prot · GZ0990 · 2012-03-28 00:00:00 — är det tack och lov så att har deklarerat att de inte kommer att rösta för detta just . Det tackar jag för. De övriga partierna verkar dock tro att man genom ett högre pris på transporter kan tvinga över godset till miljövänligare alternativ. Det finns inga transporter på väg som sker enbart för nöjes skull. Transporter är inte heller så billiga så att de tål en straffbeskattning. Högre transportkostnader försämrar konkurrenssituationen för svenska varor på exportmarknaden. Av transporterna med lastbil har en längd och kan inte ersättas med tåg föreställ dig gärna en last med grus från en grusgrop till ett vägbygge, betong till ett husbygge eller timmer till ett sågverk. Sträckorna mellan avsändare och mottagare är ofta relativt korta, eller också utförs transporterna på sträckor som saknar järnväg. De kan också vara av en sådan beskaffenhet att de faktiskt inte kan ske med järnvägsvagn. Vi har heller inte järnväg överallt i hela , och landets producenter och konsumenter finns inte enbart utmed befintliga järnvägar. De järnvägar vi har är dessutom redan tungt överbelastade med trafik. Självklart vill jag se en utveckling av järnvägstrafiken. Självklart vill jag se mer både gods och passagerare, och regeringen satsar otroligt mycket mer på att bygga ut infrastrukturen vad gäller både vägar och järnvägar. Man bygger mötesspår, bygger bort flaskhalsar och satsar som sagt många fler miljarder . Man ser också till att finansiera alla löften man går ut med. Åkerinäringen, som jag nämnde tidigare, har inte marginaler för att bära kostnaden. De har en marginal på mellan . Där finns inte detta utrymme, utan det kommer att gå över till andra som får bära kostnaden. Det är alltså slutkonsumenten som får bära det höjda priset. Denna skatt drabbar inte heller enbart utländska åkare, vilket en del tycks tro. varken kan eller tillåts göra skillnad på nationalitet. Argumentationen om att utländska åkare ska vara med och betala för slitaget på de svenska vägarna och jämförelsen med vägskatter i andra länder i håller inte heller, eftersom inte är något transitland. Utländska åkare som passerar gränsen ska i huvudsak leverera sina varor till svenska kunder, och kostnaden för kilometerskatten drabbar då just svenska kunder. Kilometerskatten kommer inte att flytta transporter från lastbil till järnvägar eftersom detta alternativ alltså inte finns. Där det redan finns och där det är möjligt tillämpas det genom kombiterminaler, där lastbilarna kör fram och lastar över till tåg. Kilometerskatten ger inte den miljöeffekt oppositionen hävdar utan omvandlas alltså till en ökad kostnad för butikernas dagligvaror och detaljhandeln. Det blir bara en ökad konsumentskatt som urskillningslöst drabbar barnfamiljer och pensionärer, gammal som ung. Maten, kläderna, toapappret, ja allt vi köper omfattas till någon del av en lastbilstransport. Vill oppositionen höja skatten på varor kan de lika gärna göra det utan att gå omvägen via åkerinäringen. Ska vi åstadkomma en riktig miljöeffekt kan vi inte heller inrikta oss på vägsträckans längd. Avståndet mellan punkt A och punkt B är ju lika långt oavsett skattenivå. Det viktigaste är vad man använder för drivmedel och hur man kör. Precis som med personbilar är vi centerpartister inte motståndare till lastbilen eftersom vi inser att den inte är utbytbar om hela landet ska leva. Jag kan hålla med om att punktskatt är ett mycket bra sätt att styra konsumtion till mer miljöriktiga alternativ, men i just de här två förslagen tycker jag nog att oppositionen är fel ute. Man uppnår inte något miljöresultat. Det blir bara skatteprat. Regeringen bygger som sagt ut järnvägar, bygger bort flaskhalsar och fixar mötesspår för många miljarder. I alliansregeringens energiöverenskommelse har man satt upp målet en fossilbränslefri fordonsflotta 2030, och det gäller även lastbilar. Sedan fick vi, som sagt, en inbjudan från företrädare här att åka till . Det kan jag nog tycka är en miljöbelastande och onödig resa. Jag skulle mycket hellre se att vi tar ett besök nere i hos som jag skrev en artikel tillsammans med under förra valrörelsen. Han hjälpte mig med det underlag som jag behövde för att räkna fram vad en kilometerskatt kostar, och då var det också tal om höjda koldioxidskatter. Det var åtskilliga pengar. Jag tror att det vore värdefullt att lyssna mer på de svenska åkarna. Jag tror inte att de blir hjälpta av att vi höjer skatten och att det blir ett rättvisare system om vi höjer den för både de svenska och de utländska åkarna. Det blir likväl en skattehöjning som drabbar alla. 59 HANS (S) replik: Jag ska försöka bena upp det hela lite grann när det gäller kilometerskatten. har jag hört företrädare för regeringspartierna vrida och vända på argumenten för att inte vilja göra någonting. Vi försöker komma med förslag som ska förbättra för , för näringen, och förhindra att utländska åkare konkurrerar ut den svenska näringen. Men, nej, ni vill inte, vill inte. Det ska bli intressant att se hur det tar innan ni kommer att ändra er när det gäller kilometerskatten, för det är så att det kommer . Annars är vi inte speciellt smarta. Men det är ingen idé att tjata längre om det här, för vi har gjort det så mycket, och ni vill inte det, förstår jag. får det att låta som att vi vore fiender till svenskt jordbruk. Jag vill då bara påminna om några saker när det gäller jordbruket. När alliansregeringen tillträdde var LRF väldigt upprörda och pekade på några saker som hade ställt till det rejält för jordbruket. Jag tror att man räknade med att det skulle bli extra kostnader på 500 miljarder. Det var att ni höjde arbetsgivaravgifterna, som vi hade sänkt, och att ni lade på skatt på trafikförsäkringen som gjorde dem väldigt upprörda. Sedan har ni tagit bort återföringen av dieselskatten för att ställa om till miljövänliga alternativ. Ni har gjort en hel del som gått mot det svenska jordbruket. 60 (C) replik: Jag ska försöka ta det i tur och ordning. När det gäller kilometerskatten kommer jag att fortsätta säga: Jag vill inte, vill inte. Jag anser att det är ett effektlöst förslag när det gäller miljön. Jag tycker att vi ska prata om biodiesel, biogaser och andra alternativa drivmedel. Det finns en flora och det kommer att finnas en ännu större flora av alternativ. Men att ersätta de transporter som måste ske från leverantör till kund med någonting annat, att de ska kunna ske med andra färdmedel som tåg, båt eller någonting annat än lastbil, är inte möjligt, därför att vi inte har avsändare och mottagare utmed järnvägen. Och det blir inte miljövänligare av att lägga på en skatt på en resa som ändå är nödvändig att genomföra. Jag fortsätter nog att vidhålla åren framöver att jag inte vill, för det är inte sträckan som avgör miljöbelastningen om man har en punkt A och en punkt B att utgå från. När det gäller handelsgödselskatten är det ett bekymmer att man vill lägga på nya skatter på jordbruket i där vi redan har kommit längst. Vi har hårdare regler när det gäller innehållet i handelsgödsel. Vi har hårdare regler för vilken mängd som får spridas och när det får spridas. Vi har över huvud taget hårdare regler för vår landsbygds- och jordbruksproduktion. hinner jag inte säga något om återföringen av dieselskatten. Men just de här två sakerna var just de som stod emot varandra och som nämndes av företrädare alldeles . 61 HANS (S) replik: Det måste vara tråkigt att bara säga: Jag vill inte, vill inte. Jag kommer nog mer att säga: Jag vill, jag vill. Och det känns faktiskt lite trevligare. Jag är helt övertygad om att om man inför kilometerskatt kan man skruva in olika parametrar när systemet är i gång som kan stödja övergången till biodiesel och vad som helst framöver som syns vara viktigt. Detta är ju ett kanoninstrument för att ställa om. Sedan kan man lägga in olika parametrar som man blir överens om. När det gäller handelsgödselskatten har egentligen inte det största problemet med mig eller oppositionen, för vi är ju i minoritet här. Jag har för mig att det fanns en film som hette Sova med fienden. Det är väl lite grann det som är problem om det är så besvärligt med skatten på handelsgödsel, för problemet har ju i sin egen regeringskonstellation. Som jag har förstått när jag har lyssnat på representant kommer man ju att stenhårt driva frågan om skatt på handelsgödsel i budgetförhandlingarna, så där sitter problem. Börja på den egna bakgården, så får jag väl önska lycka till. En sak som är viktig och som jag tror att ni inte har löst är att handelsgödselskatten återfördes till näringen för att hjälpa till med forskning och utveckling. Jag vet inte om de pengarna har kommit jordbruket till del. 62 (C) replik: Självklart vill jag också säga att jag vill, jag vill, men inte när det gäller kilometerskatten. Vi har andra tankar, och vi vill ha annat i tankarna. Bilen är inte fienden. Vi vill jaga utsläppen, och utsläppen ska då inte komma från fossila bränslen eller drivmedel. Där har vi väldigt många tankar om vad vi vill och kommer också att genomföra dem för att nå en fossilbränslefri transportsektor till 2030. Återföringen av dieselskatt kommer också att blandas in i detta med utsläppsdelarna. Där kommer skatt in för att hjälpa till att klara av en omställning från ett fossilbränsleberoende till alternativa drivmedel. Den omställningen, kan jag villigt erkänna, har inte varit enkel. Det finns inte särskilt många alternativa fordon. Möjligtvis kan man börja konvertera, men finns det bara en traktor som är konverterad, vad jag förstår, och som går på dispens. Omställningen har alltså inte varit så enkel som jag skulle önska. Jag vill givetvis att vi får fler miljövänliga fordon och ett miljövänligt jordbruk. Vi är ju väldigt beroende av maskiner för att klara jordbruksproduktionen, särskilt inom det miljövänliga ekojordbruket. Det hindrar inte att vi måste minska pålagorna på jordbruket. I detta fall plockade man bort handelsgödselskatten eftersom var ensamt om att ha en handelsgödselskatt. Våra konkurrentländer hade inte denna skatt, och därför befann vi oss i ett underläge. 63 (MP) replik: Jag ser med spänning fram mot debatten mellan och om konstgödselskatten efter att vårbudgeten har presenterats. Det jag vill ta upp med är frågan om lastbilstransporter. Jag har aldrig sagt att vi ska avskaffa lastbilar. De kommer alltid att behövas för korta transporter. Däremot ska de helst inte användas för långa transporter. De ska också vara så miljövänliga som möjligt. Här är nog och jag överens. Frågan är hur man skapar system för det. Jag utökar gärna min inbjudan. och jag kan åka till via som ligger på vägen. I utökar de systemet från att omfatta alla motorvägar till att omfatta en betydligt större andel av de tyska vägarna. De har en tydlig miljöprofilering där man betalar mer om man åker med en skitig gammal lastbil än om man åker med en modern miljöanpassad. Ett sådant system handlar om avstånd, område och miljö. Åkerinäringen har problem med osjyst konkurrens från utländska åkare, och är visst ett transitland. Titta bara på motorvägarna utanför . Problemet är att utländska åkare även tar över annan trafik än transittrafiken. Här har Alliansen inga lösningar. Till och med klagar på att Alliansen har för få förslag och lösningar på problem. Varför detta envisa motstånd? 64 (C) replik: artikel var intressant. Den innehöll mycket om havsmiljön och om andra insatser där vår regering redan har gjort mycket och kommer att fortsätta göra mycket och där man satsat miljömiljarder på och . Det var ett insiktsfullt uppvaknande att man skrev så mycket om miljön i denna artikel. Däremot är jag fortfarande tveksam till delen om handelsgödselskatt, men det blir som sagt en förhandlingsfråga mellan fyra partier. och argumenterar för att man ska göra skillnad på långa och korta transporter. Hur ska man kunna göra det? I en del diskussioner vi har haft i kammaren ska man ta hänsyn till resorna i , och ibland ska man ta hänsyn till skogsnäringen. ska man ta hänsyn till avståndet till tänkbar järnväg, och ska man ta hänsyn till långa transporter kontra korta transporter. Man ska dessutom komma åt osjyst konkurrens genom att särbehandla utländska åkare. Jag förstår inte hur många parametrar vi ska ha i systemet för att få en effekt som innebär att vi klarar av en miljöåtgärd. Transporten måste utföras. Oavsett om transporten utförs av en åkare som har eller inte har ett svenskregistrerat fordon kommer en skattehöjning att belasta konsumenten, och transporten har utförts. Om det är fuldiesel, eller hur ni uttrycker det, som används kommer vi inte åt det genom en kilometerskatt. Vi kommer bara att belasta transportnäringen överlag med en höjd kostnad som får betalas av någon annan. 65 (MP) replik: Jag inser att skulle behöva göra den där resan till . Erbjudandet kvarstår, och jag tar tacksamt emot svar. I mitt anförande tog jag upp etanolundantaget. Kommer undantaget för beskattning av etanol, alltså biobränsle, att fortsätta efter 2013? Jag antar att detta behandlas på något av departement, antingen eller . Kan man få ett besked i frågan? Alla som använder etanolbilar skulle vilja veta. De som producerar och säljer etanolbilar skulle vilja veta. Jag får allt fler oroväckande samtal som handlar om detta. Kan ge mig ett besked? Vad gäller för etanolundantaget? 66 (C) replik: När det gäller den osjysta konkurrensen inom åkerinäringen handlar det inte om vem som kör utan att man följer de lagar och regler som finns i . Jag skrev tidigare motioner efter att ha träffat ett åkeriföretag i län. Man berättade om dygnsreglerna med rätt antal timmar vila och att det är viktigt att följa dessa regler och den svenska lagstiftningen för de svenska åkarna. Det påverkar givetvis priset för transportern. Mitt förslag i det fallet var att vi skulle göra det enklare att ta fast dem som bryter mot regelverken och avkräva dem böter så att de inte kunde fortsätta att fuska i systemet. Det handlar dock inte alls om kilometersträckor. När det gäller etanolundantaget efter 2013 har regeringen bedömt att etanolbilarna är första generationens miljöbilar och att man måste gå vidare i utvecklingen. Det är en stor volym etanol som krävs, och den är inte så energieffektiv som man skulle kunna önska. Det bidrar också till utsläpp. Jag håller dock med om att vi har byggt upp ett system och en infrastruktur för etanolfordon, så det är viktigt att vi kan hålla nere kostnaden för bränslet även om inte bilen i sig har ett undantag. Det är ett miljövänligt bränsle, och inblandningen av etanol i den vanliga bensinen är viktig att få med för att kunna uppnå de resultat med sänkt fossildrivmedelsanvändning som vi tänkt oss. 67 (V) replik: Handelsgödsel bidrar till övergödning, vilket är ett stort problem, och har även stor klimateffekt vid tillverkning då det går åt mycket energi. Ofta produceras den dessutom i länder med kolkraft, så det är stora växthusgasutsläpp kopplade till produktionen av handelsgödsel. Det avgår också mycket lustgas när man använder handelsgödsel på markerna, och det är en mycket starkare växthusgas än koldioxid. Handelsgödsel är alltså ett stort problem på många sätt. låg tidigare före och hade skatt på handelsgödsel, men den har tagits bort. Det känns som att som kallar sig ett miljöparti går med på att ta myrsteg i politiken. Det är allvarligt eftersom vi har på oss för att ställa om. Som jag sade tidigare är forskarna osäkra. Vi kan ha på oss, men det kanske är mindre. Samma sak gäller kilometerskatten. Här har vi en möjlighet att påverka industrin så att den börjar frakta på ett bättre sätt, ställer om lastbilarna så att de blir effektivare och har incitament till förändring. Det är från lastbilstransporterna som ökningen av utsläppen kommer i . Det är ett väldigt stort problem att utsläppen fortsätter att öka som man har som mål att de ska minska. Jag undrar och detta har jag frågat dig i en tidigare debatt också: Hur ser ni framför er att transportsystemet ska ställas om, och hur ska det göras ? Fungerar det verkligen i den här takten? 68 (C) replik: När det gäller handelsgödsel har vi som sagt ett mycket strängare krav när det gäller kadmiumhalter. Vi har en insikt när det gäller hektargivorna så att vi inte lägger ut mer gödsel på markerna än vad växterna faktiskt tar åt sig. Jag känner att det finns en god kontroll från näringen när det gäller att jobba aktivt med de här frågorna och minimera läckagen från markerna. Därför tycker jag att det är mycket märkligt att man vill lägga på en skatt som i stället flyttar ut produktionen utanför gränser. Vi vet att våra grannländer runt omkring oss inte har de här stränga reglerna när det gäller kadmiumhalten, vi vet att de inte har de här stränga reglerna när det gäller mängden som får läggas ut på markerna, och vi vet att de har en annan form av djurproduktion med större stallar och mer fabriksliknande produktion av livsmedel, vilket gör att man också har ett stort läckage från stallgödsel. Det är detta man ger våra konsumenter som alternativ eftersom det blir högre kostnader på de svenska jordbruksprodukterna. Jag ser inte att det förbättrar miljönyttan eller klimatnyttan i eller globalt, för den delen. Det är ju faktiskt inte bara lilla som är viktigt i sammanhanget när det handlar om jordens framtid. Jag hinner inte säga någonting om kilometerskatten , utan det får vi ta i nästa omgång. 69 (V) replik: För att kunna påverka sin omvärld behöver man gå före, och som ett litet land tror jag att den sak som man kanske kan påverka mest med är att vara ett gott exempel. Jag håller med om att vi behöver minska utsläppen i världen totalt sett och att det är ett gigantiskt problem, men har goda förutsättningar vi har infrastruktur, mycket skog, vind och vatten och därför stora möjligheter att ställa om. Det är jätteviktigt att vi använder de möjligheterna. Vi är ett av få länder på jorden som är ett välfärdsland och har möjligheter att gå före när jorden nu är i en sådan situation att det behöver ske en omställning och det fort, och det behövs massor av goda exempel. Jag vet att LRF har ifrågasatt den borgerliga regeringen och det borgerliga styret i kommunerna för att man inte använder den offentliga upphandlingen till att upphandla lokalt producerad mat, vilket skulle gynna den lokala produktionen. I stället upphandlar man till exempel kött producerat i andra länder. Det här är ett väldigt stort problem, tycker bönderna och LRF. Det är ganska konstigt att man för en politik där man pratar om att produktionen flyttar utomlands som man inte själv gynnar den inhemska produktionen när vi också behöver börja gynna mer lokal produktion ur omställningssynpunkt. Jag undrar fortfarande: Vilka incitament ser du framför dig som kan styra om utvecklingen så att vi får en omställning ? Ni hänvisar ofta till jobben och att det är på grund av dem som vi inte kan göra det ena eller det andra för att de kan försvinna utomlands. Men jag tycker att det är väldigt visionslöst. Man måste väl kunna se en hållbar framtid framför sig? Man måste väl kunna skapa gröna jobb som faktiskt leder till hållbar utveckling? Var finns de visionerna hos er? 70 (C) replik: Jag kan inte hålla med om att vi är visionslösa. Jag menar att de förslag som har kommit fram från oppositionen när det gäller både kilometerskatten och handelsgödselskatten faktiskt inte har en funktion i sammanhanget. De har inte en miljöeffekt. De leder inte dit vi har tänkt oss för att förbättra miljön. Transporterna måste på något vis genomföras, men de blir dyrare. Maten måste på något vis produceras, men den blir dyrare i , och då köper man mindre miljövänligt producerad mat någon annanstans ifrån. Alltså har det inte blivit avsedd effekt med alla de argument som vi hör från oppositionen. Jag vill inte på något vis säga att jag motsätter mig några påståenden när det gäller att måste ha ett högt mål och att måste gå före, men jag måste förstås bejaka förslag som leder dit vi vill nå. Vi vill nå en miljöomställning på många områden. Den offentliga upphandlingen är ett otroligt bra exempel där utarbetade lathundar för kommunpolitiker över hela landet för att hitta exakta formuleringar utifrån de krav som vi ställer på de svenska livsmedelsproducenterna och köpa in utifrån samma krav. Likväl har vi haft problem med EU och de regelverken, men det man nu jobbar aktivt med är att bryta ned upphandlingsunderlagen i små delar så att de producenter som finns lokalt kan gå in med ekologiskt och närproducerat och ta hand om vissa delar och uttrycka kvalitet och leva upp till de regler som vi ställer på jordbruket. Då kan underlagen motsvara det när vi handlar upp. Där är vi definitivt inte oense, utan det är vägen som når fram till detta som är avgörande. Jag vill gärna skicka vidare de exempel som finns i landet där man har kunnat gå runt EU i de här frågorna och uppnå kvalitet och miljömål. 71 (KD): Det är många tankar som far runt när man kommer in så här i slutet på debatten och det påstås än det ena och än det andra. Ofta är replikväxlingarna repriser. Punktskatter är ofta avsedda att vara styrmedel. Vi har exempelvis alkoholskatt och miljöskatt för att man vill styra i en viss riktning. Tyvärr har ibland också punktskatter haft brister i transparens och träffsäkerhet och fått motsatt verkan. Ett exempel på kontraproduktivitet är hur man utformar fordonsskatten och att det är lika skatt för likadana fordon i stället för att utgå från vad som borde vara utsläppsvärde eller liknande. Alltså är det samma skatt för fordon som inte används på som för ett som används. Styrmedlen är alltså ganska dåliga. Så kommer vi till nästa fråga. Om man har ett område och lägger på lika mycket beskattning på alla som finns inom detta område, hur kommer det att förändra den snedvridna konkurrensen? Det kommer inte att göra någonting, utan det kommer bara att innebära att man ökar fiskaliteten och tar in mer pengar för att lägga mer börda på en bransch som redan har det svårt. Vi från Hallandsbänken besökte ett större företag jag ska inte nämna namnet här tillsammans med i . går alla deras norrgående transporter mellan och på järnväg. Man använder järnvägen så mycket som det går, men ofta är det omöjligt att transportera någonting annat än på väg. Jag ställde frågan till dem hur de ser på resonemanget om kilometerskatt och om skulle besluta om en pålaga som kilometerskatten. Svaret från och från åkaren var att en sådan skatt endast kommer att utdebiteras på konsumenten. Det kommer bara att bli dyrare, helt enkelt, men det kommer inte att ta bort problemen för de svenska åkarna med oseriösa utländska företag därför att alla ska betala cabotageavgift, Euro VI och så vidare. I stället kommer en sådan skatt att ytterligare försämra kostnadsläget för svensk åkerinäring och därmed hota fler jobb. Det upprop som skedde i visar också på detta. Man nämnde över huvud taget inte kilometerskatten som ett problem, utan man hade problem med oseriösa arbetstider, körscheman, svartjobb och en mängd andra saker. Jag brukar alltid vända mig till professionen, till dem som verkligen kan det här, eftersom jag inte är expert på allting. Per Kågeson, professor vid , gav ut en bok med . Jag rekommenderar er att läsa den. Han visar hur fel man kan hamna genom att använda pengarna på ett felaktigt sätt. fick han frågan vad som vore effektivt om vi satsade till att förbättra och minska utsläppen i . Han ansåg att vi i första hand inte skulle satsa dem på järnväg. Det visar sig nämligen att av alla transporter är . av alla transporter med lastbil är . Det innebär att man skulle behöva satsa för att minska lastbilstrafiken . Det är bra att ha lite siffror i huvudet när man diskuterar detta. Om man verkligen vill göra någonting är det klokare, enligt min och uppfattning, att hitta ett pragmatiskt sätt för att minska utsläppen. Det hade varit bättre om denna kammare satt upp ett mål om att minska utsläppen över . Då hade vi nått mycket längre än att bara fokusera på exakt vilket bränsle vi ska ha.