prot · GZ09137 · 2012-08-16 00:00:00 — svarar att regeringen redan lyfter fram betydelsen av it inom forskning och innovation. Det som sägs i den digitala agendan om vikten av tillgång till teknisk spetskompetens inom it-området och digital kompetens är naturligtvis viktigt, men det täcker inte det jag frågar efter här. 52 Statsrådet (C): Den digitala agendan för är hela regeringens it-politiska strategi. Regeringen tar frågan om digitaliseringen inom den högre utbildningen på stort allvar, och det är just därför som den är en viktig del av den digitala agendan för . Det är därför som vi lyfter fram den högre utbildningen på flera områden, till exempel när det gäller digital kompetens, forskning och innovation. är det viktigt att se att den digitala agendan är ett avstamp för en process som leder till att vi når målet om att ska vara bäst i världen på att använda och dra nytta av digitaliseringens möjligheter. Det gör också den digitala agendan för till ett dynamiskt dokument där innehållet kan och ska utvecklas kontinuerligt. Det är just därför som jag och regeringen har inrättat , som bland annat har fått i uppdrag att analysera hur utvecklingen inom den digitala agendans olika områden går och att föreslå ytterligare åtgärder om de anser sådana behövas på olika områden. Den högre utbildningens roll i den digitala agendan har vi alltså redan poängterat. Det handlar bland annat om att den högre utbildningen har en stor betydelse för att se till att människor får en digital kompetens. Det handlar om att alla kvinnor och män som utbildas vid svenska lärosäten ska ha en bra digital kompetens, så att de kan vara delaktiga i det växande digitala samhället, så att de kan vara attraktiva och anställningsbara på en modern arbetsmarknad där det ställs allt högre krav, inom både privat och offentlig sektor, på att behärska och förstå hur den här tekniken påverkar människor och människors livsvillkor. Det handlar också om att vi har höga förväntningar på att information och digitala verktyg i ökad utsträckning ska användas när det gäller forskningsverksamhet och innovationsprocesser. Vi vet att svensk it-forskning och en lång tekniktradition har gett oss en stark särställning inte minst inom it och telekommunikationer. Forskning och utveckling av hög kvalitet är avgörande för att vi ska kunna skapa nya framgångsrika varor och tjänster. Sedan frågar mig hur och regeringen ser på det faktum att regeringen i den digitala agendan inte särskilt pekar ut distansutbildning som ett önskvärt sätt att dra nytta av digitaliseringens möjligheter. Låt mig börja med att säga att det är otroligt viktigt att våra lärosäten får driva sin verksamhet med en hög grad av självständighet. Därför bör regeringen inte ha synpunkter på exakt hur utbildningen bedrivs vid enskilda universitet och högskolor. Men generellt sett kan man säga att regeringen har höga förväntningar på att moderna hjälpmedel och moderna verktyg används för att bedriva en så god och så effektiv utbildning som möjligt, inte minst att moderna hjälpmedel och processer används för att ha en effektiv och god förvaltning vid våra svenska högskolor och universitet. 53 (MP): Det låter hoppfullt att den digitala agendan är ett dynamiskt dokument som kan komma att uppdateras. Jag hoppas att kommer att inse värdet av att skärpa skrivningarna i den digitala agendan om formerna för utbildningen. Det är vad det handlar om: moderna former för en effektiv högskole- och universitetsutbildning. En viktig aspekt är att distansutbildningar på nätet gör det möjligt för fler människor att utbilda sig. Det finns en rapport som heter Lär från nätet! som tre högskolerektorer har skrivit, och där påpekas bland mycket annat att en majoritet av dem som studerar på distans är kvinnor. Jämfört med dem som studerar på campus är fler av distansstudenterna äldre. Relativt många har hemmavarande barn . En majoritet av distansstudenterna har lågutbildade föräldrar. Kort och gott gör distansstudierna det möjligt för fler grupper i samhället att skaffa högre utbildning. Det behövs verkligen för att rekryteringen till högskolorna ska kunna breddas, både för individernas skull så att de kan få jobb och för att det ska finnas tillräckligt många akademiker . Då gäller det att anpassa utbildningsformerna till människors situation. Man ser också att studenterna kommer att vara äldre och kanske ha barn och en karriär bakom sig när de börjar studera det livslånga lärandet. Men trots de stora ambitioner som den digitala agendan innehåller poängterar man inte nu vikten av den högre utbildningens möjligheter att genom ny teknik göra utbildning tillgänglig för fler på fler platser och vid fler tillfällen, även om det står så mycket annat bra i den, som har berättat om här. skulle kunna vara ett föregångsland när det gäller att använda it som forum för kompetensutveckling, och universiteten borde ges en tydlig plats i en sådan ambition. Jag tycker inte att det görs . Jag vill också nämna att satsningar på nationella öppna nätuniversitet har fått stor betydelse inte bara i utan även globalt för att öka rekryteringen till högre utbildning. Bland annat finns i , som har hela tre och en halv miljon nätstudenter. Det finns också bra exempel i , och . , president, avser att lansera ett program för att förbättra nätstudierna, och flera amerikanska universitet satsar väldigt målmedvetet. Med ökad samverkan mellan universitet kan studenter med hjälp av it få tillgång till föreläsningar med mera från hela världen. Det finns enorma möjligheter. I är nätutbildningar en viktig exportvara. Det är illa att svenska lärosäten generellt sett ligger efter företag och befolkning när det gäller uppkoppling mot omvärlden. Men med en målmedveten satsning på att utveckla den högre utbildningen genom att använda modern teknik skulle även kunna bygga upp en sådan framgångsrik exportbransch. Vi har goda förutsättningar om viljan finns. Vi har varit en framstående kunskapsnation. Vi är teknikintresserade och teknikvänliga i största allmänhet, och det gäller att förvalta det kapitalet. ser sig som internationella universitet och delar av ett globalt nätverk, och det är väldigt viktigt att även svenska gör det. Man pratar om transnational education, alltså utbildning över landgränserna. Så bör vi tänka, så att alla studenter kan erbjudas högkvalitativ nätutbildning i realtid gemensamt med utländska lärosäten, utan resekostnader och utan miljökostnader. är det endast ett fåtal som får utlandsvistelse under utbildningen. Det finns fler fördelar att lyfta fram. Det här behöver utvecklas i den digitala agendan. 54 Statsrådet (C): Om ska kunna förverkliga det gemensamma målet om att ska vara bäst i världen på att dra nytta av digitaliseringens möjligheter har den högre utbildningen självklart en väldigt viktig roll att spela i det arbetet, inte minst för att se till att alla svenskar får en god digital kompetens. Det handlar om att se till att man får använda rätt teknik när man går sina utbildningar. Det handlar också om att locka fler unga kvinnor och män att välja tekniska utbildningar. Vi har ett näringsliv som ligger långt fram när det gäller den digitala tekniken, it och telekom i , och de har ett behov av att få tillgång till specialiserad spetskompetens som kan hjälpa dem att utveckla morgondagens produkter och tjänster. Här gör våra svenska lärosäten en hel del arbete. Men det finns också andra delar av samhället som är viktiga för att det ska ske och som kraftsamlar kring den frågan. Några av dem finns ute i näringslivet. Jag välkomnar verkligen alla de insatser som näringslivet gör för att stärka tillgången till digital spetskompetens genom att locka fler att välja tekniska utbildningar. lyfter förtjänstfullt fram vad distansutbildning kan betyda för att bredda basen, nå ut till fler och få andra grupper än de som kanske traditionellt tar sig till lärosätena att börja studera. Det kan vara småbarnsföräldrar som kanske väljer att studera på deltid som de tar hand om sina barn och kanske har ett fotfäste i arbetslivet. Det kan vara grupper med studieovana som kanske inte är beredda är ta steget att flytta till en helt annan ort och börja på en högre utbildning. Det kan i fattiga delar av världen handla om världens fattigaste som väljer att delta i högkvalitativ utbildning vid världens främsta universitet. Jag håller med om detta. Den digitala tekniken öppnar möjligheter att göra utbildning, kunskap, forskning och utveckling tillgängligt för väldigt många fler. Det är bra. Det är också bra att fler och fler svenska lärosäten ser detta som en möjlighet och att det finns fler och fler svenska lärosäten som själva väljer att erbjuda distansutbildningar. Men det vore fel av regeringen att gå in med pekpinnar i den digitala agendan och säga: Det är så ni ska bedriva er verksamhet. Vi väljer att sätta fokus på att deras uppgift är att se till att bidra till digital kompetens. De har ett uppdrag att vara väldigt aktiva i att se till att drar nytta av digitaliseringens möjligheter. Exakt på vilket sätt man på lärosätena, högskolorna och universiteten väljer att göra det är upp till deras ledningar, deras styrelser och deras duktiga anställda att avgöra. Det regeringen nu har gjort är att efter det att vi antog den digitala agendan tillsätta en . Den har fått en väldigt långsiktig uppgift. Den ska ända arbeta med att följa hur det går i och hur vi utvecklas mot de här målen. Är det tillräckliga mål som vi har satt upp? Är det tillräckliga åtgärder som vi gör från politiken, näringslivet och samhället, eller behöver vi göra mer för att säkra att ska ligga i framkant och i topp inte bara följa utvecklingen utan också leda den? Jag förväntar mig att kommissionen kommer med förslag, om de ser ett behov av att i någon del komplettera den digitala agendan för att säkerställa att den fungerar i alla avseenden. 55 (MP): Det är bra att regeringen inte vill ha synpunkter på hur utbildningen vid enskilda universitet genomförs. Men trots detta har regeringen haft synpunkter på både vilka lärosäten som ska växa och krympa och vilka utbildningsområden som ska prioriteras. De ingreppen i autonomin är betydligt större än att uttrycka en tydlig ambition om att modernisera det svenska universitetsväsendets utbildningsformer med hjälp av ny teknik. Det intressanta är inte var forskare och lärare ska befinna sig rent geografiskt utan hur de ska kunna kopplas samman med varandra och studenterna oavsett var de befinner sig. Eftersom den digitala agendan är en strategi för att på bästa sätt ska använda digitaliseringens möjligheter och se till att statens befintliga resurser utnyttjas så bra som möjligt är det angeläget att skrivningar om högre utbildning, utifrån det jag har sagt, läggs till i dokumentet. Det är logiskt, och det är befogat med tanke på den nära koppling som traditionellt finns mellan högre utbildning och teknikutveckling. Genom att komplettera den digitala agendan på så sätt skulle den kunna bli ett kraftfullt verktyg för att kunna utveckla högre utbildning genom modern teknik. Jag hoppas att och och för den delen också ser behovet av detta ja, jag utgår från att ser behovet och att den digitala agendan kommer att uppdateras på detta sätt. 56 Statsrådet (C): Bland det första jag gjorde när jag började utarbeta den digitala agendan var att ställa mig frågan: Hur ska vi kunna säkra att det blir en agenda som inte bara blir ett stolt dokument under kristallkronorna utan att vi faktiskt också ser till att den omsätts i praktiken? Just därför valde jag att samla alla regeringens berörda departement i en tvärsektoriell statssekreterargrupp, vilket gör att alla statssekreterare i faktiskt ingår. Alla berörda departement, från till , och så vidare, ingår i den statssekreterargrupp som både har utarbetat den digitala agendan och arbetar för att vara med och förverkliga den. Till det har vi tillsatt den externa , som leds av en person som går under namnet Gulan Gulliksen, en professor som har väldigt stor kunskap om hur man använder tekniken i människans tjänst och som jag är helt övertygad om kommer att göra ett fantastiskt bra arbete. För mig var det viktigt att vi i den digitala agendan tydligt pekade ut de högre lärosätenas roll, deras betydelse för att se till att alla får digital kompetens och att vi har en forsknings- och innovationsmiljö som drar nytta av den digitala tekniken och också har förutsättningar att förse näringslivet med den spetskompetens som det behöver. Jag kan notera att många företag nu vänder sig till regeringen och är tacksamma för att vi så tydligt har pekat på att den högre utbildningen spelar en väldigt stor roll och att den högre utbildningen har en viktig uppgift inte minst i att se till att de har en arbetskraft framöver som har den kompetens som de behöver. Många beskriver också att det nu blir lättare att få tag på spetskompetens i . Det visar att många högre lärosäten borde arbeta med de här frågorna, och det visar också att det finns en ökad efterfrågan, ett ökat intresse bland många svenskar att söka sig till den typ av utbildningar som svenskt näringsliv efterfrågar. Överläggningen var härmed avslutad. Anmäldes och bordlades Skrivelser 2011/12:164 Biståndets resultat tema demokrati och mänskliga rättigheter 2011/12:167 Genomförandet av samstämmighetspolitiken för utveckling fokus: den globala utmaningen ekonomiskt utanförskap EU-dokument KOM(2012)280 Förslag till och rådets direktiv om inrättande av en ram för återhämtning och rekonstruktion av kreditinstitut och värdepappersföretag och om ändring av rådets direktiv /91/EEG och 82/891/EG och direktiven /24/EG, 2002/47/EG, 2004/25/EG, 2005/56/EG, 2007/36/EG och 2011/35/EG samt förordning (EU) nr 1093/2010 KOM(2012)343 Förslag till och rådets beslut om ändring av rådets beslut /17/EG genom att dess tillämpningsperiod förlängs och genom att förteckningen över tredjeländer och de myndigheter som ansvarar för godkännande och kontroll av produktionen uppdateras (Text av betydelse för EES) KOM(2012)350 Förslag till och rådet direktiv om ändring av direktiv /65/EG om samordning av lagar och andra författningar som avser företag för kollektiva investeringar i överlåtbara värdepapper (fondföretag) när det gäller förvaringsinstitutsfunktioner, ersättningspolicy och sanktioner KOM(2012)352 Förslag till och rådets förordning om faktablad för investeringsprodukter KOM(2012)355 Förslag till och rådets beslut om ändring av rådets beslut /971/EG vad gäller införande av skogsodlingsmaterial i kategorin individutvalt i tillämpningsområdet för det beslutet och uppdatering av namnen på de myndigheter som ansvarar för godkännande och kontroll av produktionen KOM(2012)360 Förslag till och rådets direktiv om försäkringsförmedling (omarbetning) KOM(2012)362 Förslag till rådets beslut om associering av de utomeuropeiska länderna och territorierna med Europeiska unionen (ULT-beslutet) KOM(2012)363 Förslag till och rådets direktiv om bekämpning genom straffrättsliga bestämmelser av bedrägerier som riktar sig mot unionens ekonomiska intressen KOM(2012)369 Förslag till och rådets förordning om kliniska prövningar av humanläkemedel och om upphävande av direktiv /20/EG KOM(2012)372 Förslag till Europaparlametets och rådets direktiv om kollektiv förvaltning av upphovsrätt och närstående rättigheter och gränsöverskridande licensiering av rättigheter till musikaliska verk för användning på nätet på den inre marknaden KOM(2012)380 Trafiksäkerhetspaketet Förslag till och rådets förordning om periodisk provning av motorfordons och tillhörande släpvagnars trafiksäkerhet och om upphävande av direktiv /40/EG KOM(2012)381 Trafiksäkerhetspaketet Förslag till och rådets direktiv om ändring av rådets direktiv /37/EG om registreringsbevis för fordon KOM(2012)382 Trafiksäkerhetspaketet Förslag till och rådets förordning om vägkontroller av trafiksäkerheten hos nyttofordon i trafik i unionen och om upphävande av direktiv /30/EG KOM(2012)393 Förslag till och rådets förordning om ändring av förordning (EG) nr 443/2009 för att fastställa tillvägagångssätten för att till 2020 uppnå målet att minska koldioxidutsläppen från nya personbilar KOM(2012)394 Förslag till och rådets förordning om ändring av förordning (EU) nr 510/2011 för att fastställa tillvägagångssätten för att till 2020 uppnå målet att minska koldioxidutsläppen från nya lätta nyttofordon KOM(2012)403 Förslag till och rådets förordning om skyddet av arter av vilda djur och växter genom kontroll av handeln med dem (omarbetning) KOM(2012)407 Förslag till och rådets beslut om inrättande av en unionsinsats för evenemanget Europeisk kulturhuvudstad KOM(2012)416 Förslag till och rådets beslut om ändring av direktiv /87/EG vad gäller att förtydliga bestämmelserna om tidsschemat för auktioner av utsläppsrätter för växthusgaser KOM(2012)428 Förslag till rådets direktiv om ändring av direktiv /112/EG om ett gemensamt system för mervärdesskatt vad gäller en mekanism för snabba insatser mot mervärdesskattebedrägeri 18 § Anmälan om skriftligt svar på fråga Anmäldes att skriftligt svar på följande fråga inkommit 2011/12:719 av (S) till kultur- och idrottsminister (M) Svaret redovisas i bilaga som fogats till snabbprotokoll . 19 § Kammaren åtskildes . Förhandlingarna leddes av tredje vice talmannen från sammanträdets början till och med 14 § och av förste vice talmannen därefter till sammanträdets slut.