prot · GZ09108 · 2012-05-03 00:00:00 — På den nationella nivån har staten ett stort ansvar för nationalscener och ansvarsmuseer och över huvud taget för den kulturella infrastrukturen i hela landet. Den ideella sektorn är en viktig kraft och en tillgång i det kulturella nätverket. Det är en kraft som inte kan dirigeras uppifrån men den kan och ska, utifrån ett subsidiärt synsätt, understödjas på ett positivt sätt av stat, landsting och kommun. Det ömsesidiga utbytet mellan kulturen och det samhälle där den verkar inrymmer också den privata sektorn. Företag har ofta behov och ansvar som sträcker sig utanför den rent affärsmässiga verksamhet som de bedriver. Alliansregeringens politik på konstnärsområdet har som syfte att professionella kulturskapare ska kunna leva på sin konstnärliga och kulturella yrkesverksamhet. Självfallet delar kulturutskottet detta syfte. Det finns inga delade meningar om det. har genomfört en omfattande kartläggning av konstnärernas inkomster, arbetsmarknad och försörjningsmönster. Undersökningarna omfattar samtliga konstområden och redovisar utfallet för både utövare och upphovsmän. Av rapporten framgår att konstnärer i jämförelse med den övriga befolkningen är mer högutbildade men att deras medianinkomst trots det är lägre än vad som gäller för befolkningen i dess helhet. Av studien framgår också att konstnärernas position på arbetsmarknaden är svag och att en stor del av dem går arbetslösa. Vidare visar rapporten att konstnärer trots hög kvalifikationsnivå ofta måste kompletteringsarbeta för att klara sin försörjning. Jag vill göra några reflexioner och dela med mig av några egna erfarenheter från min egen familj som bekräftar rapporter. Min son är en mycket aktiv konstnär som framför allt målar i olja. Han jobbar deltid inom för att försörja sig. Min far var skulptör. Han finns bland annat representerad med ett 50-tal stora monumentalskulpturer runt om i vårt land från i i söder till i norr. Visserligen försörjde han sig på sin konst under senare delen av sitt liv, även om han levde ganska sparsamt, men handlade det om att kompletteringsarbeta för att klara försörjningen. Jag vet att det är så för många. Betänkandet redovisar flera framåtsyftande frågor som jag ska gå in på. Jag kommer ihåg att min far med glädje ställde upp när han som konstnär blev inbjuden till olika skolor för att medverka i undervisningen med sitt skapande. Han tyckte att det var givande att möta skolelevernas intresse med sin expressionistiska konst, men jag tror inte att han fick någon ersättning för att han ställde upp. Därför är det med särskilt stor glädje som jag tar del av kulturutskottets uppföljning av satsningen Skapande skola som visar att en stor andel av både aktörerna och skoleleverna är nöjda med satsningen. Skapande skola är viktig för att stimulera elever till kreativitet och aktivt skapande som det stärker konstnärernas försörjningsmöjligheter. Konsten skänker ett mervärde i livet för alla människor. Det är därför viktigt att de konstnärer och kulturskapare som skapar de konstverk, musikstycken, dansverk och böcker som vi alla får glädje av ges drägliga livsvillkor och möjlighet att utöva sin konst utan att ekonomiskt behöva stå på ruinens brant. Professionella kulturskapare ska kunna leva på sin konst. Sänkta inkomstskatter har lett till att konstnärernas ekonomiska situation har förbättrats som hushållens ekonomiska utrymme att ta del av kulturupplevelser har ökat. Det finns andra sätt att stimulera. Ett sätt är att stimulera marknaden genom att införa avdragsrätt för inköp av konst till företag. kan ett företag göra avdrag för designade möbler men inte för konstföremål. Att utöka avdragsmöjligheten till att även omfatta konstföremål skulle öka efterfrågan på konst och därmed stärka konstnärernas möjlighet att försörja sig. Ett annat sätt är att stärka konstnärernas företagande. Eftersom arbetslösheten är hög och fasta anställningar svåra att få är det inte ovanligt att konstnärer och kulturskapare driver enskild firma för sina konstnärliga uppdrag. Därför är det viktigt att konstnärliga utbildningar på alla nivåer innehåller grundläggande moment om företagande och entreprenörskap. Regeringen beslutade om en handlingsplan för kulturella och kreativa näringar som ett antal uppdrag gavs till bland annat och . Det övergripande målet för handlingsplanen är att stärka entreprenörskap och företagande inom kulturområdet samt att främja kulturell och kreativ kompetens i näringslivet för ökad konkurrens och innovationsförmåga. Handlingsplanen omfattar bland annat insatser som rådgivning till företag, programsatsning på inkubatorer för kulturella och kreativa näringar samt mellanhänder, nätverk och modeller för samverkan och entreprenörskap i kulturella och kreativa utbildningar. Enprocentsregeln har tagits upp i debatten; den tas också upp i en motion. Den är viktig att tillämpa som ett riktvärde. Det är utmärkt att och tillsammans med SKL genomför en kartläggning om hur det ser ut i landet som helhet. Enprocentsregeln har ett värde, och det är viktigt att följa upp att den fungerar. Däremot är det mer rimligt att konstinköpen görs utifrån en kulturpolitisk bedömning snarare än utifrån byggindustrins pris- och kostnadsutveckling. Med det, herr talman, yrkar jag bifall till förslaget i utskottets betänkande och avslag på de motioner som inlämnats. (Applåder) Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under 14 §.) 10 § Integritetsfrågor m.m. Föredrogs betänkande 2011/12:KU9 Integritetsfrågor m.m. (skr. 2011/12:67) 25 (SD): Utskottets betänkande handlar om integritetsfrågor, någonting som blir allt viktigare. Vi behöver bara tänka på det antal elektroniska spår som vi lämnar efter oss överallt; man fruktar övervakningssamhället. I är det kanske särskilt viktigt eftersom vi avviker när det gäller integritetsfrågor. Man uppfattar ju det som man är uppvuxen med som något helt naturligt. Det gäller till exempel våra personnummer som är en del i vårt folkbokföringssystem. Det har tjänat oss väl, och det finns ingen anledning att ändra på det men man bör vara medveten om att det kanske beror på att vi har sluppit krig och ofärd. I många andra länder är detta något som man är rädd för. Dåvarande såg med skräckblandad förtjusning på vårt system och övervägde att införa det, men avstod huvudsakligen för att erfarenheterna från under avskräckte. Det var just i som den tyska ockupationsmakten hade det allra lättast att kontrollera civilbefolkningen. hade ett folkbokföringssystem som var snarlikt vårt. Vi instämmer med det som framförs i betänkandet så när som på några få punkter. Där har vi ett par reservationer som jag yrkar bifall till. En av våra reservationer gäller skolans verksamhet. Vår uppfattning är att en skattefinansierad skola ska hanteras likadant alldeles oavsett vem som är huvudman. Det bör inte vara så att skattepengar göms bakom ett skynke bara för att utföraren är privat. En annan reservation gäller avvägningen mellan värnandet av integriteten och möjligheten att bekämpa brott. För ett tiotal år sedan sade man här i kammaren att människor dess värre drabbas av brott det gäller unga, gamla, kvinnor och män men att det inte finns någonting som heter hedersvåld. Acceptansen för den tesen har kostat liv och lidande. säger man att de intagna på våra fängelser utgörs av två kategorier, svenska medborgare och de som inte är det. Låt oss inte göra om misstaget. Låt oss skaffa oss möjligheter att kartlägga hur mönstren ser ut för att kunna bespara så många människor som möjligt utsikten att bli brottsoffer. Vi har även ett särskilt yttrande som gäller de så kallade . Där anser majoriteten att frågan om det så kallade Rosenholz-kartoteket är en fråga som berör och men inte . I den frågan har vi en annan uppfattning. 26 (V): Jag vill börja med att yrka bifall till reservation i detta betänkande. Detta betänkande är ganska spretigt. Vi behandlar ganska många olika frågor i detta betänkande med titeln m.m. Det är motioner från allmänna motionstiden men också regeringens skrivelse Uppgifter hos om misstänkt samröre med . Den personliga integriteten har vi diskuterat här i kammaren. Det är inte bara i detta betänkande utan i många olika betänkanden som dessa frågor tas upp. Vi har bland annat haft frågan om datalagringsdirektivet uppe. Vi har även haft frågan om överföring av PNR-uppgifter uppe. Det är många olika områden som berör den personliga integriteten. Vår kommunikation har mer och mer gått över till att ske via internet, vi använder sociala medier för att skicka meddelanden, och vi använder e-post i stället för den tidigare klassiska modellen med vanlig trådtelefon och brev. Detta gör också att möjligheten till insyn och intrång i den personliga kommunikationen ökar riskerna för att det som man själv skriver och kommunicerar sprids. Vi har en motion som handlar om allmän kommunikationshemlighet just för att det behöver tas ett samlat grepp om dessa frågor. Lagstiftningen om brevhemlighet och det som anknyter till det har moderniserats. Men det behövs ändå en översyn av helheten. Utskottet avstyrker denna motion med hänvisning till att det pågår beredning om hemlig telefonavlyssning och hemlig teleövervakning. Men det handlar om hur myndigheterna hanterar den kommunikation som pågår och vilken rätt man har att gå in och avlyssna vad som sägs i kommunikationen och också övervaka hur den går till. Men det är inte helt ovanligt att andra människor går in och läser olika personers privata kommunikation. Det är förbjudet att bryta brevhemlighet, och vi måste titta vidare på denna fråga. Därför har vi skrivit en reservation om detta. Vi tycker som sagt att det är viktigt med den personliga integriteten. Därför tycker vi inte heller att vi ska utöka övervakningen av personer, till exempel registreringen vad gäller fängelser. Det finns ingen anledning att börja kategorisera människor och föra register över vilken typ av personer som gör vilken typ av saker. Allt sådant motsätter vi oss givetvis. När det gäller frågan om och skrivelsen tycker vi att det är bra att man har tagit fram en samlad skrivelse om vad det är som har skett och vad som egentligen finns samlat i de så kallade arkiven. Det är bra att det har tydliggjorts. Det har varit många spretiga uppfattningar och en ganska yvig diskussion om vad som egentligen finns i . Skrivelsen är därför mycket bra. Där har vi ingen annan uppfattning. Vi har bara en reservation som jag, som sagt, yrkar bifall till. 27 (MP): Jag yrkar bifall till förslaget i betänkande. Jag tänkte bara kortfattat kommentera ett par av frågorna. En fråga som tas upp i detta betänkande handlar om kränkningar på internet. En annan fråga som berörs i betänkandet handlar om kränkande fotografering. Denna fråga har regeringen arbetat med. En utredning har lagt fram ett förslag, och regeringen har lagt fram ett förslag. har Lagrådet avrått från att man ska genomföra denna lagstiftning. Vi får se vad som händer framöver med det. Jag tycker att det finns skäl att införa en skarpare lagstiftning när det gäller kränkande fotografering. Men det förslag som kom nu var inte tillräckligt bra. Vi får hoppas att man kan komma fram med ett bättre förslag . Kränkningar på internet är också ett problem, och jag hoppas att regeringen fortsätter att se över den frågan. Också vi i kan fortsätta att se över den framöver. Men finns det inte några tydliga förslag som är möjliga att genomföra. En annan del i detta betänkande handlar om offentliggörande av de så kallade . har blivit offentliga till viss del och behandlas genom en särskild lagstiftning i i och med att försvann som land. Det finns enorma arkiv som rör många människor där nere. De som är berörda av detta har möjlighet att ta del av det. Det har även blivit en debatt om att offentliggöra de svenska . Då har vi haft en diskussion mellan alla riksdagspartier och justitieministern. Det har varit en bra diskussion. Det har varit ett antal möten som har landat i det som tidigare talade om här, nämligen att vi har fått fram en så kallad vitbok som behandlar dessa frågor därför att diskussionen och debatten om detta har varit rörig. har inte något Stasiarkiv trots att denna diskussion har förts, som jag sade tidigare. Däremot finns det ett antal uppgifter i Säpos allmänna arkiv som berör några personers samröre med . Det finns naturligtvis också uppgifter om ett antal personers samröre med och hemliga organisationer, polska underrättelsetjänster och en rad andra. menar i detta sammanhang att man inte ser något särskilt skäl till att just deras olika punktkommentarer eller arkiverade detaljer kring enskilda människor skulle särskiljas när det gäller i förhållande till KGB eller andra underrättelsetjänster. Det kan ju vara så. Svenskar kan också få ut uppgifter från de tyska på ungefär samma villkor som tyska medborgare. När det gäller själva grundfrågan om det stora arkivet som finns i har svenskar tillgång till det på ungefär samma sätt som man har i . Man kan också i ansöka om att få se vad har för uppgifter om en själv när det gäller dessa frågor. Sammantaget är jag väldigt nöjd med den information som vi fått från regeringen och Säkerhetspolisen. I den vitbok som skrivits gås de här frågorna igenom på ett bra sätt. Jag tycker inte att det egentligen finns något rimligt skäl att göra en undantagsbestämmelse när det gäller de få uppgifter som finns i i de här frågorna. Jag tänker avsluta anförandet med att läsa upp några meningar från betänkandet: Säkerhetspolisen den svenska kunde konstatera att det fanns 57 personer i för vilka det fanns indikationer på att de på något sätt hade verkat för den östtyska underrättelsetjänsten. Av dessa hade cirka en fjärdedel varit föremål för förundersökning. Dessa utredningar hade lett fram till att två personer hade dömts till fängelse för förberedelse till spioneri. Övriga förundersökningar lades ned med anledning av att brott inte kunde styrkas eller att handlingen inte var brottslig. Det är egentligen detta som är det grundläggande. Det är svårt att se varför man skulle lämna ut handlingar om enskilda personer för vilka man inte kan styrka brott utifrån oavsett om de har koppling till eller till andra underrättelsetjänster. Antagligen skulle det skapa problem både för och för många enskilda och i en del fall ge helt felaktiga misstankar som man skulle lämna ut till allmänt beskådande. 28 PER (M): Jag tänker använda mina först till att yrka bifall till utskottets förslag i betänkandet och sedan till att lite grann djupdyka i den vitbok som regeringen i samarbete med alla övriga partier i tagit fram. Jag tycker att vi där på ett väldigt bra sätt tagit ganska många frågetecken och rätat ut dem till utropstecken så att vi nu har en samlad skrift vet vad som är nuläge och de bedömningar regeringen sedan gör, vilka alla partier står bakom utom när det gäller en liten, marginell, del där skiljer sig. Det är lätt att förstå att människor var upprörda när det kom fram en hel del nytt om . Vi ska komma ihåg att , forna DDR, är en av de kusligaste kommunistiska diktaturer vi haft. Trots det hade de inflytande och kompisar långt in i det här huset. Forna VPK-ledare och andra deltog i aktiviteter anordnade av DDR, och företrädare här inne hyllade detta land långt in . Det är det värt att komma ihåg. Det sägs att över 100 000 personer jobbade för när var som störst. Man kan se spåren. De Stasiarkiv som finns i innehåller dokument och ca 1,7 miljoner foton. Dessutom har man försökt förstöra delar av arkiven. Därför har man 15 000 säckar med tuggat papper. Det var således inte så konstigt att det blev en debatt om det här när forskaren började komma ut med sitt material. Tyvärr blev debatten ofta ganska spretig. En del missförstånd dök upp. Jag tror att nästan alla trodde att det fanns ett svenskt Stasiarkiv kanske inte dokument men åtminstone ett litet rum eller så. Men, som utskottets ordförande var inne på, det finns det inte. Justitieministern kom på den goda idén att säga: Låt oss samla alla riksdagspartierna. Låt oss titta på vilka frågor som finns. Låt oss också titta på de interpellationer och frågor som börjat dyka upp även i det här huset. Vi skaffade oss en nulägesbeskrivning, och regeringen hade sedan ganska tydliga idéer om vad som behövde göras. Man kom fram till att egentligen behövde ingenting göras, utan det var ganska bra som det var. Dessutom skilde sig det svenska sättet att reglera inte särskilt mycket från våra grannars naturligtvis bortsett från som ju har en helt annan historia. Det var väl framför allt tre saker som var väldigt viktiga. Det första handlade om att de enskilda som kände sig utpekade skulle ha en möjlighet att titta i de så kallade , det vill säga , på frågor om sig själva. Det andra var att se till att det fanns ett bra regelverk för att man skulle kunna forska på området. Det tredje handlade om uppgifter som hade kommit i väg i samband med att DDR föll hamnade en hel del dokument i händer och fanns inte längre i och om huruvida dessa skulle flyttas från till när de var färdiga. Det konkreta resultatet blev en vitbok där regeringen med alla åtta riksdagspartiernas stöd konkret går igenom del för del för del: Det här är nuläget. Det här är de regleringar vi har. Det behövs inte särskilt mycket mer. kunde intyga att man hade begärt ut den information som fanns om de svenska medborgare som fanns med i de delar av som hade hamnat hos CIA. Utskottets ordförande nämnde hur många personer det handlar om. Jag hade tänkt läsa upp exakt samma meningar. Det intressanta är också, tycker jag, att man inte stoppade där , utan har senare också gått igenom uppgifterna om alla de 57 personerna utom dem som avlidit eller som emigrerat. Man har fått kontakt med alla utom två. Ungefär tio personer har medgivit att man gjort uppdrag åt . Ungefär lika många medger kontakter med men inte att man utfört något uppdrag även det spännande information, tycker jag. Sammantaget tycker jag att det här har varit ett väldigt bra sätt att reda ut en svår fråga. Jag hoppas och tror att det här arbetssättet kan användas även i fortsättningen. (forts. 12 §) Kammaren beslutade på förslag av talmannen att ajournera förhandlingarna till då frågestunden skulle börja. 29 FÖRSTE VICE TALMANNEN: Vi övergår nu till dagens frågestund, och jag vill hälsa statsråden välkomna. 30 (S): har klarat den ekonomiska krisen relativt väl när det gäller statsfinanserna, men sämre har det gått när det gäller arbetslösheten. Särskilt allvarlig är ungdomsarbetslösheten som har ökat från till . Om någon månad kommer mer än 100 000 ungdomar att lämna gymnasieskolan och högskolan, och många av dem kommer att gå ut i arbetslöshet. Min fråga går till statsrådet : När tänker regeringen lägga fram förslag för att ungdomar ska få jobb? 31 Statsrådet (C): Tack för den angelägna frågan från ! Som säkert känner till har ungdomsarbetslösheten varit en prioriterad fråga för alliansregeringen sedan vi tillträdde 2006. Vi har gjort en rad insatser, förstärkt utbildningarna inom folkhögskolan, gjort om hela gymnasieskolan, halverat arbetsgivaravgifterna för unga. Allt detta har gjort att dagens ungdomar har lättare att bli anställningsbara än vad de skulle ha varit om vi inte hade genomfört dessa förändringar. Jag noterade att när Socialdemokraterna så sent som i går presenterade sitt budgetalternativ lade de fram förslaget att avskaffa den halverade arbetsgivaravgiften för de unga arbetslösa. Jag skulle vilja fråga : På vilket sätt möter detta ett problem i samhället? Vilken samhällsanalys ligger bakom att Socialdemokraterna vill göra det dubbelt så dyrt att anställa unga? 32 (S): Statsrådet svarar inte på min fråga. Jag frågade: När tänker regeringen lägga fram förslag för att ungdomar ska få jobb? Statsrådet svarar med att det har varit en prioriterad fråga under hela regeringsperioden. Det är lite allvarligt att en prioriterad fråga leder till att ungdomsarbetslösheten har ökat från till . ligger sämre till än många jämförbara länder i . Inom en månad kommer vi att späda på den ungdomsarbetslösheten väsentligt. Unga välutbildade ungdomar kommer att lämna gymnasieskolan och högskolan och längta efter sitt första riktiga jobb. När tänker regeringen lägga fram förslag för att ungdomarna ska få jobb? 33 Statsrådet (C): Jag delar engagemang för att unga ska få ett jobb och tidigt komma in på den svenska arbetsmarknaden. Det är också bakgrunden till att regeringen under en rad år har prioriterat reformer som kommer att göra det lättare för unga att få jobb. Det är därför som vi har gjort om hela gymnasieskolan. Vi kunde se att i Socialdemokraternas gymnasieskola, den som vi ärvde, blev ungdomar inte anställningsbara. Det är därför vi har prioriterat att halvera arbetsgivaravgiften för unga så att arbetsgivare ska våga risken att anställa en ung person som inte har någon arbetslivserfarenhet och inte kunnat hävda sig på arbetsmarknaden. Det är därför vi har gjort stora satsningar, och gör stora satsningar, via folkhögskolorna. Det är därför vi inför lärlingsprovanställningar för unga. Regeringen har i varje budget som regeringen har lagt fram gjort stora insatser för att hjälpa unga. Jag är helt övertygad om att vi i kommande budgetar kommer att fortsätta att göra samma starka insatser för att hjälpa unga in på arbetsmarknaden. inflytande över de statliga företagen 34 (M): Jag vill ställa en fråga till statsrådet . Regeringen tillsatte en utredning för att se över hur förvaltningen av företag med statligt ägande ska organiseras. Utredningen som presenterades hade till syfte att klarlägga en lämplig organisationsform för de statliga företagen. Det var dels utifrån målen för verksamheten, dels för att säkerställa en effektiv och ändamålsenlig förvaltning. var det viktigt för regeringen att möjlighet till inflytande över de statliga bolagen skulle säkerställas på ett rimligt sätt. Hur bedömer statsrådet att utredningens förslag lever upp till önskemålen, bland annat beträffande inflytande? 35 Statsrådet (M): De direktiv som låg bakom utredningen som gjorde och lämnade till mig för drygt en månad sedan var tydliga. De handlade om att kontroll och insyn inte skulle äventyras, vidare om det går att göra arbetet bättre och mer effektivt än . Verkligheten är sådan att det finns 58 bolag i statens ägo. En del av dem jobbar på kommersiella villkor och en del av dem jobbar på icke-kommersiella villkor, till exempel , Operan, AB kanalbolag och andra. Utredaren föreslår att det finns skäl att ha två typer av bolagsformer. Den ena formen ska hantera de bolag som i första hand är kommersiellt utsatta. Den andra formen ska hantera de bolag som i första hand har ett samhällsuppdrag. Jag tycker att det verkar vara en rimlig ordning, och jag kan garantera att kontroll och insyn inte ska begränsas. 36 (M): Jag tackar statsrådet för svaret. Jag delar statsrådets bedömning och tycker att det låter trevligt att inflytande framöver ska säkerställas. Det vore intressant att höra hur regeringen ser på den vidare hanteringen av utredningen och förslagen som presenteras där. Finns det en tidsplan för när kan tänkas få ta ställning till förslag på området? 37 Statsrådet (M): Utredningen är nu ute på remiss. Det vore fel av mig att recensera utredningen eller de remissvar som har kommit in. Vi kommer att hantera dem på sedvanligt sätt. Vad gäller tidsplanen tror jag om jag inte minns fel att det här kan sjösättas om allt går väl. Jag vill åter betona att anledningen till att vi satte i gång utredningen var för att se om det är möjligt att göra de statliga bolagen mer effektivt skötta än . De är bra skötta , men det finns vissa trögheter som vi eventuellt kan komma till rätta med. Vi ska vara på det klara med att här finns ett värde på . Det är per svensk, som är delägare i alla bolagen. Det är mycket pengar. Om vi kan förbättra skötseln lite grann är det fråga om mycket pengar för var och en. 38 (MP): fick även läsare av ta del av det som är verklighet för många som bor i skogsbygderna.