prot · H00943 · 2012-12-13 00:00:00 — I reservationen anför man att de två varven Tenö och , som sköter delar av färjor, ska behållas i statlig ägo och ligga kvar inom färjerederier. Alliansen i trafikutskottet avslår denna reservation och den enskilda motion som ligger till grund för reservationen. Beslutet om försäljningen som har fattat följer de förvaltningspolitiska riktlinjer som gäller inom staten och som innebär att om det finns en fungerande privat marknad ska statliga myndigheter inte erbjuda likvärdiga tjänster. Infrastrukturministern har i ett svar om dessa varvs framtid svarat att det har genomförts ett antal förändringar inom transportområdet med utgångspunkten att det behövs en tydligare gränsdragning mellan förvaltning, politik och marknad. För att skapa en fungerande marknad är arbete med att avskilja varvsverksamheten från myndighetens verksamhet helt i linje med denna intention. kan inte två varv klara av alla färjor, vare sig geografiskt eller storleksmässigt. Det innebär att många färjor hanteras på den privata marknaden. gör bedömningen att verket kan få lika bra eller bättre leveranser av varvstjänster som och att försäljningen av varven därför bör slutföras som en del av det effektiviseringsarbete som genomför. Med detta vill jag yrka bifall till förslaget i betänkande TU1 och avslag på alla reservationer. 49 (MP) replik: Jag vill börja med att tacka för att hon ägnade sitt anförande åt den viktiga sjöfarten. Jag tycker att vi nog talar alldeles för lite om sjöfart när vi diskuterar trafikpolitik, och det finns alldeles för lite politiska förslag för att främja fartygen. Precis som är jag oroad för utflaggningen av de svenska fartygen. Men branschen säger att det viktigaste beslutet vi kunde fatta i den här kammaren för att hejda denna utveckling är att införa en tonnageskatt. Vi har väntat på sjöfartsstrategin eller handlingsplanen som regeringen ska lägga fram. Den har vi väntat på . Vi trodde att vi skulle få den . Det är sagt att den ska komma och är det snart , så jag vet inte när den kommer. Men kanske vet lite mer om vad som kommer att finnas i den, så jag skulle till exempel vilja fråga om det finns ett skarpt förslag om att tonnageskatten ska införas . 50 (KD) replik: Tack, , för att du tar replik på mig! Det sägs att den som väntar på något gott alltid väntar för . Och det ligger väl lite i det, för vi väntar på handlingsplanen allihop, och jag tror att den kommer att bli bra när den kommer fram. Den kommer så snart man är klar på de olika departementen. Som sagt: Vi får kanske vänta ett tag till, men vi väntar ju på något gott. När det gäller tonnageskatt har man sagt att det ska komma en utredning om detta. Det blir då i första hand direktiv som man kommer med, och man går sedan vidare med nästa steg. Det är också någonting som vi väntar på. Men, som sagt, den som väntar på något gott, , väntar alltid för . säger man aldrig för länge, men i det här fallet kanske det kan vara alltid för . 51 (MP) replik: Ja, då får vi hoppas att den kommer hellre förr än . tog också upp svaveldirektivet i sitt anförande, och jag är också överens med om att det är bättre om det kan utvidgas till ett större område. Men det är hur som helst väldigt bra att det nu kommer 2015 inom SECA-området. Detta kommer självklart att innebära en del kostnader för branschen, och det är viktigt att vi politiskt möter upp det. När staten nu inför en tonnageskatt föreslår att staten också bildar en miljöfond som kan hjälpa rederierna att ställa om till bättre bränslen. Det finns en risk att man i stället fraktar på väg om det blir dyrare att transportera med sjöfart. Sjöfarten har farledsavgifter och järnvägen banavgifter, men vägen har inga avgifter. Vore det inte mer rättvist att det också lades avgifter på att transportera på väg genom en kilometerskatt, vägslitageavgift, lastbilsskatt eller vad vi nu ska kalla det? 52 (KD) replik: Låt mig framhålla när det gäller svaveldirektivet att vi inte har något emot det. Det går bara så fort. När det behandlades i IMO 2008 var direktivet , och helt plötsligt blev det 0,1. Sänkningen från 0,5 till 0,1 är stor. Har jag förstått näringen rätt har de inget emot att göra något, men det går för fort. Många säger att man har vetat om detta länge, men i denna bransch är ingen . När det gäller utvecklingen av scrubbertekniken sade vid ett besök i trafikutskottet att det kan finnas dyra lösningar men att man tittar på det. En del har sagt att scrubberverksamheten inte kommer att fungera, men det vet vi inte. Hade man haft lite mer tid på sig kunde man kanske ha nått det. är ju som sagt en annan nivå än . Men som jag sade har näringen inget emot att jobba med frågorna. Så till frågan om banavgifter, farledsavgifter och vägavgifter. Redan nu har de som kör på väg avgifter i form av vägskatt och fordonsskatt. Det gäller att inte göra det för dyrt i slutändan för konsumenten, och det skulle bli för dyrt om man lade på ytterligare en kostnad. Därför har vi sagt att vi inte vill ha det. Vi anser att det räcker med de avgifter som redan finns på detta trafikslag. Jag är mer orolig för att man kommer att lyfta över en del av sjöfartens transporter till väg på grund av svaveldirektivet. Sjöfarten är ju miljövänlig, och är på väg att bli ännu mer miljövänlig. 53 (S): Eftersom så föredömligt och tydligt beskrev vår inställning till tågkaoset kan jag fokusera på ett annat kommunikationsmedel, nämligen it. Vårt mål ligger fast att vi ska ha ett hållbart informationssamhälle för alla. Tillgången till it är lika viktig som tillgången till el och vatten i våra bostäder och företag. Alla ska ha tillgång till de moderna it-tjänsterna i hela landet. Det behövs en hållbar och robust it-infrastruktur, och självklart ska man kunna kommunicera med både mobiltelefon och dator i hela . It är en samhällsomdanande kraft som har förändrat vårt sätt att leva . Det är ett modernt sätt att leva. Precis som en tidigare talare vill jag hylla vår kanslichef , som ska sluta, för att han har sett till att trafikutskottet blivit det modernaste utskottet i . Han har tillsammans med sin personal sett till att it-frågorna lyfts fram och att vi använder oss av den moderna it-tekniken i så att vi kan vara ett föredöme för andra. Vi måste bejaka den digitala tillväxten i . Vi måste se till att det finns höga hastigheter i bredbandsnäten i hela landet. Digitala tjänster och digital tillväxt utvecklar och erbjuder nya och mer effektiva och produktiva tjänstelösningar. Den offentliga sektorns användning av digitala tjänster underlättar för medborgaren. De äldre kan bo kvar hemma och ha tillsyn via smarta applikationer. De kan ha kontakt med sjukvården och sina anhöriga och känna en stor trygghet. Skolans arbete underlättas med hjälp av it-tekniken, och undervisningen kan anpassas efter elevens behov på ett helt annat sätt . Vi måste dock sluta de digitala klyftorna. Det får inte bli en ny klassfråga. Det får inte bli skillnad mellan dem som har möjlighet att ta sig an den nya tekniken och dem som inte kan det. Det får inte heller bli en genusfråga. Unga och gamla män och kvinnor ska var de än bor i ha tillgång till höga hastigheter och möjlighet att lära sig genom folkbildningssatsningar och annat. Därför måste vi satsa på de 1,2 miljoner som ännu inte har tagit steget in i det digitala samhället. Alla ska våga, vilja och kunna ta del av samhällets digitala tjänster. Vi kommer att återkomma om den socialdemokratiska it-politiken där alla ska med på tåget in i det moderna digitala samhället. Det handlar både om infrastruktur och kunskap, och därför behöver vi både it i skolan och folkbildningssatsningar. har vi i stället valt att ta strid för ICT. Jag yrkar därför bifall till reservation nr 2. ICT är strategiskt viktigt för it i . säljer tjänster till den offentliga sektorn och till transportbranschen. ICT kommer att förbli en egen enhet i tack vare vårt socialdemokratiska agerande . Vi skrev interpellationer och debattartiklar och efter vårt agerande beslöt sig för att inte sälja ut ICT. ICT är stort och har stor kunskap med rikstäckande fiberoptiskt nät. ICT har också spetskompetens och lång erfarenhet av it- och telekomfrågor. ICT är den ledande operatörsneutrala IKT-leverantören i med innovativa tjänster och med näst största fibernät. I utredningen 2010:82 föreslås att ICT ska vara en egen enhet, och vi stöder det förslaget. Därför yrkar vi som sagt bifall till reservation nr 2. 54 (MP): Det är viktigt att vara rädd om våra gemensamma tillgångar och se till att de används så att de ger största möjliga samhällsnytta. Att sälja ut statlig egendom kan få stora konsekvenser och går inte att göra ogjort. Sålt är sålt. Det är därför bra att ICT är till salu. I stället har beslutat att behålla ICT som en resultatenhet och successivt konkurrensutsätta sitt it- och telekombehov. Vad detta kommer att innebära är ännu oklart. Utöver det självklara att tillgodose väg- och järnvägstrafikens behov har flera andra viktiga samhällsfunktioner. Det diskuterade vi när jag interpellerade försvarsministern, men infrastrukturministern tog den debatten. Hur hanterar sin fiberinfrastruktur har nämligen betydelse för stora och viktiga delar av samhället och kan därför inte vara en intern angelägenhet för myndigheten. Det är en fråga som berör flera delar av , infrastrukturministern, it-ministern och, som sagt, Försvarsdepartementet. I förlängningen har potential att bli en ännu större tillgång för många myndigheter, om det används klokt. Myndigheten för samhällsskydd och beredskap, MSB, slog fast i en utredning att vissa myndigheter behöver en statligt kontrollerbar kommunikationsinfrastruktur. MSB föreslog att får ansvar för drift och förvaltning. fyller alltså en viktig säkerhetspolitisk funktion. Självklart är det lättare att kontrollera en organisation man själv äger än en eller flera externa utförare som man måste skriva kontrakt med. I krislägen är det rimligen mycket säkrare att statliga myndigheter har kontroll över sin kommunikationsinfrastruktur än om detta ansvar lagts ut på kontrakt till en eller flera externa operatörer. Det kanske fungerar, men risken ökar. ska alltså en ny resultatenhet bildas som har en tydlig inriktning på att leverera till . Att uppfylla det behov av kapacitet som andra myndigheter, telekomoperatörer och medborgare har kommer då i andra hand. Eventuell överkapacitet ska fortfarande vara tillgänglig för dessa, men hur länge finns det överkapacitet om det bara är behov som ska styra utveckling av och investeringar i nätet? Hur tillgodoser vi det femte transportslagets behov? För att säkerställa de nationella strategierna, bredbandsstrategin, digitala agendan och ITS-strategin behövs all tillgänglig infrastruktur och kapacitet. fiberinfrastruktur är en av de största och mest heltäckande i landet och dessutom operatörsneutral. Den är byggd och betald med statliga anslag och bör självklart betraktas som en statlig tillgång som behövs för att uppfylla flera samhällskritiska behov, utöver egna. Staten är en stor ägare av bredbandsnät, utöver har och nät. Dessa styrs tyvärr inte på ett samordnat sätt, trots att det finns en stor potential att skapa en effektivare användning av statens resurser genom att samordna de statliga verksamheterna vad gäller optisk fiber till stöd för regeringens bredbandsstrategi så att fler människor får tillgång till bredband i världsklass. För detta krävs kommunikationsinfrastruktur även i delar av landet där det inte är kommersiellt lönsamt att bygga den. De statligt ägda fibernäten fyller en viktig funktion där marknadskrafterna inte kan förväntas tillgodose behoven. Hur strategin att successivt konkurrensutsätta stödjer ett sådant helhetsperspektiv har jag svårt att förstå. På vilket sätt blir det lättare att samordna de statliga verksamheterna så att vi får synergieffekter? Tvärtom är jag rädd att denna nya organisation kan komma att minska möjligheterna att dra nytta av nät och att bredbandsutbyggnaden tappar fart. Det hade varit intressant att höra hur it-ministern ser på detta, men är hon tyvärr inte här, och också hur regeringspartiernas representanter i trafikutskottet resonerar. Jag utgår från att vi alla vill att den infrastruktur som finns används på bästa möjliga vis. Det är därför absolut nödvändigt att regeringen ger klara och tydliga direktiv att se till den totala samhällsnyttan, bredbandsutbyggnad, säkra kommunikationer för de myndigheter som behöver det, och att erbjuda operatörer kapacitetsöverskott och därmed bidra till ökad konkurrens på marknaden i stället för att bara se till sina egna interna behov i sin fortsatta förvaltning av . Debatten lär fortsätta. Jag har skrivit några motioner om detta, och jag hoppas att de kommer upp snart. Det finns fler orosmoment vad gäller försäljning av samhällskritisk statlig egendom. säljer Färjerederiets två underhållsvarv. Det handlar om små pengar i sammanhanget. I går man för övrigt åt andra hållet. Enligt motiveras detta utifrån statens ägarpolicy som innebär att om det finns en fungerande marknad ska inte statliga myndigheter erbjuda likvärdiga tjänster. skriver vidare att myndigheten inte kan prioritera investeringar i varvsverksamheten före andra investeringar i vägar och järnvägar och att varven i sin nuvarande form därför inte kan fortsätta att erbjuda konkurrenskraftiga tjänster. Denna motivering gör i alla fall mig betänksam på flera punkter. Ska varven säljas för att inte har råd att underhålla dem? Konkurrenskraftiga tjänster man ska väl fokusera på att underhålla färjorna. Eller är det något annat som avses? färjerederi måste säkerställa att bra och prisvärda leveranser av underhåll till statens vägfärjor kan utföras även , fortsätter på sin hemsida. Men när färjevarven tas över av ett eller flera vinstdrivande bolag finns risken att inte heller dessa prioriterar nödvändiga investeringar som är samhällsekonomiskt lönsamma, men inte företagsekonomiskt. Då blir det väl inte lättare att uppfylla kraven på bra och prisvärda leveranser av underhåll? Nej, tvärtom, det blir svårare att styra verksamheten med privata ägare. Och uppstår det ett privat monopol lär det högst sannolikt bli dyrare för skattebetalarna. Vad har vi då vunnit, mer än att får mindre kostnader på kort sikt? Målet med färjevarven är inte det, utan det är att hålla vägfärjorna i bra skick så att färjelederna, som är en del av vägnätet, kan trafikeras utan problem. Medborgarnas intresse av att färjorna fungerar måste överordnas regeringens intresse av att privatisera till varje pris och krympa det gemensamma. Det borde inte behöva sägas. Det är också svårt att se några fördelar med att rederiet gör sig beroende av andra varv när det gäller att säkerställa en hög kvalitet och tillgänglighet till de nödvändiga tjänsterna i stället för att ha en egen serviceorganisation. Att ha egna enheter innebär också att underhållskostnaderna bättre kan styras så att det inte uppstår oskäliga kostnadshöjningar. Underhåll och service av vägfärjor är en samhällskritisk funktion som kräver specialkompetens som finns just inom Färjerederiet. Finns det verkligen en fungerande marknad? Jag menar att rederiet måste få ha fokus just på sitt viktiga samhällsuppdrag i stället för att tvingas ut och konkurrera på marknaden, och det bör behållas inom . Grundläggande infrastruktur och samhällsservice får inte äventyras av tveksamma förhoppningar på kortsiktiga besparingar och blind övertro på marknadslösningar och sälj, sälj, sälj i alla lägen. Därför vill vi att varven ska behållas i statlig ägo, och jag yrkar bifall till reservation 3. I detta anförande instämde (MP) och (V). 55 (C): Modern infrastruktur handlar inte bara om väg, järnväg, båt och flyg det har vi fått reda på under debatten. Det handlar också om det vi i ofta vill kalla det femte trafikslaget, nämligen it och bredband. Jag beklagar liksom föregående talare att energi- och it-minister , som hade planerat att vara här i kammaren , är sjuk och inte kan delta. Jag kommer i mitt anförande att redovisa en del av det hon hade tänkt ta upp. har hälften av hushållen och företagen i tillgång till väldigt snabbt bredband, över . Det är en ökning bara . har hälften av hushållen fått tillgång till den senaste generationen mobiltelefoni, 4G. var andelen nära noll. utsågs till världens mest it-mogna land av , och är även bäst i världen på att använda webben, enligt organisationen . Sex av tio svenskar använder smarta telefoner, och efterfrågan på mobildata har nästan exploderat. Det här gör att vi kan lyssna på musik, läsa post, spela spel med kompisar, eller vad vi nu vill använda tjänsterna till, när som helst och i stort sett var vi än befinner oss. Den här våldsamma utvecklingen har tyvärr även en baksida. Jag tror att vi alla har upplevt de problem som det innebär att det helt plötsligt inte går att ringa vare sig vi befinner oss i storstad eller i glesbygd. När vi mer och mer går över till att använda mobilen för att kommunicera är det viktigt att operatörerna ser över vilken täckning och vilken kapacitet som de kan erbjuda. Har man som konsument tecknat ett avtal och är missnöjd med det som operatören levererar är det naturligtvis viktigt att man klagar för att åstadkomma förbättringar. Statens ansvar i detta sammanhang är att se till att det finns goda villkor för operatörerna och att det är operatörerna som på en konkurrensutsatt marknad väljer att investera stora belopp i utbyggnad av näten. Exempelvis investerades av de svenska operatörerna för att bygga ut bredbandsnäten i . Det är nästan per invånare i landet, en ökning med . Det är mer än en tredjedel av den årliga investering som staten gör i den samlade infrastrukturen enligt den flerårsplan som vi ska debattera . Men, precis som har nämnts här , det finns områden där marknaden inte investerar, och där vi från det offentliga måste ta ett ansvar. Det är för att hjälpa dessa områden som stödet till bredband enligt budgeten mer än fördubblas till . Det är pengar som går exempelvis till det som brukar kallas fiber-till-byn-projekt och som ger en mycket hög utväxling i förhållande till investerat belopp, tack vare att vi utnyttjar det som vi brukar kalla det civila samhället. Runt om i landet kan byalag nu sätta spaden i backen för att gräva ned fiber och framtidssäkra sin hembygd. På många håll har det blivit likt gamla tiders vägföreningar, där bosatta i ett område i föreningsform går samman för att utveckla sin bygd. Genom att ta vara på och utnyttja det svenska civilsamhällets allra bästa sidor kan vi med hjälp av bredbandsmiljarden förvandla dessa delar av vårt land till vad man skulle kunna kalla en modern e-bygd. I budgeten tillförs också mer pengar till det som kallas e-förvaltning. Det handlar om att med digitala verktyg förbättra och effektivisera landets offentliga förvaltning och underlätta medborgarnas kontakter med kommunen när det gäller till exempel omsorgskö eller hemsjukvårdstjänster. En ny strategi presenteras för detta av regeringen där nyckelorden är en öppnare, enklare och mer innovativ e-förvaltning, allt för att uppnå målet på den digitala agendan som, vill jag påpeka, även har ställt sig bakom. Målet är nämligen att ska bli bäst i världen på att utnyttja digitaliseringens möjligheter. publicerade sin årliga rapport om svenskar och internet. Den visar på flera viktiga glädjeämnen. Exempelvis fortsätter andelen som använder internet att öka, och relativt sett mest bland de äldre i befolkningen. Ett problem som är särskilt vanligt bland äldre är att synen inte riktigt räcker till när man försöker lära sig att använda internet. Regeringen har tillsatt en speciell grupp under beteckningen Användningsforum som ska främja användningen av modern teknik bland dem som har extra stora utmaningar i detta sammanhang. It och internet är oerhört viktiga faktorer för att ska kunna vara ett land där våra medborgare och företagare kan verka, göra sin röst hörd och kommunicera. I förra årets budgetdebatt kunde man konstatera att inte ett enda av oppositionspartierna ens nämnde it eller elektroniska kommunikationer i sina skuggbudgetar. Möjligen är det faktum att frågan nu har lyfts fram från både Socialdemokraterna och ett tecken på att it börjar få sin tydliga roll som det femte trafikslaget parallellt med de övriga. Det är i så fall positivt. Informationsteknikens roll som del av den samlade infrastrukturen kommer nämligen att stärkas alltmer, inte minst i arbetet för ett mer hållbart samhälle. När det gäller telekommunikationsverksamhet, ICT, vill jag kommentera ett par saker. Det är naturligtvis viktigt att bevara och utveckla de tillgångar som finns där, precis som har nämnts. Det är ingen tvekan om att vi här har en viktig resurs att förvalta vidare. Jag uppfattar det är svårt att tolka majoritetens text i betänkandet på något annat sätt att just ICT:s roll som stöd och resurs för att utveckla bredband över hela landet ska utvecklas och bevaras, och inte minst utvecklas. hävdade tidigare att Socialdemokraterna har stoppat en försäljning av ICT. Såvitt jag vet har det varit en diskussion om hur organisationen ska se ut. Men jag undrar: När var ICT till salu? Jag och delar uppfattningen, vilket är tydligt i utskottsmajoritetens text, att det är viktigt att vi utvecklar och förvaltar ICT som en resurs, både för och för samhället i övrigt. Med det som jag nu har sagt om it och bredband skulle man kanske kunna tro att jag helt har glömt bort resten i infrastrukturpropositionen. Men jag tycker att de olika trafikslagen, inte minst järnvägen, har fått sin beskärda del. Avslutningsvis vill jag betona att det självklart är viktigt att vi hittar den samlade lösningen för olika typer av infrastruktur för att bygga framgångsrikt även framöver. Med detta yrkar jag bifall till förslaget i trafikutskottets betänkande 1 och avslag på alla reservationer. 56 (S) replik: frågade när ICT var till salu. Jag hann titta på när det var, och jag kan tala om att lade ut en prövning för försäljning av ICT. Så nu vet det. Det var då som vi skyndade på riksdagsarbetet. Vi skrev en interpellation, vi skrev debattartiklar, och vi frågade berörd minister vad som skulle hända. Vi var mycket oroade. Ministern bekräftade att det nog inte var så lämpligt att sälja ICT. Hon gav oss rätt. När denna indirekta styrning från ministern kom härifrån talarstol bestämde sig ICT för att inte sälja. Då känner till historien bakom detta. Detta skedde tack vare vårt agerande . Jag har en fråga till . Ni har antagit en digital agenda. Vi i har inte fått vara med om det, utan den har antagits av regeringen själv. Men ni brukar berätta om den. Bland annat berättar ni att av befolkningen ska ha tillgång till . Det är alltså en hög hastighet. Då frågar jag dig, , som centerpartist: utelämnar du av befolkningen? Är folk som bor i stan viktigare än folk som bor på landet? 57 (C) replik: När det gäller ICT är det riktigt att, såvitt jag förstår, ett antal olika alternativ har prövats, och då även möjligheten till försäljning. Men jag menar att vi riksdagsledamöter och utskottet inte har tagit ställning till någon propå om försäljning. Jag uppfattar att det inte var ICT utan som beslutade om att ICT inte ska säljas. Det var nog en felsägning från . Grunderna för detta ställningstagande kan inte jag bedöma och i vad mån och Socialdemokraternas agerande påverkade det. Jag vill bara betona att jag inte har något emot att ICT finns kvar i . Det viktiga för mig och för oss är att den stora betydelse som ICT har bevaras, vilket vi har varit inne på tidigare. Såvitt jag förstår finns alla möjligheter att göra det . Däremot är jag inte alls säker på att det räcker bara med det. Det finns ett behov av att vi påpekar att det i övrigt breda användningsområdet får utvecklas. Som vi känner till är teknik på detta område en färskvara, och det är naturligtvis utvecklingsperspektivet som är det viktiga i detta sammanhang. När det gäller de ber jag att få återkomma i nästa replik.