prot · GZ0962 · 2012-01-26 00:00:00 — När det gäller CDM, som alltså är en förkortning av Clean Development Mechanism, är det klimatprojekt som man kan göra på andra ställen i världen. Under de som jag spenderade i under FN:s klimatförhandlingar kan jag bara konstatera att CDM var någonting som de fattiga länderna efterfrågade vid varje möte som jag hade med ministrar från , , , och , och jag kan fortsätta den uppräkningen. Jag tror alltså att vi måste ha en balans när det gäller diskussioner i den här frågan som tar hänsyn till de fattiga länderna. 58 (V): svarade inte på min fråga. Den handlade om visionen om att vi inte ska ha några klimatutsläpp . Ska man tillgodoräkna sig CDM, eller handlar det om att vi ska göra vår hemläxa och inte ska ha några utsläpp alls på hemmaplan? Låt mig bara ta ett exempel på ett sådant där CDM-projekt som , regeringen och stöder. Det är ett storskaligt vattenkraftsprojekt i Rampur i norra som lokalinvånarna har protesterat mot. Det har försämrat skördarna och grundvattnet. Det har inte varit någon kommunikation alls med dem som bor i området. Man har inte fått någon ekonomisk kompensation för all skada som det har ställt till med. Man menar också att detta inte är additionellt. Det bidrar alltså inte till någon minskning alls av växthusgasutsläppen. Jag tycker att och regeringen ska överväga om det här projektet i Rampur i norra och andra CDM-projekt verkligen är sådant som vi ska syssla med eller om vi inte på allvar måste börja minska våra utsläpp här i här och , för det är här utsläppen ökar. 59 Miljöminister (C): Det är klart att vi på allvar måste minska våra klimatutsläpp i . Det är därför vi har de svenska klimatmålen om minus till 2020, fossiloberoende fordonsflotta till 2030 och att vi ska vara nettoneutrala . Problemet när det gäller de här klimatprojekten som görs i fattiga länder och som ligger under FN-regim och som faktiskt successivt förbättras är att de är tidsbestämda och form. Vi vet inte ens vad det finns för former av klimatprojekt när vi kommer , och det är anledningen till att egentligen inget parti i under behandlingen av just 2050-målen gick in och föreslog detaljerade regler, just i vetskap om att de här reglerna ändras . Min personliga åsikt är att vi ska göra så mycket vi kan på hemmaplan. roll i det internationella klimatarbetet 60 (FP): Stundom är det klokt att höja blicken. Alldeles fick vi här i med som verkligen visade betydelsen av personligt och gränsöverskridande ansvar. Det var här i . Det är dock inte bara idéer som sprider sig som de vill över jorden, utan det gör också klimatförstöringen. Min fråga till miljöministern har en annan utgångspunkt än de tidigare frågorna, nämligen: Vad kan göra om vi tänker på miljöteknikvänliga överföringar, särskilt inför + 20? Vad gör på detta område för att minska klimatförstöringen i världen? 61 Miljöminister (C): Jag ska be att få tacka för denna intressanta fråga. Jag hade möjlighet att diskutera just klimat och mat med när jag delade ut ett pris, for Sustainable Development, till honom i alldeles . Det här är naturligtvis otroligt viktigt. Jag ska ta det väldigt kort, eftersom jag bara har en minut på mig: Vi har den organisation för tekniktransfer som ligger under klimatkonventionen, där vi tog ett stort steg framåt i Durbanförhandlingarna och där bidrar och deltar väldigt mycket. I finansieringen av detta har aktivt bidragit till den gröna klimatfonden som är på väg att kunna etableras, hoppas jag, . I jubileet för som äger rum , sedan miljökonferensen i , har vi just tagit hållbar teknik och hållbar innovation som ett av tre bärande teman. Jag hoppas kunna välkomna ledamöter till detta, som det ser ut, väldigt bra program som vi kommer att ha . 62 (FP): Då vill jag följa upp och ge möjlighet att diskutera detta, för när man hörde president tal i går, State of the Union, nämnde han praktiskt taget inte miljön. Det är ett av de stora problemen vi har i världen just nu: Så många andra problem tränger sig fram att miljöproblemen som är så oerhört angelägna får stå tillbaka, både i och och i många utvecklingsländer i . Det finns så många andra problem att klimatfrågan och därmed tekniköverföringarna blir så ringa, och detta tror jag är en väldigt viktig del där kan göra skillnad. 63 Miljöminister (C): Jag tror absolut det, och vi har på väldigt många områden klimatvänlig och miljövänlig teknik som utgör lösningen på många svåra problem. Jag besökte för sedan och träffade då som redogjorde för 50 nya start-up-företag redo att producera teknik på områden som vattenrening, energi, transport, belysning och hälsa. Det var en fantastisk genomgång av modern teknik i små företag. Vi har också många stora företag som faktiskt har väldigt bra teknik. Vi jobbar i klimatförhandlingar med detta. En del av biståndet ingår också i arbetet med de här frågorna. Framför allt jobbar vi i bilaterala kontakter med utvecklingsländerna. Jag tror att just tekniken har en otroligt stor roll, kanske den största rollen, när det gäller att lösa klimatfrågan. Jag återkommer hemskt gärna till detta ämne. 64 (C): Jag vänder mig till socialförsäkringsministern och ställer en fråga om aktivitetsstödet. Många, framför allt föräldrar, har hört av sig till mig och andra riksdagsledamöter i och uttryckt sin stora oro för vad som ska hända med deras barn när de fyller och aktivitetsstödet upphör. De här ungdomarna behöver enormt mycket stöd i sitt dagliga liv och med sin livsföring. ska de skjutsas över till Arbetsförmedlingen, där det inte finns något arbete att erbjuda. Arbetsförmedlingen kan inte ge dem någon hjälp eller något stöd över huvud taget. Ekonomiskt är det föräldrarna och kommunerna som får gå in för att hjälpa till och stötta, men vad händer i det dagliga, sociala livet? Någonting måste göras. Så här får det inte vara. Min fråga är: Vad tänker ministern göra åt detta? 65 Statsrådet (M): Det här är ett av flera problem med aktivitetsersättningen, som förtidspension för ungdomar heter med ett byråkratiskt begrepp. Det stora problemet är att det är så väldigt många unga människor som i praktiken hamnar i passivitet, väldigt ofta på grund av lindrig eller allvarlig psykisk ohälsa. Där vi med de bästa av intentioner vill hjälpa unga människor placerar vi dem i praktiken i mycket långvariga bidragsberoenden och dömer dem också ofta till fattigdom som gamla. Ett specialproblem är när man har fått aktivitetsersättning, som man får , och sedan fyller 30 och prövas mot de betydligt tydligare, ska man nog säga, reglerna för permanent förtidspension. Det är gott så, därför att ambitionen är att unga människor inte för evigt ska behöva förtidspension. Det problematiska är att många människor har varit borta från arbetsmarknaden. finns det regler som hanterar detta, det vill säga övergångsregler för tidsbegränsad förtidspension. löser vi det tekniska problemet med de nya reglerna för tidsbegränsad förtidspension. 66 (C): Det är som sagt 2013 som står för dörren och som oroar många oerhört mycket. Vi har haft på oss för att lösa det här problemet. Det är väl hög tid nu att man från ministerns sida presenterar en form av lösning för vad som ska hända med dessa ungdomar. Det här handlar ju inte bara om socialförsäkringsområdet. Det här handlar faktiskt om arbetsmarknadsområdet och om att många fler andra ministrar och departement har ansvar. Där undrar jag vilka kontakter ministern har även med de andra departementen för att lösa helhetsproblemen. Det handlar ju om boendet för de här ungdomarna. Det handlar om vem som sörjer för dem när deras föräldrar inte finns längre. Det är en oerhört viktig fråga och jag vill se och höra om det finns någon form av tanke på att lösa detta. 67 Statsrådet (M): Som påpekar är det ett stort principiellt problem. Jag tycker dock inte att det är ett akut problem i den meningen att någonting akut står för dörren. har regeringen aviserat att vi kommer att införa samma övergångslösning för människor som saknar SGI, som har haft tidsbegränsad förtidspension tidigare. Det kommer att hjälpa även de här människorna. De kommer inte att hamna i ett läge där de tvingas gå till och den sortens problem. Det löser den akuta ekonomiska situationen. Det löser inte det långsiktiga problemet. Vad gör vi med unga människor med psykisk ohälsa som har svårt att etablera sig på arbetsmarknaden? pågår flera intressanta processer. Vi har hela frågan om studiestödsformen på : Har vi rätt personer i särskola? Har vi rätt studiestöd för människor med behov? Vi har hela utredningsarbetet på som handlar om huruvida vi har rätt stöd för människor som står långt från arbetsmarknaden. Vi har dessutom ett eget departementalt arbete som handlar om formerna för aktivitetsersättningen . Det händer ganska mycket. 68 (KD): Min fråga är till miljöministern. Jag vill också ställa en fråga på temat miljö. Klimathotet finns över oss och jag delar också det har sagt tidigare i debatten, att det är oerhört viktiga frågor. Men kunde vi höra i SVT:s Rapport att miljöministern sade att vi måste åka mindre bil och att trafiken måste minska. För min del tycker jag att det är viktigare att poängtera teknikutveckling, att få en miljöanpassad bilpark i stället för att ge människor som exempelvis bor på landsbygden dåligt samvete för att de kanske inte kan använda något annat färdmedel än just bil. Jag undrar hur ser på detta. Jag kommer från ett län, , där man inte kan åka något annat än bil i många fall. Men jag är också medveten om att det ute i landet ser annorlunda ut och att det finns län och distrikt där man behöver bil i ännu större utsträckning. 69 Miljöminister (C): Återigen tackar jag för frågan. Det är en väldigt angelägen diskussion. Det är verkligen ingen lätt fråga. Det finns inget enhetligt svar, så är det ju. Jag hoppas givetvis att vi kommer att kunna använda bilen och att utsläppen från bilen blir mindre, att vi får renare bilar. Där är tekniken på väg framåt. Tittar man däremot på storstäder kan man se att till exempel har ett väldigt trafikproblem där naturligtvis kollektivtrafiken utgör lösningen på en del av den här ekvationen. har en annan problematik med väldigt dålig luft i innerstaden. Där testar man nu ett trafiksystem med elbussar mellan centrum och flygplatsen som ju löser människornas vardagsproblem och också bidrar till att lösa problemet med den dåliga luften i innerstaden som också är ett klimatproblem. Det handlar ju om svavel, Sox och Nox samt partiklar. 70 (KD): Jag delar uppfattningen att det är svåra frågor, men jag tycker att det är viktigt att man håller kvar vid ett landsbygdsperspektiv, att bilen är viktig för , för utvecklingen och för att människor ska kunna ha gemenskap. Man ska kunna transportera sig. Man ska exempelvis kunna skjutsa barn och ta sig till arbete. Det är viktigt att understryka detta. Jag vill också citera en rapport från där man skriver att utsläppen från biltrafik har stabiliserats och minskat något trots att trafiken har ökat, tack vare energieffektivare bilar och ökad användning av biobränslen. Däremot ser man i samma rapport att när det gäller den tunga trafiken har utsläppen ökat . Då tycker jag att man kanske bör fokusera på sådana utsläpp som har ökat och fortsätta med det positiva arbete som har gjorts med att ställa om bilparken till att bli mer miljövänlig så att människor ska kunna fortsätta åka bil på landsbygden utan att ha dåligt samvete för det. 71 Miljöminister (C): Jag har ju sagt att detta att vara miljövänlig ska vara enklast, billigast och roligast. Det tror jag att också frågeställaren har hört mig säga ett antal gånger vid det här laget. Det gäller givetvis alla människor i vårt avlånga land. Vi måste kunna se till att vardagslivet fungerar. Man måste kunna bo i alla delar av . Det inkluderar faktiskt också stora delar av , där människor har långa pendlingstider till dagis och skola och där det är svårt att arbeta i en annan del av staden, att bo i söder och arbeta i norr. Det här är en väldigt komplex fråga och i många sammanhang är det faktiskt så att det skulle underlätta för till exempel en förortsboende i att slippa använda bilen. Livet skulle bli enklare. Man kan vända på den här frågeställningen. Det viktiga tycker jag är att vi håller målen klart i sikte, att vi inser att tekniken betyder oerhört mycket för att nå de här målen, att vi ser till att använda varje möjlighet vi har för att vi ska nå de klimatmål vi har, givet att vardagen ska vara enkel och att man naturligtvis ska kunna bo i alla delar av landet. 72 (S): Min fråga ställer jag till näringsminister . Den moderatledda regeringen brukar ju kalla sig för jobbregering. Jag tycker snarare arbetslöshetsregering är ett bättre namn. Man säger att varje politisk åtgärd som har vidtagits har gjorts för att skapa nya jobb. När man ger krögarna mer resurser, när man sänker skatten mest för de rika, när man försämrar för de arbetslösa eller de sjuka är det för att skapa nya jobb. Under er regeringstid har arbetslösheten ökat på alla områden mest dramatiskt för de unga. 28 100 ungdomar är långtidsarbetslösa . Vad har näringsministern för kort- och långsiktig strategi för att minska ungdomsarbetslösheten? 73 Näringsminister (C): Jag svarar på den här frågan med utgångspunkt i att jag svarar på allmänpolitiska frågor. Huvudsakligen rör detta arbetsmarknadsfrågor och utbildningsfrågor. hade en ungdomsarbetslöshet som låg på . har en ungdomsarbetslöshet som ligger på . Det är oerhört höga siffror, men det är oberoende av hög- eller lågkonjunktur, oberoende av om det är en socialdemokratisk regering eller en alliansregering. Det är viktigt att inse att många av de ungdomar som är arbetslösa och har svårt att få jobb är de som saknar fullständiga betyg från gymnasiet. Då är det viktigt att reformera skolan från grunden. Detta år och föregående år sjösatte alliansregeringen en ny skolreform som på lång sikt kommer att stärka unga människors möjligheter att träda in på arbetsmarknaden, få ett jobb och en lön. 74 (S): De tal anger för långtidsarbetslösa ungdomar är inte korrekta. När den socialdemokratiska regeringen lämnade fanns det 13 000 långtidsarbetslösa ungdomar. är de 28 100. Jag kan gå vidare på andra områden där regeringen har misslyckats totalt. glömde en sak. Hon glömde att berätta om de åtgärder hon talar om när hon åker land och rike runt. Försämra lagen om anställningsskydd och sänka ingångslönerna är recepten. Det ger ökad otrygghet för de unga. Det är recepten för att minska ungdomsarbetslösheten. Vi börjar få en ung generation av nya daglönare som kallas till arbetsplatsen med sms och utför arbete exakt den tid som behövs. Receptet är investeringar, utbildning, inte ökade orättvisor. Receptet är socialdemokratisk politik för att minska ungdomsarbetslösheten. 75 Näringsminister (C): Statistik och statistik. De siffror jag redovisade är korrekta. De är från och behandlar arbetslösa ungdomar 20052011. Det tar upp handlar om långtidsarbetslösa ungdomar. Där har vi också ett stort problem. Mitt recept som näringsminister och företrädare för regeringen handlar om skola, god arbetsmarknadsutbildning och förutsättningar för unga människor att se entreprenörskap som ett alternativ. Det handlar om utbildning, inte bara gymnasium, utan också vuxenutbildning och yrkeshögskola. På alla områden arbetar regeringen effektivt. Det som ungdomar inte vill ha är ett socialdemokratiskt recept. , i blossande högkonjunktur, fungerande det över huvud taget inte. 76 (S): Även min fråga går till och handlar om a-kassan. Det kom ett brev från en ung pappa som blev arbetslös . För honom har vardagen varit tuff. Brevet anlände under mitten av januari. Han har fortfarande inte fått en krona utbetald från a-kassan. Det beror på de numera så krångliga reglerna. Det talas mycket om regelförenklingar för företag. Vi kanske också behöver regelförenklingar för arbetslösa. Vad avser regeringen och ministern att göra så att den som är arbetslös snabbare får en utbetalning? 77 Näringsminister (C): Tack för en angelägen fråga! Om det är något trygghetssystem ska gagna är det den enskilde som befinner sig i otrygghet. En av de absolut största otrygga situationer man kan hamna i är ofrivillig arbetslöshet. Där är man oerhört utsatt. Myndigheter ska agera snabbt, rättssäkert och ha ett tydligt service- och medborgarfokus. Därför är det viktigt att ersättningar utbetalas så snabbt och effektivt som möjligt enligt de regelverk som finns. Jag kommer att ta med mig frågan. Det är arbetsmarknadsministern som är ytterst ansvarig. Sedan får regeringen återkomma närmare till frågeställaren . 78 (S): Jag får väl tacka för att ministern i kammaren lovar att ta med sig frågan. Vi får väl utgå från att regeringen har för avsikt att agera i frågan så att vi kan se kortare handläggningstider för den som är arbetslös. Den som är arbetslös har fortfarande utgifter för sitt boende och behöver mat för dagen. Har man familj och barn finns den sidan också. En uppmaning är att ta tag i frågan så att det får ta max för att få fram den första utbetalningen. Därutöver kanske det kan behövas en viss utväxling mellan myndigheten och den arbetslöse för att få det helt korrekt. Det kan vara något som kan vidareutvecklas. 79 Näringsminister (C): Jag tror att det är oerhört viktigt att se över myndighetsstrukturer, beslutshantering och annat för att få en så snabb beslutsprocess och genomförandetid som möjligt som gagnar den enskilde oavsett ersättningsform. Det är ett arbete som ligger i grunden hos oss alla aktiva politiker, det vill säga att ha ett medborgarfokus. Den frågan kommer jag givetvis att ta med mig, och sedan får regeringen på ett eller annat sätt återkomma till . 80 (C): Jag tänkte ställa en fråga till som rör offentlig upphandling. Det totala årliga värdet av den offentliga upphandlingen av varor och tjänster uppskattas till ca . Det är av vår bnp. Man talar om konsumentmakt. Stat, kommuner och regioner har en enastående potential att styra utvecklingen genom sin upphandling. anses lagen om offentlig upphandling begränsa möjligheterna att ställa långtgående miljökrav, framför allt möjligheten att ställa krav på ursprung. När man ändå gör det i kommunerna riskerar man bakläxa. Det tvingar kommunerna att göra om upphandlingen, överge miljökraven och överge kraven på god djuromsorg. Vilka möjligheter ser statsrådet för kommuner att stärka sin ställning som upphandlare och som kravställare av särskilda miljökrav, särskilt när det gäller livsmedel? 81 Statsrådet (KD): Det är som säger, nämligen att offentlig upphandling är ett oerhört stort område. Det går att ställa tydliga sociala och miljömässiga krav. Men det gäller att ställa dem på ett sådant sätt att de är förenliga med de grundläggande principerna i upphandlingsdirektivet som är gemensamt för EU-området, det vill säga att det blir en likabehandling av alla aktörer. Det är då viktigt att utforma underlagen på rätt sätt. Här måste vi bli bättre i kommuner och landsting. Men staten måste se över hur vårt stöd ska fungera centralt och se ut . Det behövs också förtydliganden av lagstiftningen. Det är just nu ett nytt EU-direktiv på gång som ska revidera de befintliga EU-direktiven på området. arbetar aktivt med för att få fram förtydliganden. Det förslag som ligger nu på bordet har i många stycken gått i rätt riktning. Bland annat talar man om att ta mer hänsyn till livskostnadsprincipen. Det ska tas större hänsyn till en produkts eller varas livskostnad vid upphandlingar. Därmed går det att få in mer av miljömässiga aspekter. Det är några saker som görs för att skapa tydlighet på området. 82 (C): Statsrådet tog emot ett delbetänkande av . En av slutsatserna i utredningen är att kommunerna själva behöver forma en strategi och bygga upp en funktion för uppföljning av de egna kraven. Det ligger något i statsrådets första svar. Mycket kraft läggs i kommunerna på att minska riskerna för överklaganden, och det skapar en kanske överdriven försiktighet och ökad byråkrati. Det är enorma kunskapskrav som ställs på upphandlare. Vi ser ett osäkert rättsläge. Exempelvis har kommuns och kommuns specifika krav på djurhållning vid upphandling av kött bedömts olika i olika rättsinstanser. Bedömer statsrådet att det finns anledning att stärka även domstolarnas kompetens för att kunna klara kortare handläggningstider och dessutom klargöra praxis för kommunerna som upphandlar? 83 Statsrådet (KD): Det är helt korrekt att vi har ett oklart rättsläge på vissa områden, och det finns ärenden som prövas av högre instanser. När vi får klarhet i vad svenska domstolar säger vet vi också bättre hur vi ska tolka rättsläget. Det går att ställa höga kvalitetskrav, men de måste ställas på ett sådant sätt att det inte bryter mot likabehandlingsprincipen. Här finns olika avvägningar som rättsinstanserna nu prövar mot varandra. Sedan måste vi också höja kompetensen på det här området, både ute i kommuner och landsting och på den statliga nivån. delbetänkande pekar mot det, och de kommer med ytterligare förslag . Vi behandlar och diskuterar just nu ett EU-direktiv, och där driver vi på för ökad tydlighet och regelförenklingar men också för att de förslag som går i rätt riktning ska bli kvar vid slutbehandlingen, bland annat att man ska kunna ta större hänsyn till en produkts livscykelkostnader. Det gör att vi kan få in mer miljöaspekter i upphandlingarna. Men det gäller också att göra upphandlingarna på rätt sätt, och här finns det mycket mer att göra ute i kommuner och landsting. Gör man rätt från början är det också lättare att ta dessa hänsyn i slutändan. 84 (S): Det har kommit två intressanta rapporter från . Den ena är från i södra , som konstaterar att den genomsnittliga direktavkastningen från privata fastighetsägare är . Den andra är från Fastighetsägarna Syd, som har kommit fram till att av deras medlemmar tycker att förutsättningarna för lönsam fastighetsdrift är väldigt goda. Vi kan sortera bort frågan om att förvalta redan byggda hyresrätter det är en lönsam affär. I stället kommer frågan: Varför byggs det då inga nya? Fastighetsägarna, och har visat att de förändringar som den borgerliga regeringen gjorde har inneburit att av två likadana nybyggda lägenheter är den ägda billigare. Jag undrar, ministern: det inte dags att erkänna att er subventionspolitik bara för ägda lägenheter har kommit till vägs ände? 85 Statsrådet (KD): Det är i och för sig välkommet att fastighetsägare, oavsett om de är privata eller kommunala, kan bedriva sin fastighetsskötsel på ett bra sätt. Men vi behöver skapa långsiktigt bra spelregler för alla former av byggande. Vi har tagit ett nytt hyressättningssystem, som vi har tagit tillsammans med , de kommunala bostadsbolagen och de privata fastighetsvärdarna. Det är ett system som vi tror kommer att skapa bättre långsiktiga förutsättningar för att investera också i hyresbostäder. Vi har alldeles dragit i gång ett nytt utredningsarbete för att se att vi har balanserade villkor mellan olika upplåtelseformer. Vi gör en analys under min ledning, och det görs också ett arbete under finansministerns ansvar som förbereds för att titta på de här frågorna och belysa dem. Det finns många olika åsikter om vad som är rättvis behandling av olika upplåtelseformer, men vi bör titta på det här och analysera det ur olika aspekter för att sedan se hur vi kan gå vidare på olika sätt. Min ambition är att skapa goda förutsättningar för ett långsiktigt högre bostadsbyggande, eftersom vi har haft av alltför lågt bostadsbyggande i . 86 (S): Man sade när man försämrade villkoren för att bygga hyresrätter att det berodde på att marknaden var dopad och att det skulle ordna sig. har det gått , och byggandet har ändå inte kommit i gång. Är det inte dags att erkänna att det var fel? Om det skiljer mellan två likadana lägenheter beroende på upplåtelseform till hyresrättens nackdel, är det inte ganska självklart att du måste göra någonting åt det?