de tre oppositionspartierna S, MP och V konstruerat nya gränssnitt varje gång diskussionen kommit upp. Den ena gången ska skogsnäringarna i norr undantas, och ska landsbygden med stort avstånd till järnvägen undantas. En tredje gång ska det bara omfatta Europavägar. Om ska ta in 4 eller kanske 5 miljarder i skatt på lastbilar som trafikerar våra Europavägar kan man direkt räkna ut var dessa bilar kommer att köra. Det kommer att bli på vägar som inte alls är byggda för att klara denna belastning, vilket skapar nya kostnader och nya problem. ambition har alltid varit att hela ska leva. Vi vill självklart se en mer miljövänlig transportsektor och arbetar målmedvetet för att vi ska uppnå vår vision om en fossilfri fordonsflotta 2030. Vi kommer aldrig att tysta se på när oppositionen försöker straffbeskatta bort företagens konkurrenskraft och hushållens köpkraft och lägga en död hand över stora delar av . Jag vill med dessa ord yrka bifall till skatteutskottets och finansutskottets förslag till beslut angående ekonomiska vårproposition. 91 (KD): Det är sällan det är så många ledamöter i kammaren. Det beror dock inte på mig, förstår jag ju, utan på att folk vill hem. Jag ska göra mitt bästa för att förlänga eller förkorta mitt anförande vilket som är önskvärt. När man har lyssnat på den debatt som har pågått har det ibland framgått att man uppenbarligen blandar ihop vårbudget och höstbudget. Vi ska komma ihåg att det är i höstbudgeten detaljerade förslag läggs fram. Då kan vi komma tillbaka och diskutera olika förslag, även om oppositionspartierna givetvis vill presentera tankar de har framöver. kan vi diskutera hur realistiska de är. Generellt sett kan jag dock kommentera som så att skatter är ett viktigt instrument för att finansiera en välfärdsstat. Det är också viktigt att de ur ett skatterättsligt perspektiv tas ut på ett legitimt och transparent sätt. Alliansregeringen har genomfört en rad förändringar på skatteområdet med syfte att få en mer arbetsfrämjande profil och gynna arbete inom olika samhällssektorer. Ofta framförs, med rätta, jobbskatteavdraget eller förvärvsavdraget, som jag tycker är en sakligt sett mer korrekt beskrivning. Jag vill i detta sammanhang också påtala det som inte har framförts i debatten, och det är att noterade att en av de viktigaste åtgärderna för att få folk att jobba längre faktiskt är det dubbla jobbskatteavdraget. Även på denna punkt finns det alltså en styrka med att göra dessa förändringar. Eftersom det inte längre finns ett förslag från Socialdemokraternas sida om att göra några förändringar kan man tänka sig att vi har haft 80 miljoner mer i skattepåslag i befolkningen . Man säger nu att denna nivå är okej. Annars får man gå tillbaka till den tidigare. Det finns dock en rad andra skatteförändringar som måste lyftas fram. Det handlar om minskade kostnader för företag vid anställningar, förbättrade skattevillkor och andra pusselbitar. Det är detta som sammantaget ger det goda utfallet. Det har också gjorts andra riktade skattesänkningar som är viktiga för våra medborgare i landet. Skattesänkningar för pensionärer på 12,8 miljarder, med löfte om ytterligare 2,3 miljarder i skattesänkningar, är ett exempel som ligger oss kristdemokrater varmt om hjärtat. Skatteprofilen är dessutom utformad för att ge dem med lägre pensioner förhållandevis mer. En annan förändring är förändringar i fastighetsbeskattningen, som har fått rimliga proportioner och där tidigare oro och osäkerhet för småhusägare har eliminerats. Fastighetstaxeringen utreds , och ett betänkande från utredningen som kan ge underlag för att komma till rätta med återstående justeringar som behövs inom detta område kommer framöver. är ett avlångt land med ett kallt klimat. Detta glöms ofta bort. Det är viktigt att detta tas med i utformandet av skatter som rör transporter och energi. Pålagor med kilometerskatt på lastbilar och höjda drivmedelsskatter skulle ofrånkomligen direkt drabba vår konkurrenskraft och därmed våra arbetstillfällen. skulle vi få se på när arbetstillfällen och företag flyttar till andra länder, och många orter skulle få stora problem med sysselsättning och därmed skatteintäkter. Detta gäller inte enbart det nordligaste utan även andra delar av landet. I i finns ett stort pappersbruk som ger arbete till ca 1 000 personer. Dessutom ger det servicefunktioner i samhället. kommun, där bruket ligger, består av 10 000 invånare och skulle inom en få oöverstigliga ekonomiska bekymmer om pappersbruket avvecklades på grund av för höga transport- och energikostnader. kan inte huvudlöst införa skatter som äventyrar hela branscher och viktiga näringsgrenar, oavsett om det gäller skatter på drivmedel och transporter eller energi. Det har i denna kammare framförts sådana ogenomtänkta och ideologiskt färgade förslag. är beroende av omvärlden oavsett om vi gillar det eller ej. Det måste också vara möjligt att leva på en heltidslön. Detta enkla men viktiga påstående bör vara en målsättning för inkomstskattepolitiken. Så har det inte varit, och i vissa fall har vi ännu inte nått dit. Likväl är det rimligt att man ska kunna leva på ett heltidsarbete. På samma sätt måste det vara möjligt att driva ett mindre företag som kan ge rimlig utkomst som står i relation till arbetsinsatsen. Det är därför de mindre företagens villkor fordrar fortsatta reformer och enklare administrativa pålagor. Ett område som utgör osäkerhet och risk är sjuklöneansvaret för de mindre företagen. Där vill vi kristdemokrater minska ansvarstiden för sjuklön. Vi är övertygade om att detta skulle ge fler arbetstillfällen och öka möjligheterna för dem som har svårt att ta sig in på arbetsmarknaden att få ett jobb. En annan fråga är den om riskkapitalsektorn. Denna fråga måste få en lösning. Jag vill även lyfta fram något som har nämnts i debatten om jobb och utbildning. Det måste vara så att man utbildar sig till de jobb som faktiskt finns och inte för de jobb som inte finns. Så har nämligen varit fallet . På flera ställen har det så kallade fria utbildningsprogrammet varit större än det ordinarie utbildningsprogrammet. Det är inte underligt att vi har haft långvariga problem med att matcha arbetslöshet och utbildning kontra de företag som söker arbetskraft. Man kan inte heller frikoppla arbetslöshet och konjunktur, vilket ofta görs i debatten. De insatser som görs för att förändra och öka tillgängligheten kan inte frikopplas från en konjunktur som drabbar hela världen. Det kanske är lite lågt och lite under bältet att använda denna typ av argumentering när man dribblar med siffrorna. Det skulle nämligen innebära att högre skatt skulle bibringa full sysselsättning. Detta finns i planekonomi. Då kan vi ta som exempel, och därefter , och ha dessa länder som förebild för svensk framtid. Jag tror inte att det är avsikten hos dem som framför sådana påståenden. som det finns ett stort ansvar för hur skatter utformas finns också ett motsvarande stort ansvar för stat och kommuner att använda skatteintäkterna på ett klokt och optimalt sätt. Investeringar och andra utgifter måste brukas så att de gör största möjliga nytta för medborgarna. Välfärdssatsningarna måste liksom andra utgifter gå till rätt personer på rätt sätt. På så sätt skapas en rättssäkerhet som alla vinner på. Detta kan tolkas som enbart retorik, men verkligheten visar att så inte är fallet. När rättssäkerheten och tilltron till våra olika system för skatter och ersättningar minskar ökar misstron mot dessa. Den ökar även mot oss som bär ansvaret för besluten, både politiker och tjänstemän. har med framgång arbetat för att förbättra funktionssättet och kommunikationerna med medborgare och företag, vilket i sin tur har medverkat till att minska skattefelet. Svensk ekonomi är stark bland annat på grund av alliansregeringens skattepolitik. Det är likväl viktigt att fortsätta reformarbetet för att denna situation ska bestå. Med detta yrkar jag bifall till förslaget i betänkandet och önskar herr talmannen, kollegerna och riksdagsledamöterna en skön sommar. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under 10 §.) 8 § Årsredovisning för staten Föredrogs finansutskottets betänkande 2011/12:FiU27 Årsredovisning för staten (skr. 2011/12:101 och redog. 2011/12:RR4). Talmannen konstaterade att ingen talare var anmäld. (Beslut fattades under 10 §.) Kammaren beslutade på förslag av talmannen att ajournera förhandlingarna . 9 § Beslut om ärenden som slutdebatterats MJU24 Miljö-, klimat- och energiinsatser inom jordbruket Punkt 1 (Ett rikt odlingslandskap och biologisk mångfald) 1. utskottet 2. res. 1 (S, V) Votering: 193 för utskottet 115 för res. 1 41 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 98 M, 20 MP, 20 FP, 20 C, 18 SD, 17 KD För res. 1: 97 S, 18 V Frånvarande: 15 S, 9 M, 5 MP, 4 FP, 3 C, 1 SD, 1 V, 2 KD, 1 - Punkt 3 (Handlingsprogram för minskad klimatpåverkan från livsmedelskedjan) 1. utskottet 2. res. 3 (S, MP, V) Votering: 173 för utskottet 138 för res. 3 38 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 98 M, 20 FP, 20 C, 18 SD, 17 KD För res. 3: 99 S, 21 MP, 18 V Frånvarande: 13 S, 9 M, 4 MP, 4 FP, 3 C, 1 SD, 1 V, 2 KD, 1 - Punkt 9 (Utredning om skatt på kadmium m.m.) 1. utskottet 2. res. 9 (V, MP) Votering: 271 för utskottet 39 för res. 9 39 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 99 S, 98 M, 19 FP, 20 C, 18 SD, 17 KD För res. 9: 21 MP, 18 V Frånvarande: 13 S, 9 M, 4 MP, 5 FP, 3 C, 1 SD, 1 V, 2 KD, 1 - Övriga punkter Kammaren biföll utskottets förslag. FöU9 Försvarets logistik 1. utskottet 2. res. (SD) Votering: 292 för utskottet 18 för res. 39 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 99 S, 98 M, 21 MP, 19 FP, 20 C, 18 V, 17 KD För res. : 18 SD Frånvarande: 13 S, 9 M, 4 MP, 5 FP, 3 C, 1 SD, 1 V, 2 KD, 1 - 10 § Beslut om ärenden som slutdebatterats vid dagens sammanträde FiU20 Riktlinjer för den ekonomiska politiken Punkt 1 (Riktlinjer för den ekonomiska politiken och budgetpolitiken) 1. utskottet 2. res. 1 (S) 3. res. 2 (MP) 4. res. 3 (SD) 5. res. 4 (V) Förberedande votering 1: 18 för res. 3 20 för res. 4 273 avstod 38 frånvarande Kammaren biträdde res. Förberedande votering 2: 21 för res. 2 17 för res. 4 273 avstod 38 frånvarande Kammaren biträdde res. Förberedande votering 3: 100 för res. 1 20 för res. 2 191 avstod 38 frånvarande Kammaren biträdde res. Huvudvotering: 155 för utskottet 99 för res. 1 57 avstod 38 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 98 M, 20 FP, 20 C, 17 KD För res. 1: 99 S Avstod: 21 MP, 18 SD, 18 V Frånvarande: 13 S, 9 M, 4 MP, 4 FP, 3 C, 1 SD, 1 V, 2 KD, 1 - Punkt 2 Kammaren biföll utskottets förslag. FiU27 Årsredovisning för staten biföll utskottets förslag. SkU20 Redovisning av skatteutgifter Kammaren biföll utskottets förslag. Så har vårens sista votering slutförts för att stegvis övergå i interpellationsdebatter . Det är bara att konstatera att det har varit ännu ett mycket intensivt år med många rappa debatter och ibland kanske en och annan lite mindre rapp debatt också. hade vi riksdagsårets sista partiledardebatt. Det blev en tämligen fartfylld förmiddag som lockade väldigt många webbesökare. Partiledardebatten var en av de mest välbesökta direktsändningarna av webb-tv vi någonsin haft på webbplatsen genom tiderna. Vi hade ungefär 50 gånger fler tittare än vi har en vanlig dag. Det gick även att följa debatten i vanlig tv och radio och med teckentolkning eller på engelska. kommer ni dessutom att kunna se i interna tv-system, och nämnda kanal kommer att sända alltmer härifrån och kammaren. Här i har vi även tagit emot inkommande besök, bland annat premiärminister , nye president och förre generalsekreterare . fortsätter att bli alltmer internationaliserad med fler och fler väl använda resor utanför rikets gränser. Det finns mycket att lära för både oss och andra genom dessa resor. har av riksdagsstyrelsen utsetts till årets projektland för internationella utvecklingssamarbete. Syftet med projektet är att stärka de demokratiska institutionerna i . Både nuvarande och framför allt före detta ledamöter är starkt involverade i projektet och leder detsamma. Blickar vi utanför gränser har våren till stor del präglats av den ekonomiska krisen i . Det är nu den svenska finanskrisen, och vi har sett ett stort intresse för hur under olika regeringar arbetade med den krisen. Att kan bidra med erfarenhet är positivt. Jag hoppas att ni inte har missat den nya kammarappen som lanserades . Appen är ett planeringsverktyg som ska göra det lättare för er ledamöter att via mobilen följa arbetet i kammaren. Där finns realtidsinformation om vem som talar i kammaren och tillgång till kammarens dokument. har ni aldrig långt till aktuella talarlistor, motioner, de senast inkomna interpellationerna med mera. behöver ni aldrig mer fundera över när det är plenifritt heller för den delen, om ni nu har gjort det. firade vi nationaldagen i med något av en statsceremoni i samband med flagghissningen på riksplan med många nya svenska medborgare. passade vi på att visa runt i huset och besöka kammaren. Det är bara att notera att intresset för att ta del av vårt arbete här i var mycket stort. De senaste mandatperioderna har jag med glädje noterat många nya ledamöter i kammaren. Med det kommer nya infallsvinklar och insikter. var en tredjedel av er nyvalda. Då blev medeltalet för ledamöter i i snitt tjänstgöring, eller 4,4 noga räknat. Det kan låta väldigt kort, men det beror som sagt på att vi har fått många nya invalda. Med den omsättningen av ledamöter är det bara att konstatera att tillverkningen av hett eftertraktade medaljer inte riktigt har hunnit med i svängarna.