prot · GZ0998 · 2012-04-17 00:00:00 — De tycker att de är ganska färdigbyggda och tar inte sitt samhällsansvar i ett större regionalt perspektiv. Vi ska inte nämna vid namn de kommuner i som inte tycker att det är bra för dem som redan bor där att det kommer in fler invånare och som har en medveten politik för att stoppa tillväxt för att det är bra som det är. Detta är ett stort problem, och här har man heller inga regionala eller statliga påtryckningsmöjligheter. Det är ganska problematiskt att man inte kan ha en större och allvarligare dialog med de kommuner som stoppar det här. Jag välkomnar som sagt att regeringen har tagit initiativ inom bostadsområdet också i vårpropositionen. Det är positivt. Alla de förslag som finns där delar jag inte uppfattning om, men det är bra att man tar avstamp i en del olika delar. Man kan fundera över hur många nya lägenheter man frigör med förslaget att man ska kunna hyra ut bostadsrätt utan tillstånd och förändring av hyresnivåer och sådana saker. Jag tror att den största effekten är att man gör ganska mycket svart uthyrning vit. Det är positivt och bra och inget att kritisera regeringen för, men det kanske inte får den stora nettoeffekt av nya lägenheter på marknaden som man tror. Den effekten är nog ganska kraftigt överskattad. Kammaren beslutade på förslag av tredje vice talmannen att ajournera förhandlingarna med anledning av ett statsbesök av president. 31 Statsrådet (KD): Det var intressant att vi blev avbrutna av ett statsbesök från . Jag har varit på studiebesök i och kunnat notera att man där bygger ungefär dubbelt så många bostäder per capita som . Det beror säkerligen på många olika saker. En är att man har ägarlägenheter i . Man har alltså många olika investerare som lägger pengar på att bygga nya bostäder. Det system som vi har infört i har en helt annan tradition i . Det beror också på att man i har ett mer aktivt agerande från sida och också ett bättre samspel mellan den statliga och kommunala sidan när det gäller den regionala bostadsförsörjningen. Det kan kanske bli frukten av det uppdrag vi har gett att titta på hur kommunerna kan åläggas ett regionalt perspektiv för sin bostadsförsörjning. Det är som sade; det finns kommuner som tar ett stort ansvar för sin regions bostadsförsörjning, men det finns också kommuner som tar ett mycket begränsat ansvar. Från kommunalt håll säger man ibland: Får vi bara mer infrastruktur och mer av det och det ska vi bygga mera. Det intressanta är att kommuner med samma förutsättningar bygger olika mycket. Det går alltså att inom befintliga ramar bygga mycket mer och vara mer aktiv som kommun än vad många är. Vi kan se det exempelvis i där överträffar sina målsättningar med råge medan andra kommuner underträffar sina målsättningar med stor marginal. Det är för att förtydliga kommunernas regionala ansvar för bostadsförsörjningen som vi har gett det här uppdraget till . Jag tror att det kan vara ett verksamt medel för att komma framåt när det gäller att få kommunerna att agera mer aktivt. Det som kännetecknar kommuner som är aktiva när det gäller bostadsförsörjningen är inte i första hand den politiska färgen. Om man har lång tradition av att ha bostadspolitiken som en högt prioriterad fråga och om man har ett långt och brett framskridet arbete med att ta fram detaljplaner och byggbar mark bygger man mer. Kommuner som har liten kapacitet på , låg prioritet när det gäller bostadsbyggande och jobbar med få projekt bygger mindre. Det sambandet är tydligt, och det är ett samband som jag tycker är viktigt att lyfta fram. När det gäller rörligheten på bostadsmarknaden innebär naturligtvis varje skatt ett slags begränsning. Så är det på arbetsmarknaden också. Ur rörlighetssynpunkt kan därför ett idealt tillstånd vara noll kronor. Men vi har också ansvar för offentliga finanser, och vi har ansvar för att finansiera välfärdstjänster. Skatter måste tas ut någonstans. Vill och sänka skatten på reavinst välkomnar jag det förslaget med anledning av vårpropositionen eller höstens budgetarbete. Det ska bli intressant att se hur man finansierar det förslaget. Jag ställer gärna upp på det om man hittar en bra finansiering. Jag ska också säga något om . Det är lite för enkelt att säga att regeringen har legat stilla när det gäller den frågan. Den kom visserligen 2005, men det är ett omfattande och komplicerat beredningsarbete och en omfattande lagstiftning som först ska remissbehandlas, sedan behandlas i och därefter föreläggas . Man måste också ha en framförhållning innan den träder i kraft. Det är skälet till att det tog att komma till skott. Vi jobbar vidare med planfrågorna eftersom vi tror att det är ett område där vi kan göra mer för att förkorta plantider och därmed spara pengar. Tid är pengar i byggbranschen. 32 HANS (S): Statsrådet och jag har kanske olika tidshorisont. leveranstid på en lagstiftning tycker jag är lite väl långt, även om den ska beredas och genomföras i god ordning. Jag misstänker att det finns andra orsaker till att den har fått ligga . Det finns andra problem som har ställt till det inte överallt i landet, men i min hemkommun. När jag pratar med bankfolk och byggare hemma konstaterar de att lånetaket är ett allvarligt problem när det gäller att hålla byggandet uppe. Det skapar ett problem som jag tror att man underskattade vid införandet av taket. Jag delar statsrådets uppfattning att det nog inte i första hand är politiska skillnader som ligger bakom kommunernas handläggning. Det är mycket tradition och vilket handlag man har i samhällsplaneringsfrågor. Jag delar den uppfattningen. Det finns moderatledda kommuner i den här regionen som har skött samhällsplaneringen med den äran. Men jag tycker att staten och länsstyrelserna med större skärpa måste kunna tala med de kommuner som inte tar sitt ansvar i ett regionalt perspektiv. Det finns kanske också möjlighet för staten att skriva avtal med kommunerna om att göra infrastruktursatsningar med motprestationen att de levererar ett visst antal lägenheter. Staten har starka instrument att avtalsvägen binda upp kommunerna. Det borde man använda mer än . 33 Statsrådet (KD): När det gäller bolånetaket vill jag säga att vi har haft en oerhört snabb utlåningstakt till hushållen. Vi har haft en hög skuldsättningsgrad, och den har ökat snabbt. Därför tillgrep ett bolånetak, med de mandat man har. Långsiktigt är det sunt att man har en slant när man köper ett hus. Jag kan hålla med om att det kan vara problem för en del familjer som har goda löpande inkomster men inte någon buffert. Det är ju inte stopp för att låna pengar , men det blir med andra kostnader och på andra villkor. Bolånetaket har utvärderats av som inte har kunnat se några dramatiska effekter när det till exempel gäller unga familjer som köper bostad. Vi ska följa frågan. Det bästa vore om vi hade byggt upp en tradition av bosparande; det är mitt partis åsikt. Då hade bolånetaket fungerat ännu bättre. Det regionala perspektivet, som lyfter fram, är intressant. Jag diskuterar gärna med socialdemokrater om hur vi ska utforma en bostadsförsörjningslag och vilka uppföljningsinstrument vi ska ha. Jag tror att det krävs ett samspel mellan stat och kommun och mellan stat och regioner när det gäller bostadsförsörjning. Människor betraktar exempelvis som en bostadsmarknad och en arbetsmarknad, men våra system bygger på att varje kommun ser till sitt. Det finns anledning att återkomma när vi får förslag. Jag tolkar inlägg som att det finns en öppenhet från socialdemokratin att diskutera utformningen av en sådan lagstiftning. Överläggningen var härmed avslutad. 10 § Svar på interpellation 2011/12:306 om nya växande näringsgrenar i 34 Arbetsmarknadsminister (M): har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att tillgodose både industrins och medborgarnas utbildningsbehov, för att de ska vara redo för de arbeten som växer fram i och . Inledningsvis vill jag påpeka att näringslivets kompetensförsörjning rör flera olika politikområden, bland annat arbetsmarknads-, utbildnings- och näringspolitiken. Jag svarar huvudsakligen utifrån de delar som ryms inom arbetsmarknadspolitikens område. Frågan om att säkra näringslivets behov av kompetens är av central betydelse för att långsiktigt säkra vår konkurrenskraft och därmed vår välfärd. Regeringen arbetar med insatser för att säkra kompetensförsörjningen i ett långsiktigt perspektiv som vi vidtar åtgärder för att förbättra arbetsmarknadens funktionssätt här och . Det reguljära utbildningsväsendet svarar för att tillgodose det långsiktiga kompetensbehovet. Regeringen har gjort stora satsningar inom utbildningspolitiken. Dessa omfattar bland annat utbyggnaden av den yrkesinriktade gymnasiala vuxenutbildningen, yrkesvux, och inrättandet av den nya och stora satsningar inom högre utbildning. Det är dock viktigt att utbudet av yrkesutbildningar fortsätter att utvecklas i samklang med arbetsmarknadens behov av kompetens. Det är också viktigt att unga människor inför valet av utbildningsinriktning informerar sig om möjligheter och efterfrågan på arbetsmarknaden och att de då tar vara på de möjligheter till studie- och yrkesvägledning som tillhandahålls inom utbildningssystemet men också av Arbetsförmedlingen. Det är inte görligt att via politiska beslut ändra kompetensen hos befolkningen. Vad vi däremot kan göra inom arbetsmarknadspolitiken är att förbättra matchningen och tillvaratagandet av den kompetens som finns. I syfte att förbättra förutsättningarna för den regionala kompetensförsörjningen gav regeringen i i uppdrag att etablera en kompetensplattform för bland annat en ökad samverkan kring kompetensförsörjning och utbildningsplanering. Detta arbete samlar aktörer från såväl utbildnings- som näringslivssidan och fokuserar nu på bland annat gruvnäringen och dess kompetensbehov. När det gäller de arbetssökande fokuserar Arbetsförmedlingen på att sökaktiviteten ska vara hög och att de sökande bör vara yrkesmässigt och geografiskt rörliga. För den sökande som saknar tydliga formella kvalifikationer ska Arbetsförmedlingen kartlägga och vid behov validera den kompetens och kunskap som dessa personer besitter. Arbetsförmedlingen kan också, när så bedöms lämpligt, besluta om kortare arbetsmarknadsutbildningar inom bristyrken med inriktning mot tillverkning, transport, vård och omsorg med mera. Även utbildningar riktade mot gruvindustrin kan vara aktuella i det sammanhanget. Jag vill också erinra om att regeringen möjliggjorde för deltagare i sysselsättningsfasen av jobb- och utvecklingsgarantin att ta del av arbetsmarknadsutbildning om deltagaren bedöms kunna få ett arbete i anslutning till avslutad utbildning. Arbetsförmedlingen har , bland annat genom den nationella gruvarbetsförmedlingen, rekryteringsresor och matchningsinsatser, genomfört särskilda satsningar för att bidra till att de kompetensbehov som finns i bland annat tillgodoses. Regeringen följer de aktuella frågorna noggrant och kontinuerligt via sina myndigheter. Jag har också själv besökt i samt vår nordiska utbildningsstiftelse med verksamhet i . Vid dessa besök har jag informerat mig om läget och de insatser som görs samt diskuterat bland annat hur vi kan medverka till att arbetslösa i andra delar av landet i högre utsträckning ska förmås att söka det stora antal lediga jobb som just nu finns i och . Mot bakgrund av vad jag har sagt här avser jag inte att vidta några ytterligare åtgärder. 35 (S): Det är härliga dagar att vara norrbottning, för det är framtidstro, det är tillväxt, och det växer fram nya jobb i och framför allt i . Basindustrin växer och frodas. En ny gruva har startat. Det, fru talman, är stort. Välfärdens ryggrad finns till stor del i , och det är via basindustrins exportinkomster, för malmen, skogen och vattenkraften har bidragit till det är . har bidragit stort till framtiden. Och behöver satsningar och investeringar för att kunna fortsätta bidra till välfärdsuppbyggnaden. Därför, fru talman, känns svaret från statsrådet som en helt okej början. Jag hoppas verkligen på ett väldigt bra avslut i frågan om satsningar från regeringens håll när det gäller framtid och behov. Utbildning, kompetens och nya medarbetare är utmaningar för gruvindustrins företag , ja, inte bara för gruvindustrin förresten. Utmaningen ligger på service, transporter, vård och omsorg, och den stora dagsfråga som finns i är kanske: Var? Var ska de nya medarbetare och nya medborgare som ska jobba i bo? Malmfälten har jobbat med frågan om de nya jobben, och en stadsomvandling av historiska mått är på gång. står inför ett mycket stort rekryteringsbehov till sin nya gruva och till jobben runt omkring. Ingen ska kunna säga att Malmfältsområdet och dess invånare inte står inför stora utmaningar. Det sägs, fru talman, att en gruvarbetare skapar jobb åt tre fyra andra. Det är inte fy skam. Det är en chans som behöver uppmärksammas. Tänk vilka utbildningsbehov som följer av den chansen! Jag kan hålla med statsrådet om att politiska beslut på kort sikt kanske inte ändrar kompetensen hos befolkningen. Men jag tror inte heller att det hjälper att dränera gymnasieskolan med . Det verkar i alla fall i mina ögon vara ett dåligt grepp för att säkerställa kvaliteten och ambitionen att utbilda sin befolkning för framtiden. Vad jag vet har vi en skyhög ungdomsarbetslöshet i . Alltför många unga lämnar gymnasieskolan utan fullständiga betyg. Det är klart att framtidsinriktade satsningar på utbildning och kompetens inte bara är avgörande för framtiden för och utan är en fråga som berör hela landet. Men, fru talman, den här interpellationen handlar om utmaningarna för framtid när det handlar om utbildad och kvalificerad arbetskraft, arbetskraft som behövs inom gruvindustrin, servicen, vården och omsorgen, transportsektorn och så vidare. Många av de yrkena går det att utbilda till med arbetsmarknadspolitiska åtgärder. Återigen måste jag nog fråga statsrådet, även om jag tycker att svaret är en helt okej ansats, om hon och den borgerliga regeringen ändå inte har något mer i bakfickan när det handlar om framtid och rekryteringsbehoven inom gruvindustrin, för är en väldigt liten kommun med svenska mått mätt. Jag undrar om statsrådet kunde säga något nytt, spännande om vad som komma skall när det gäller och framtid. 36 (M): När jag läste den interpellation som hade skrivit tyckte jag att det var jätteintressant, eftersom i har ungefär liknande utmaningar som vi har på många ställen i , som är mitt hemlän. Som moderat företrädare tycker jag att arbetslinjen och jobb är det viktigaste vi har att lyfta fram. Det har varit vårt ledord när vi har diskuterat politik . presenterade vi i en Norrlandsrapport tillsammans med vår handelsminister . Vi gjorde samma sak i och . Grunden till vår Norrlandsrapport är att vi har varit runt och lyssnat på människor, på norrlänningar, på deras berättelser, deras utmaningar och förutsättningar. Det är tydligt att kompetens och jobb är de stora frågor och utmaningar som vi står inför. Det är jätteintressant att se på exportsiffrorna. toppade siffrorna när det gällde exporten. , , är det som ökar sina exportsiffror . Där är gruvindustrin en av de största sektorerna på exportsidan. Här ser vi definitivt de stora utmaningar som vi har för att hitta rätt kompetens. I min lilla kommun, i , har man tillsammans med startat en utbildning för att utbilda till bergstekniker. Det tycker jag är en positiv utveckling. Man kan se på de marknader som finns och säga: Här finns det ett kompetensbehov, och då öppnar vi upp för att starta utbildningar för att ordna rätt kompetens. Jobben är ändå det viktigaste vi har för att få behålla människor i vår norra del av . 37 (S): Arbetsmarknadsministern säger i sitt svar att regeringen har gjort stora satsningar inom utbildningspolitiken och att frågan om att säkra näringslivets behov av kompetens är av central betydelse. Arbetsmarknadsministern säger vidare att regeringen arbetar med insatser för att säkra kompetensförsörjningen i ett långsiktigt perspektiv, som man också vidtar åtgärder för att förbättra arbetsmarknadens funktionssätt här och . Jag kan hålla med om att det var ett rätt bra svar. Det är bra att arbetsmarknadsministern har ambitioner. Men verkligheten visar något annat. Det saknas arbetskraft med rätt utbildning. Många norrbottniska företag har svårt att rekrytera arbetskraft, trots att det finns ett stort antal arbetslösa. Brist på arbetskraft finns inom gruvnäringen, bygg- och anläggningsverksamheten, precis som har beskrivit, tillverkningsindustrin och besöksnäringen men även inom vården. Vad gäller gruvnäringen har det varit känt att gruvindustrin kommer att behöva rekrytera ett stort antal personer med rätt kompetens . Men vi har fortfarande inte sett några konkreta åtgärder eller offensiva satsningar från regeringen på utbildningar i vare sig eller Malmfälten. Det måste bli mindre snack och mer verkstad. Var är satsningarna på yrkes- och arbetsmarknadsutbildningarna i och Malmfälten? har antalet platser inom arbetsmarknadsutbildningarna i halverats. I stället befinner sig 1 300 norrbottningar i den så kallade fas 3. Det är en politik som är ogenomtänkt. Det gäller väl att i stället rusta de arbetslösa för de jobb som finns inte placera dem i sysselsättningsåtgärder utan mål och mening. I Malmfälten har vi många ungdomar med ofullständiga betyg från och gymnasiet som riskerar att bli långtidsarbetslösa eller endast få tillfälliga anställningar. Att flera av de större företagen ställer krav på godkända gymnasiebetyg innebär att många av ungdomarna nyttjas att jobba på visstidsanställningar, och när det blir dags att kvalificera sig in på LAS-listan får man sluta därför att man inte har fullvärdiga gymnasiebetyg. Därför behövs en storsatsning på yrkes- och vuxenutbildning. Det behövs ett radikalt omtänkande i sysselsättningspolitiken. Regeringen måste inse att det finns en växande industri i som behöver kompetens, inte lågavlönad arbetskraft. Min fråga till arbetsmarknadsministern är: Vilka konkreta utbildningsåtgärder avser regeringen att genomföra i och Malmfälten, och när kommer de att genomföras? 38 Arbetsmarknadsminister (M): Jag tackar för interpellationen. Jag håller med om att är väldigt viktigt för och tillväxt. Det är också därför det är väldigt viktigt med de behov som den har kunnat tillgodose för basindustrin när det gäller den långsiktiga energiförsörjningen, som är oerhört viktig för den energikrävande basindustrin. har kanske inte riktigt fått rätt uppgifter. I har antalet deltagare i arbetsmarknadsutbildning ökat bara . Det är väldigt viktigt för alliansregeringen att vi kan möta de behov som finns inom industrin. För att slå hål på en annan myt: är det ungefär 10 000 i som får en arbetsmarknadsutbildning. Det som Socialdemokraterna ofta hänvisade till 2006, när ni hade makten, var siffran 11 000. har vi dessutom satsat på yrkesvuxutbildning. Det som är specifikt med yrkesvuxutbildningen är att den är bristyrkesanpassad. Det är alltså ett samarbete mellan näringslivet, Arbetsförmedlingen och skolan, där man utbildar personer för de jobb som det finns efterfrågan på. Någonting som gladde mig väldigt mycket när jag besökte var hur man har förmått ungdomarna att välja utbildningar, inte minst inom teknik, kopplat till de lediga jobb som finns och den efterfrågan som finns hos arbetsgivare. Man har en väldigt stor andel både flickor och pojkar som söker den typen av utbildningar, och det är väldigt positivt. Det som däremot är oroande, men kan vara en utmaning, är att många som är anställda i kommun söker anställningar inom gruvindustrin. De upplever antagligen att det är bättre anställningar med högre lön och bättre arbetsvillkor. Det gör att kommunen måste bli ännu bättre på att erbjuda bra villkor för sina anställda för att kunna behålla kompetens inom skola, vård och omsorg. Det är viktigt att vi ger ungdomarna information om lediga yrken och framtidsyrken där de kan få anställning, så att de väljer rätt. Våra ungdomar är smarta. Om vi ger dem rätt information väljer de också rätt utbildning. Vi har många flickor som söker tekniska utbildningar. Där går det åt rätt håll. Däremot har vi alldeles för få pojkar och yngre män som söker de tidigare typiskt kvinnliga yrkena. Det är en stor och viktig utmaning. Det är viktigt med de satsningar som sker. gick 500 personer på arbetsmarknadsutbildning i . Det är också väldigt spritt med de utbildningar som leder till jobb i BD-länet. Det är till exempel svets- och plåtutbildning, yrkesförarutbildning, maskinförarutbildning och betongutbildningar, men också bergsutbildningar. Det görs också ganska mycket från Arbetsförmedlingens sida för att få personer från andra delar av att söka de lediga jobb som finns i Malmfälten. Man anordnar till exempel rekryteringsresor och har startat upp en speciell gruvarbetsförmedling i som jag besökt. Den ser till Malmfältens hela rekryteringsbehov. Arbetskraften i kommer säkert inte att räcka till riktigt för alla arbetstillfällen. Man kommer att vara beroende av att det finns arbetskraft från de södra delarna av som flyttar norrut. Det är väl en alldeles fantastisk utveckling! I stället för att norrbottningar ska flytta söderut är det nu en omvänd flyttsväng. Det är någonting som vi verkligen välkomnar från regeringens sida. Vi vill bidra till att rusta arbetskraften. 39 (S): Jag roade mig med att titta på lite siffror inför denna interpellationsdebatt. I bor det 6 270 människor. På finns det 13 lediga jobb. Det finns 179 Pajalabor som är anmälda som öppet arbetslösa hos Arbetsförmedlingen. Men det är 53 Pajalabor som tycks ha fastnat i regeringens återvändsgränd, fas 3. I jobb- och utvecklingsgarantin för unga finns det 39 Pajalabor. Det är klart att det finns en hel del att göra, och det finns en hel del arbetslösa Pajalabor att jobba med. Därför tittar jag ivrigt vidare i Arbetsförmedlingens statistik och inser plötsligt att det är tre Pajalabor som går en arbetsmarknadsutbildning. vid , då gruvetableringen också var ett väldigt hett ämne, var det ändå sju Pajalabor som hade fått chansen och möjligheten att gå en arbetsmarknadsutbildning. Det känns lite fjuttigt, fru talman, och det känns också väldigt ostrategiskt. Trots att statsrådets svar på min interpellation var långt verkar det inte riktigt ha landat i verkligheten, inte i verklighet i alla fall. Det var väl tur att regeringen till slut gav i uppdrag till i att jobba med kompetensfrågorna . Till saken hör att en gammal erfaren gruvarbetare sade till mig en gång att det tar att starta en ny gruva. startade sitt gruvarbete 2003. Det är tacknämligt att det bara tog regeringen att fila på uppdraget till i , så att vi slapp vänta ännu längre. En norrbottning kan knappast vara helt nöjd med regeringens politik för . kan man undra. Jo, därför att det nästan inte finns någon statlig politik för ett växande , som har väldigt stora utmaningar. Det handlar om en växande arbetsmarknad, men också om befolkningssituationen i små kommuner, som med sina 6 270 invånare. Det finns små möjligheter att själva klara av bostadsbyggen, gymnasieskolan, där regeringen sparar hårt, och ett växande behov inom vård och omsorg. Ska och basindustrin klara av att vara en ryggrad i välfärdsbygget behöver regeringen satsa på kapacitet, färdigställa Norrbotniabanan och se till att bygga den där järnvägen till och från gruvan i . Det borde ligga i arbetsmarknadsministerns intresse att övertyga sina regeringskolleger om att detta gynnar arbetsmarknaden. Det ger fler och nya jobb som ger exportinkomster, som i sin tur bidrar till den inhemska köpkraften. Det borde vara ett prioriterat ämne för en arbetsmarknadsminister som har en arbetslöshet på att jobba med.