prot · H00932 · 2012-11-28 00:00:00 — Jag förstår att och har behov av att diskutera något annat än politiken som den ser ut , vilka ställningstaganden man kan förvänta sig från regeringen, inklusive från , och vad vi kan vänta oss framöver. Jag tror att vi från den här talarstolen och på andra sätt här i kammaren har klargjort att vi inte hade några kontakter, eftersom dessa partier inte stod för de värderingar som vi hade. Därför hade vi brutit kontakten. Vi samarbetade inte. Vi hade över huvud taget inte kontakt. Så var situationen. Därför känns det lite märkligt att drar upp något som han vet inte överensstämmer med verkligheten och sanningen som du talar om. Svara i stället: Vad är regeringens ståndpunkt? Vad säger vi i EU? Vad kommer man att säga ? Kommer man att ta upp den här frågan? Kommer man att leverera ett klart besked? Kommer man att ha någon mening? Kommer man att ställa krav och koppla ihop ekonomiskt stöd som jag tycker att det är relevant att ge med krav på demokrati och mänskliga rättigheter? Ni har varit i kontakt med EU så sent som , och svaret är nej. Men än finns det tid. Om vi tittar på klockan ser vi att det än finns timmar. Än har man på UD på sig för att fundera. Än kan ringa till och säga att det är självklart att vi ska ha en mening i rådet, att vi självklart ska stå upp och ställa krav, att vi självklart ska stödja de demokratiska krafterna. Men det är inte det vi hör från här . Nej, vill tala om något som har hänt i det förgångna som inte var sant och lägga ut dimridåer i stället för att tala om vilken ståndpunkt man har . Tala om dagens situation! Ni brukar tala om vikten av demokrati, men här hör jag ingenting. Överge inte de människor på som kräver demokrati! Uttala det självklara: Människor har rätt till demokrati, fria och rättvisa val, att bli respekterade, att inte bli utsatta för våld, att inte fängslas därför att man har en uppfattning. 163 (KD): Den arabiska våren tog sin början i . Diktaturer och korrumperade ledare i , , och har fallit en efter en, efter att ländernas invånare har rest sig mot förtryckare och korrumperade regimer. Man ville ha en förändring, krävde demokratisering och ställde krav på mänskliga fri- och rättigheter, social rättvisa och ekonomisk utveckling. Resultatet har blivit ett maktskifte från diktaturer till mer islamistiskt förankrade regimer där den dominerande, religiösa majoriteten har erhållit stor majoritet i de genomförda valen. På i reste sig hundratusentals demonstranter mot den korrumperade presidenten . Det muslimska vann majoriteten i vårens president- och parlamentsval. Hoppet om ett öppnare och friare , som bland annat många kvinnor, ungdomar och kristna kopter hade, har tillfälligt grusats. Regimkritiker har åter intagit för att protestera mot Mursis förslag om utökade maktbefogenheter för landets president. Studenter, advokater och andra demokratiälskare demonstrerar åter för frihet, rättvisa och en demokratisk rättsstat. Bristen på demokrati och mänskliga fri- och rättigheter är den främsta orsaken till fattigdom, liksom det främsta hindret för hållbar utveckling och orsaken till konflikt inom och mellan länder i regionen. Det är tragiskt att följa inbördeskriget i , som skördar hundratals människoliv. Det är inte acceptabelt att världssamfundet ännu inte har förmått stoppa dödandet. Det som började som ett rop på demokratiska reformer i har utvecklats till ett inbördeskrig där olika religiösa krafter gör maktanspråk. Dessa grupperingar erhåller också stöd av religiösa trosfränder i angränsande länder, vilket ytterligare försvårar situationen. Landets 4,5 miljoner kristna, syrianer och armenier samt dess kurder har förhållit sig mer neutrala i denna konflikt. Samma neutralitet intog de kristna minoriteterna även i under kriget som pågick fram till . Det som hände de kristna minoriteterna i efter invasionen av landet håller på att upprepas i . Den maktkamp mellan sunni- och shiamuslimer som alltjämt pågår i och den instabilitet som detta har resulterat i har gjort att islamistiska terrororganisationer systematiskt har attackerat kyrkor, mördat tusentals kristna och tvingat många av dem att lämna sitt eget hemland. Syrianer, armenier och kurder har traditionellt haft goda relationer till och skyddats av den syriska regimen. Denna neutrala ställning har gjort att syrianer och armenier utsätts för hämndaktioner från en del av den väpnade oppositionens mest militanta grupperingar. Islamistiska milisgrupper har bombat ett flertal kyrkor, och kidnappningar och väpnade övergrepp på dessa minoriteter har blivit vardag. Syrianer och armenier tvingas lämna , såsom kristna tvingades lämna sitt eget hemland. Även i kurddominerade områden pågår nu en väpnad konflikt mellan kurder och grupper ur oppositionen. Intoleransen och bristen på mänskliga fri- och rättigheter för olika religiösa och etniska minoriteter i och i oroar oss kristdemokrater. Religionsfriheten är en demokratisk rättighet och måste absolut respekteras oavsett majoritetsförhållande. Den måste gälla alla människor, oavsett var man bor. När den syriska regimen har fallit måste landets kristna syrianer och armenier och kurder garanteras samma fri- och rättigheter och politiska representation som övriga religiösa och etniska grupper. Målet måste vara en fri, öppen och demokratisk rättsstat, där alla människors lika och okränkbara värde gäller alla medborgare. Inbördeskriget har lett till en flyktingkatastrof. Tusentals syrier befinner sig nu på en riskfylld flykt, både inom och i angränsande länder. Många tar sig till och med förhoppning om vidare färd ut i . FN, och EU måste nu stödja dessa länder så att de kan hantera de ökade flyktingströmmarna. Vi måste också, som utrikesutskottet framför, säkerställa att grannländerna lever upp till sina åtaganden gällande ett fullgott skydd av de syriska flyktingarna. De angränsande länderna , , och , liksom , tar ett stort ansvar för syriska flyktingar. Dessa länder behöver mer hjälp för att fylla dessa människors akuta behov av humanitärt stöd. har bidragit med ca , och betydligt fler andra länder behöver också bidra för att förbättra flyktingarnas situation. delar utrikesutskottets, regeringens och EU:s stöd till Aktionsgruppen för arbete för en fredlig, politisk transitionsprocess. är kandidatland till Europeiska unionen, och har inga större ansträngningar gjorts för att uppfylla Köpenhamnskriterierna. har endast lyckats stänga ett av 35 förhandlingskapitel, som den turkiska ledningen påstår att Europeiska unionen inte är välkomnande. Från europeiskt håll har ett av de starkaste argumenten för ett turkiskt EU-medlemskap varit att landets strategiska läge är av stor betydelse för unionen. Vissa menar att kan fungera som bro till länder i . Jag ställer mig tveksam till denna inställning givet hur behandlar sina minoriteter liksom dess frostiga relationer till grannländerna, inte minst till . Detta land, som påstås öka freden och stabiliteten i regionen, ligger själv i konflikt med de flesta av sina grannländer. Cypernfrågan är inte löst, och inga förhandlingar pågår. har fortfarande ca 35 000 soldater stationerade på norra . som relation till har försämrats , är relationerna med och allt annat än vänliga. Man är också på randen av att invadera delar av norra , och har samlat sin militära styrka för ett sådan agerande. kränker också regelbundet och territorium med flyg och pansarvagnar, med förevändningen att man jagar terrorister. har PKK fört en väpnad kamp mot den turkiska staten med över 40 000 döda turkar och kurder som följd, detta för att uppnå utökade fri- och rättigheter för landets enorma kurdiska minoritet. Många kurdiska politiker och journalister fängslas på löpande band för att de framför krav om utökade fri- och rättigheter. Sedan staten grundades har man systematiskt diskriminerat ursprungsbefolkningen syrianer, som har bott i landet . syrianer har förvägrats fullgod tillgång till demokratiska fri- och rättigheter. De kristna minoriteterna tillåts inte utöva sin religion i fred, och ständiga hot från myndigheterna är vardag för de få som är kvar i landet. Resten har redan flytt på grund av alla trakasserier och diskriminering. Situationen för landets kristna minoriteter har gradvis försämrats . I skolväsendets historieböcker alltså böcker som är skrivna får elever läsa att landets kristna syrianer och armenier är förrädare och att de med främmande makter konspirerade mot under . De omfattande övergrepp och folkmordet på kristna 1915, på syrianer, armenier och andra kristna, som dåvarande ledning begick, omnämns inte alls. ansökte det syriansk-ortodoxa stiftet i om att tillåta hemspråksundervisning på syrianska. Svaret blev att syrianska är ett främmande språk och därför inte kan erhålla en sådan status. Av 76 miljoner invånare är muslimer. Den icke-muslimska minoriteten diskrimineras öppet, bland annat genom att religionstillhörighet står angiven i varje turkisk medborgares identitetshandlingar. Även om de kristna samfunden sedan ett drygt år tillbaka har återfått äganderätten till vissa historiska byggnader är hot om konfiskering av kyrkors byggnader och markegendom alltjämt vardag. Det syrisk-ortodoxa klostret mark har konfiskerats av den turkiska staten. Efter överklaganden från ledningen för klostret, som hävdar att man är rättmätiga ägare och som har bevis på att klostret har betalt markavgift , då man införde så kallad fastighetskatt, fastställde den turkiska högsta domstolen att mark ska konfiskeras från klostret. Beslutet om konfiskering av Mor egendom har fått bland annat att kritisera det orättfärdiga beslutet. Det är en kritik som bör ta på fullaste allvar. Om fortsatt har som mål att bli EU-medlem måste landets samtliga medborgare tillerkännas sina grundläggande fri- och rättigheter. EU har en ypperlig möjlighet att intensifiera pressen på , bland annat genom att kräva att landet i sin nya konstitution vidgar de etniska och religiösa minoriteternas fri- och rättigheter. bör man uppmana att ge den syrianska folkgruppen minoritetsstatus, så att också syrianer omfattas av de rättigheter och det skydd som gäller för minoriteter. I annat fall kommer syrianer att få det svårare att behålla sin kultur, sin kristna tro och sitt syriska, arameiska språk. Om staterna i och ska kunna ta ytterligare steg mot demokrati måste människors fri- och rättigheter till fullo respekteras. Alla invånare måste likställas inför lagen, och alla människors lika värde och okränkbara värde respekteras. Med detta yrkar jag bifall till utskottets förslag. I detta anförande instämde (KD) samt och (båda FP). 164 (MP) replik: Jag instämmer i det mesta som sade, men jag tyckte ändå att jag kunde höra en viss generalisering. I utrikesutskottet hade vi besök av utrikesminister , som representerar Ennahdapartiet, renässanspartiet i . Den dialog vi hade tyckte vi som hade möjlighet att närvara vid mötet var givande. Det var inte bilden av någon mörkerman som vill bekämpa demokrati som trädde fram. Jag vill bara höra ett förtydligande, för vi kanske egentligen har samma åsikt i de här frågorna. Jag vet inte. Det är därför jag ställer frågan. Vi skriver faktiskt i betänkandet, under , alldeles i början: Islamismen är inte någon homogen riktning utan består av en mängd politiska rörelser. Vi skriver också: Det finns en stor spännvidd mellan de olika islamistiska partiernas politiska agendor. Jag tycker att det är viktigt att betona att det är så. 165 (KD) replik: Tack för frågan! Man kan titta på situationen i och utvärdera de val som de har haft där. Majoriteten, som har vunnit, är Muslimska parti och salafisterna. Man kan utgå från den politik de här grupperingarna har drivit tidigare. Det finns mycket som är odemokratiskt i deras syn på jämställdhet, kvinnors rättigheter, religionsfrihet med mera. För del är jag faktiskt en väldig optimist. De har lyckats komma ganska långt, och jag har stora förhoppningar om att det kommer att fungera mycket bättre . 166 (MP) replik: Tack för svaret! Jag delar i långa stycken den oro som ventilerar här. Visst gör jag det. säger ändå islamologer och forskare som följer det här mer kontinuerligt än vad jag själv har haft möjlighet att göra att det muslimska i är en väldigt bred rörelse med diverse olika fraktioner. Att vi har salafister är, menar många forskare, en följd av att de tycker att är alldeles för lite radikalt. Kan det inte finnas en risk att även där generalisera för brett? I övrigt har vi tydligen ungefär samma bild av utvecklingen i . Det gläder mig. 167 (KD) replik: Vad framtiden kommer att visa är det svårt att sia om. Men man kan ta situationen som den ser ut . Man kan bara peka på det som händer. Ta exempelvis presidentens nya sätt att greppa mer makt och ta makten över rättsväsendet. Detta bådar inte gott för demokratin och rättsstaten, som vi strävar efter att de ska kunna åstadkomma. Man ser dessutom att det finns en oro hos de 10 miljonerna i den koptiska minoriteten. De är inte så inkluderade i Mursis syn på hur samhället ska vara inkluderande. De har inte fått så många platser i parlamentet, och de är väldigt oroliga. Det här synsättet och det historiska budskapet, som de här partierna eller grupperingarna har visat sig stå för, gör att jag är väldigt skeptisk. Men vi får hoppas på att och FN kan påverka dem så att de går åt ett mer demokratiskt håll. 168 (MP): Ärade ledamöter, ärade gäster, radiolyssnare och tv-tittare! I hade många av de svenska barnen sportlov. Många av dem lekte i Åre och på andra vinterställen. Medan våra svenska barn njöt av sportlovet förvandlades de kurdiska barnens vardag i Jafätilandskapet till ett helvete. regim hade just inlett sitt största och grymmaste militära angrepp mot kurderna i irakiska . I stället för snö och godis regnade kemiska stridsmedel över barnen i Jafätilandskapet. Därmed inleddes ett folkmord mot oskyldiga kurdiska bybor, ett folkmord som saknar motstycke i . Så här löd ord : Och därför är bombningarna ett illdåd. Och av det har vi många exempel i den moderna historien. Och de är i allmänhet förbundna med ett namn: Guernica, Oradour, Babij Jar, Katyn, Lidice, Sharpeville, . Där har våldet triumferat. Men eftervärldens dom har fallit hård över dem som burit ansvaret. fogas ett nytt namn till raden: , . De orden ekar fortfarande hos många av oss. Hade levt 1988 hade han kanske kunnat tillfoga ytterligare namn på sin lista över samhällen och byar där våldet har triumferat. Han skulle kanske nämna: Sergelo, Sor dash, Haladen, Chnaran, Mashan, Homar Qewan, Shädäle, Teke, Bäläk Jar, , Dokan, Gåp tepa, , beg, Balisan, Melekan, Werte, Hiran, Ware, Nazanin, Kamosek, Aspindar, Aliawa, , Spindar, Xelifå, Gergesh, Zarke, Sherana, Yek mala, Sware. Det var namn på samhällen och byar vars invånare mördades med kemiska stridsmedel. Jämsides med de kemiska bombningarna var den irakiska regimen i full färd med en grym deportationsvåg i olika landskap i irakiska . Massgravar blev viloplatser för många av de deporterade. Många av de deporterade unga flickorna berövades sin frihet och såldes som slavar till rika män i olika delar av och . 1988 mördades enligt vissa uppgifter uppemot 182 000 civila kurder. Jag upprepar: 182 000 civila kurder. I antal räknat är det lika många som alla som bor i eller 1,5 gånger alla som bor i eller alla som bor på . Flera tusen byar tömdes på sina invånare, och många av dessa byar jämnades med marken. Här kommer namn på några av de byarna och samhällena: Dira , Ser Seng, Shirwan Mezn, Be , Meze, Kosä, Gärwan, Werte, Ja Wäl, Därälä, Kälitä, Sär Qushan, Gomä , Zei Bchok, Girmä, Se Grdan, Tälan, Qäsrok, Qamishä, Naw Shwan, Därä War, Där Zilä, Banä Mord, Hänjirä, Chwar Shax, Äliani , Mlä Sorä, Täkiä, Bäläkan, Jafäran, Qeredagh, Ser, Grmä, Zärdä, Shaxa Rash, , Qiz Ler, Mäw lan, Asos, Zewe, Daban, . Traumat efter Anfal är obeskrivligt, herr talman. efter Anfal letar vissa kvinnor och män fortfarande efter sin make eller maka. letar vissa mödrar och fäder efter sina barn. Än letar människor efter sina syskon. Och barn fortsätter att leta efter sina fäder och mödrar. Så tragiskt är Anfal, mina vänner. Anfal, som bestod av åtta militära angrepp mot civilbefolkningen 1988, fick fortgå utan någon reaktion från omvärlden, detta för att regim då var bundsförvant till väst. Skammens skugga faller tungt över alla de stater, organisationer och partier som tyst såg på Anfal medan barbariet pågick. Lika lite som man reagerade mot folkmord , lika lite brydde sig omvärlden om det folkmord som pågick i irakiska . har dock allt fler börjat inse vidden av den mänskliga tragedin i det som utgör Anfal. Några internationella organisationer, till exempel Genocide Watch, har erkänt Anfalbrottet som folkmord. Domstolen i i skrev i sitt första utlåtande att domstolen ser inget annat än att attackerna genomfördes bara för att utplåna kurderna. Det som hade inträffat bevisar att syftet med dessa handlingar varit folkmord. I riksdag är vi nu äntligen, , ense om att kunna betrakta Anfal som folkmord. Det är glädjande och kan ses som ett moraliskt stöd till de anhöriga till dem som drabbades av Anfal. Förutom motionen om Anfal har jag även varit med och väckt en motion om att ska stödja irakiska federativa status. antogs en ny konstitution i . Enligt den tillerkänns irakiska en federativ status, det vill säga någon form av utvidgad decentralisering av makten i . Därmed skulle folket i irakiska bestämma över många angelägenheter. En del partier i som har fått konsolidera sin makt bland militären tycks nu drömma om att centralisera makten igen och har börjat ifrågasätta irakiska federativa status. I en sådan tid är det viktigt att västländerna, däribland , skickar signalen att vi stöder folket i irakiska och ser irakiska federativa status som rättfärdig. Jag anser att det är mycket viktigt att både i sina relationer direkt med och de irakiska företrädarna samt på de internationella arenorna såsom EU och FN agerar aktivt för att stödja irakiska federativa status. I stället för att visa stöd för irakiska och det federativa systemet ägnar sig dock åt avancerat hyckleri genom att avslå motionen. De avslår just denna motion och säger inte varför. Det står ingenting i betänkandet. , för bara sedan, sade att moral är bra. Men dubbelmoral är inte dubbelt så bra, . Ägna er åt moral i stället! På gator och torg säger ni att ni stöder irakiska . Här finns det en motion om att stödja irakiska federativa status, så varför avslå den? Jag förstår inte varför. Två andra mycket angelägna motioner är motionen om att erkänna som självständig stat och motionen om att erkänna . Enligt har varje folk rätt att bestämma sin egen framtid. Denna rätt gäller även det palestinska folket. Rätten att bilda en palestinsk stat inom 1967 års gränser med östra som huvudstad, sida vid sida med , är internationellt erkänd. lämnade palestinierna en ansökan till FN om att bli FN-medlem, det vill säga att ska bli erkänd som en stat. har många länder i världen alltifrån till , och erkänt den palestinska staten. är ett av de länder i som erkänner som en stat. För eller senare kommer vi att erkänna , så varför streta emot ett folks rättmätiga vilja att bilda sin egen stat och bli erkända? Jag menar att ett erkännande dels skulle visa på en respekt för folkrätten, dels ge en bättre position att föra en dialog med parterna om en fredlig lösning på . En annan mycket angelägen fråga är den turkiska statens förtryck av kurder och andra nationella minoriteter. Den turkiska statens angrepp och aggression mot demokrater och frihetskämpar är inte bara stötande utan måste fördömas. inleddes en hungerstrejk i de turkiska fängelserna. 700800 människor hungerstrejkade för att de ska kunna försvara sig på sitt eget modersmål. måste folk i fängelserna hungerstrejka för en grundläggande mänsklig rättighet att kunna tala sitt eget modersmål! Vi bör med kraft fördöma den turkiska statens aggression och överträdelser mot de demokratiska principerna. Avslutningsvis är det glädjande att notera att det finns en majoritet i riksdag för att erkänna . Med de orden vill jag yrka bifall till reservationerna 4, 7 och 12. Jag yrkar även bifall till utskottets förslag om . I detta anförande instämde (MP). 169 (FP) replik: Det här känns något märkligt. finns det ingen utrikespolitisk fråga som jag har engagerat mig mer i än den kurdiska frågan. kritiserar två av de hårdaste kritikerna i denna kammare mig och just för våra ställningstaganden i den kurdiska frågan, vilket är väldigt förvånande. Om man nu hävdar att skulle svika den federala status som regionala regering har i ska man vara medveten om att var det enda partiet i den här kammaren som inte följde med demonstrationstågen och skrek ut ur . Om ni i ditt parti, , talar om kurdisk federalism ska ni vara mycket medvetna om att den federationen hade varit absolut omöjlig om det inte vore för den militära insats som amerikanerna genomförde när förflyttades från makten i . Sedan kan man diskutera den amerikanska invasionen av på flera olika sätt, men när det handlar om kurdernas federala status var den operationen absolut nödvändig. Vi har i handling från alliansregeringens sida och från sida gjort en rad saker för att stärka det kurdiska självstyret och kurdernas federala status i , bland annat genom att försöka underlätta för investeringar, genom stärkta bilaterala relationer mellan den , vårt utrikesdepartement och andra departement och regionala regering i eller Hawler, genom att lösa ut frågor som rör till exempel migration och en hel del andra frågor. Vi har öppnat ett konsulat i . Vi har en landstrategi. Det är bara med och som har landstrategier för utvecklingssamarbetet i och så vidare. Vi gör en hel del på denna punkt. Jag tycker att kritiken mot inte är riktigt rimlig i det fallet. 170 (MP) replik: ska vi inte flytta fokus, . Det finns en motion liggande på riksdags bord. Den motionen säger att vi ska stödja irakiska federativa status. Den motionen avstyrker ni, och det är dubbelmoral. På gator och torg pratar du om irakiska . ligger det en motion på riksdags bord som föreslår att ni ska stödja irakiska federativa status, speciellt i när vi ser al-Maliki och andra i flytta fram sina arméer mot . I en sådan tid är det oerhört viktigt att vi skickar en signal till de irakiska makthavarna och till omvärlden om att vi stöder irakiska federativa status. Du är mig svaret skyldig. Varför avstyrker ni denna motion? 171 (FP) replik: Att står bakom irakiska federativa status är verklighet . Vi erkänner konstitution, och vi erkänner den federativa status har där. får det här att låta som att om man inte bifaller reservation är man emot irakiska federalism. Jag vill upplysa om att den enda i den här församlingen som verkar vilja upplösa regionala regering är själv. Du stöder ju de krafter som demonstrerade i Bashur med just kravet på att regeringen ska upplösas. Du har själv hävdat att den arabiska våren började i och att den kommer att sluta i Sulaymaniyah. Jag och vi i menar att det är oerhört viktigt att det genomförs demokratiska reformer inom regionala regering, även inom de styrande partierna och Patriotiska unionen i eller PDK och Yekiti, om vi så vill. Det är väldigt viktigt. Vi är däremot inte beredda att ansluta oss till den kör som säger att det här självstyret och den regering som finns i inte är legitim när det gäller att styra området, för det är den. Den är legitim och den ska vara en partner i att bygga upp ett mer demokratiskt i . Sedan vill jag avslutningsvis, herr talman, ändå återknyta till att om man som parti var emot att omvärlden introducerade sanktioner mot efter och dessutom var emot den amerikanskledda invasionen av blir det väldigt svårt att därefter hävda att man är den stora försvararen av det självstyre som kurderna uppnått till följd av dessa två projekt. slog sanktionerna mot oerhört hårt mot också, ska sägas, men det var en beståndsdel i en internationell mobilisering för att inte acceptera krig mot och efterföljande attacker, efter Raparin, mot . 172 (MP) replik: