prot · GZ0997 · 2012-04-16 00:00:00 — 1 § Bordläggningsdebatt med anledning av vårpropositionen Anmäldes Proposition 2011/12:100 ekonomiska vårproposition Finansministern överlämnade ekonomiska vårproposition 2011/12:100. 1 Finansminister (M): Jag har till avlämnat årets vårproposition om jobb och välfärd. Denna proposition överlämnas i en orolig tid i världsekonomin. I den internationella diskussionen står i fokus därför att länder som , , och utgör ett allvarligt riskmoment när det gäller återhämtningen. Klarar man av att återställa förtroendet? Klarar man av den långsiktiga uthålligheten? Eller ska marknaderna åter komma tillbaka till osäkerhet? I den här miljön står sig starkt. Vi är ett land som har starka offentliga finanser och en möjlighet att möta krisen med en helt annan stabilitet än andra länder upplever. Tack vare vårt ramverk och vår långa tradition av starka offentliga finanser och tack vare de omfattande åtgärder regeringen vidtagit står sig starkt. När vi blickar ut över de år vi nu har gått igenom kan vi konstatera att trots att vi passerat den värsta efterfrågenedgången sedan depressionen står sig siffror väl i jämförelse med de flesta. Vi har haft högre tillväxt än , , , , , , och våra egna grannländer, med och som exempel. Vi har haft en inflation som legat väl i linje med de länder som bäst har upprätthållit prisstabiliteten, och styrkan i våra offentliga finanser kan knappast någon annan mäta sig med av de länder som vi rimligen kan jämföras med. Även vår arbetsmarknad har klarat sig bra i relativa termer, trots att detta är den tyngsta krisen sedan depressionen. Sysselsättningen har i ökat snabbare än i praktiskt taget alla jämförbara länder: bättre än i , bättre än i , bättre än i , starkare än i , starkare än i och starkare än i våra egna grannländer. Också arbetslösheten har vi klarat bättre än de flesta. Det är klart att den ökat under krisen, men vi har hållit tillbaka och begränsat den så långt det gått. De flesta andra europeiska länder har haft en större uppgång i arbetslösheten än . Denna styrka beror naturligtvis på en kombination av en svensk modell som är robust och ger stabilitet och trygghet och de många åtgärder som vi har vidtagit för att stabilisera situationen. Tittar vi nu på läget är det alldeles uppenbart att vi efter en mycket stark tillväxt ser en uppbromsning under detta år. Vi ser hur osäkerheten internationellt har tryckt ned investeringar och gjort hushållen mer tveksamma och hur nettoexporten stannat av. ser vi nu hur en normalisering börjar komma till stånd när och om de internationella riskerna klingar av. Det betyder att vi åter får en ekonomi som börjar lunka på i det tempo man kan önska och hoppas. Det slår sedan gradvis igenom på både sysselsättning och arbetslöshet. Men läget för den ekonomiska politiken är tydligt. Vi har en stabilisering. Riskbilden har förskjutits. Men det är också en tillväxt som är långsammare för att därefter återhämta sig. Trots stabiliseringen är det också tydligt att riskbilden internationellt är på nedåtsidan. Vi vet inte när osäkerheten på marknaderna återvänder, vi vet inte hur djup och långvarig den här krisen blir och vi vet inte hur stora efterverkningar den har på . I det här läget ska vi säkra säkerhetsmarginaler. Vi ska ha så starka offentliga finanser att de ska kunna ta stöten om det blir värre, längre och jobbigare. Vi ska ha tillräckliga utrymmen; om det behövs krispaket eller om vi behöver hantera en finansiell sektor i oro ska det kunna ske utan att det byggs en oro och en osäkerhet kring hållbarheten i vår långsiktiga uthållighet. Den typen av säkerhetsmarginaler och skyddsvallar har vi, och det har gagnat väl att vi har den situationen. Mot detta står att tillväxten stannar upp och att vi har en fortsatt hög arbetslöshet och en sysselsättning som inte längre växer lika snabbt. I det läget blir det naturligtvis en avvägning. När har riskerna klingat av tillräckligt, och när vågar man gå in i en framtidsdiskussion? Än så länge, när det råder en alldeles tydlig internationell enighet om att riskerna är på nedåtsidan, gäller det att man är försiktig. Den som är oförsiktig i detta läge kommer att riskera att vi i får föra en diskussion om nedskärningar och skattehöjningar. Vi vet hur agendorna ser ut nu i . Det handlar om att stapla nedskärningar av välfärd på skattehöjningar som drabbar allt och alla. Den diskussionen har inte vi, för vi har skyddsmarginaler och har varit försiktiga. Om vi då ser en avklingning av de internationella riskerna och det öppnas en möjlighet för oss att tala om framtidsutmaningar, då är de väldigt tydliga för : Vi har för hög ungdomsarbetslöshet, och det är alldeles för många människor som kommer till som får för svårt att ta sig in på vår arbetsmarknad. Vi har en ungdomsarbetslöshet som ligger på och till och med däröver. Vi har en arbetslöshet bland utrikes födda på strax . Detta är avgörande och centrala framtidsutmaningar som vi måste möta, och de är strukturella till sin natur. Dessa problem har vi haft under både tio och , och de måste mötas genom omfattande förändringsarbete. Det är tydligt att det här är akilleshälen på den svenska arbetsmarknaden. Trösklarna är för höga. Kombinationen av skatter, lagar och avtal gör att det inte kommer tillräckligt många jobb där ungdomar och invandrare har en chans att komma in. Det är uppenbart att vi har för svaga drivkrafter. Utformningen av bidragssystem och skattesystem gör att det inte alltid lönar sig tillräckligt att gå in på arbetsmarknaden. Det är tydligt att vårt utbildningssystem inte fullt ut har förmått fullgöra det vi har önskat oss. Vi kan se att länder som inte är väsensskilda från oss, som , och , med starka fackföreningar, kollektivavtal och välfärdsstat, har väsentligt lägre ungdomsarbetslöshet än vi. Det beror på att de har utbildningssystem som har fungerat bättre. De här trösklarna, att det är för tungt med avtal och kostnader, att drivkrafterna inte är tillräckliga och att utbildningssystemet inte fungerat som vi önskar, måste vi möta. Här pågår ett brett och intensivt arbete i och inför höstens budgetarbete. Låt mig nämna några viktiga punkter! Vill vi förstärka drivkrafterna är det uppenbart att den avräkning på vi har i försörjningsstöden är för kraftig. Det är uppenbart att vi behöver kunna både ge mer stöd och ställa tydligare krav på dem som har försörjningsstöd eller deltar i olika typer av etableringsprogram. Det är tydligt att drivkrafterna kan bli starkare och att vi kan erbjuda människor ekonomisk trygghet genom den typen av förändringar. På samma sätt är det tydligt att vi måste se över vårt utbildningssystem. Vi har tagit viktiga steg. Vi har ett lärlingssystem, och vi har vidtagit åtgärder för att stärka praktiken i yrkesutbildningarna. Men det har inte blivit tillräckligt starkt genomslag för detta. Här måste vi inför arbeta med förstärkningar och förbättringar för att fler ska få möjlighet att få en bra praktisk utbildning och en enkel väg in på arbetsmarknaden. Det här är viktiga åtgärder, på samma sätt som det är viktigt att vi förbättrar etableringssystemen, så att fler som kommer till får en chans att snabbt komma in. Det är inte rimligt att det tar för en man och för en kvinna att etablera sig på den svenska arbetsmarknaden. Här måste vi se över systemen och förstärka både stöd och krav som säkrar att man via bra språkkunskaper, en bra utbildning och en möjlighet att komma in i olika former får en chans att etablera sig på arbetsmarknad. Vi har också tillväxtutmaningar. Om en stor framtidsutmaning är arbetsmarknaden är en annan stor framtidsutmaning tillväxten. är det miljarder människor som konkurrerar i den fria handeln och den öppna ekonomin i världen. Svenska företag möter på nya områden och flera områden en allt hårdare konkurrens. Det måste vi kunna möta. Här har vi ett aktivt arbete på en rad punkter för att förstärka företagsklimatet. Låt mig nämna några. Vi kommer att få en tillväxtproposition om infrastrukturen. som gör kommer på plats. Den får prövas, och sedan får vi värdera vad av detta som kan gå in i propositionen. Vi ska lägga fram en forsknings- och innovationsproposition som också den kommer att vara en viktig pusselbit för att förstärka ett svenskt innovations- och tillväxtklimat för företagen. Till det kommer att vi måste se över vår företagsbeskattning. Vi ser nu hur andra länder sänker sin beskattning. Det skapar naturligtvis en utmaning för . Det är centralt att vi stänger möjligheter till aggressiv skatteplanering och förhindrar att vi har en skatteplanering som leder till att vi tappar viktiga intäkter för vår välfärdsstat och för det samhälle som har varit med och skapat de vinsterna. Vi måste komma tillbaka med förslag som förstärker företagsskatterna på ett sätt som gör att vi får mer av tillväxtorientering i den svenska ekonomin. På samma sätt är det en central utmaning för att vi ska få en bra välfärd. I höstens budgetarbete är det bland annat sjukvård och äldreomsorg som står i centrum. Sammanhållning är viktigt. När vi tittar på ser vi att inkomstskillnaderna mätt med olika mått oftast är mindre i de nordiska länderna. Det gäller också om vi tittar på hela det breda måttet med inkomstfördelningar justerat för välfärd. ligger lägst av alla de som vi kan jämföra oss med. Det är också någonting vi har sett under krisen. I många andra länder har inkomstskillnaderna ökat avsevärt snabbare än vad de har gjort i . Kriser drar isär samhällen. Det är särskilt viktigt att vi med fördelningsinsatser och välfärdsinsatser säkrar att hålla ihop samhället. De diskussionerna kommer att bli centrala och avgörande. Detta är vår grundläggande inriktning. Vi har fortfarande ett besvärligt internationellt läge. Vi läser i nyhetsrapporteringen hur räntorna i stiger på grund av oro för de offentliga finanserna och osäkerhet om det politiska läget i . Den typen av oro kan komma tillbaka. Vi kan inte vara säkra på att krisen har passerat oss, utan den kan komma tillbaka ett varv till. Det finns tecken på stabilisering. Kommer de på plats får vi ett läge där export, investeringar och konsumtion åter normaliseras. I det läget har vi också starkare offentliga finanser och ett läge där vi kan svara upp mot olika framtidsutmaningar. Men vi ska vara försiktiga. Vi ska säkra skyddsvallar. Vi ska säkra att inte hamnar i de diskussioner om nedskärningar och skattehöjningar som plågar så många andra länder. Ska vi blicka framåt är det de unga, tillväxten, välfärden och sammanhållningen som är det centrala för att vi ska få en budgetproposition som hjälper till att bygga starkt både för jobb och för välfärd. 2 (S): Arbete är grunden för vårt välstånd. viktigaste och största tillgång är befolkningens förmåga och vilja till arbete. En nyckel för att hålla ihop och utveckla är att fler har ett jobb att gå till och därmed också en egen försörjning. Men arbete är inte bara fråga om att tjäna ihop till en lön för att leva på. Det är också den enskilt viktigaste insatsen eller förutsättningen för att människor ska kunna vara fria. Arbete och inkomst ger den enskilde frihet att göra sina egna livsval och förverkliga sina egna livsdrömmar. När nu finansministern lägger fram sin ekonomiska vårproposition tror jag att det är det perspektivet, jobben, som våra medborgare förväntar sig. sade redan före valet att det är just på jobbfrågan som väljarnas förtroende kommer att bero. Det måste rimligen vara lite si och så med det förtroendet . Ungefär 400 000 människor står utanför arbetsmarknaden , enligt Arbetsförmedlingen och SCB, trots att de både vill och kan jobba. Det innebär att en större del av befolkningen nu är arbetslös än när regeringen tillträdde. Det är 400 000 människor som vaknade upp utan att ha ett arbete att gå till. Det är 400 000 som inte får lön i . Det är 400 000 som tystnar när andra talar om jobbet på festen eller middagen. Det är 400 000 som vill tas i anspråk men som ställs åt sidan. Då blir man lite ledsen när man hör vad finansministern har att säga. Vårpropositionen ger inte mycket hopp till dem som saknar jobb. Med regeringens politik kommer arbetslösheten att bita sig fast och bestå på dessa höga nivåer. Vi socialdemokrater menar att en ansvarsfull ekonomisk politik för fler jobb vilar på tre fundament. Det första, själva grunden, är ordning och reda i den offentliga ekonomin. Solida offentliga finanser är en förutsättning för uthållig tillväxt och en stabil välfärd. Ingen förstår det heller bättre än vi. När svenska folket röstade bort regering var underskottet i statsbudgeten . Svenska försäkringsbolag sade öppet att detta lands statspapper kan vi inte investera i. De var alldeles för osäkra. Det låter som en rapport från krisens . Men det var så som såg ut. Det var i det läget som vi utarbetade det finanspolitiska ramverk som framgångsrikt har gett vårt land stabila statsfinanser och förtroende för den svenska ekonomin. När avgick kunde han överlämna ett rejält överskott i stället för underskott. Jag vill gärna tacka finansminister för att han han har skött inte har slarvat med de offentliga finanserna i . Att vårpropositionen räknar med ett litet underskott förtar inte alls den bilden. omsvängning om exempelvis överskottsmålet gör att vi har en bred majoritet i riksdag för stabila offentliga finanser. Det förtroende som det skapar för vårt land är oerhört viktigt och helt centralt. Det ser vi med den internationella utblick som vi alla kan göra och när vi ser hur andra länder tvingas till smärtsamma nedskärningar. Ordning och reda är grunden. Men det är långt ifrån tillräckligt. Det andra fundamentet handlar om arbetsmarknadens efterfrågesida, att det finns växande och stabila företag som vill anställa. Det kräver en politik för innovationer och för hur idéer ska kunna bli till blomstrande företag som kan betala bra löner och erbjuda goda arbetsvillkor till sina anställda. För oss är ökade investeringar i forskning och utveckling centralt. På finansministerns fråga om vi ska titta framåt och satsa på just den typen av saker är vårt svar ja. Vi vill förstärka innovationskedjan så att fler idéer kan växa till en vara eller en tjänst. Vi vill öka tillgången på riskkapital så att fler företag kan växa och starta. Vi vill öka exportstödet så att vi lättare kan hitta en väg till de internationella marknader som behövs när också hackar. Ett litet exportberoende land som är helt beroende av att det finns ett samarbete som är väl fungerande med alla aktörer i samhället som kan bidra till att vi blir framgångsrika i den internationella konkurrensen. Det krävs helt enkelt ett förtroendefullt och strategiskt samarbete mellan näringsliv, politik, fack och akademi. Här lämnar situationen en hel del övrigt att önska. Regeringen saknar inte bara en riktig näringspolitik utan har också en påfallande ansträngd relation med näringslivet. Ett exempel på det är den kraftiga kritik som regeringen fick av Svenskt Näringslivs ordförande sedan arbetsmarknadsministern försökte skylla ungdomsarbetslösheten på företagen. i regeringsställning duger det inte att skylla ifrån sig längre. Det duger inte att skylla på företagen. Det duger inte att skylla på de fackliga organisationerna. Det duger inte att skylla på de arbetslösa eller på oss andra. Det är ni själva som måste ta ansvar. Det behövs kraft och politik för att sätta i arbete. Med de resultat som regeringen uppvisat när det gäller jobben och den vårbudget som man nu presenterar är det uppenbart att man inte har den kraften, den förmågan eller de idéerna. Det tredje fundamentet i en fungerande strategi för fler jobb är att människor är rustade för att ta de arbetstillfällen som växer fram. Regeringen har helt missförstått vad som krävs i en modern och internationellt konkurrensutsatt ekonomi. I stället för att satsa på kunskap och kompetens har man valt att försämra löntagarnas ekonomiska trygghet vid arbetslöshet och sjukdom. Man har satt press nedåt på lönerna och har placerat tiotusentals människor i passiva massåtgärder. Kanske har man gjort det av rent ideologiska skäl eller cyniska skäl, kanske har man genomfört politiken i tron att det helt plötsligt ska uppstå jobb ur tomma intet. Jag vet inte vilket som är värst, men helt uppenbart är det att man inte klarar av detta på ett tillräckligt bra sätt. Regeringen borde i stället ta signalerna från företagen på allvar. Svenskt Näringslivs rekryteringsenkät bland 8 500 företag visar att över hälften har upplevt att det är svårt eller mycket svårt att rekrytera personal. Det sker alltså som det finns 400 000 arbetslösa. konstaterar det vi socialdemokrater har sagt men som även bekräftar, nämligen att matchningsproblemen på arbetsmarknaden har blivit större. Arbetsmarknadens funktionssätt har försämrats. Det är inte så konstigt. Förmågan att ställa om blir förstås sämre när vuxenutbildningen urholkas och man drar ned på de kompetenshöjande insatserna i arbetsmarknadspolitiken. Det kostar inte bara jobb utan det hotar också en framtida återhämtning. En grupp är dessutom tydligt överrepresenterad bland de arbetssökande, nämligen personer som saknar gymnasiekompetens. Regeringens lösning är att ge färre chansen till vuxenutbildning och rejäla besparingar i gymnasieskolan. skär regeringen bort , motsvarande 1 400 lärare, från gymnasieskolorna. Det kommer tydligen nya nedskärningar . Hur det ska göra gymnasieskolan bättre talar man däremot inte om. Det är inte så konstigt. står regeringen i princip svarslös inför uppgiften att rusta arbetssökande för morgondagens arbetsmarknad. Medan resten av världen, också den utanför , siktar in sig på mer av forskning, utbildning och högre kompetens, väljer regeringen en annan väg. Den vägen är att rigga för låglönejobb. Att vi har en näringsminister som ser 2025-procentiga lönesänkningar för en stor del av svenska arbetsmarknaden som en väg till jobb är talande. Det är inte en framkomlig väg för . ska konkurrera med höga löner. Konkurrens med kunskap kommer att fungera så att vi kan ha de höga löner vi vill ha. Vi har en hög och ökande arbetslöshet. Trots detta presenterar regeringen en tom och idéfattig ekonomisk vårproposition. Nödvändiga reformer lyser med sin frånvaro. I stället för att ta ansvar och regera presenterar man något av en utredningskatalog och en verksamhetsberättelse för det som har varit. De arbetslösa ungdomarna är här och . De allt fler långtidsarbetslösa som redan har varit utan jobb alldeles för länge kan knappast vänta. Det som behövs är förslag , insatser , och det som krävs är en regering som regerar och som agerar. Tydligen får vi vänta på en sådan. 3 Finansminister (M) replik: Låt mig börja med att hälsa välkommen till sin första ekonomisk-politiska debatt. Att representerar måste borga för att han också kommer att representera stabilitet och ansvarstagande när det gäller offentliga finanser. Det kan jag bara välkomna. Vi är i en situation där det rödgröna samarbetet är lite lagt på is. får vi nya besked. Jag har förstått att både och i medier har uppgett att det nu pågår samtal mellan de rödgröna partierna. Jag förstår att man inte nu kommer att redovisa en gemensam vårmotion, men någonstans före valet måste vi få se en sådan redovisning. Det gör mig lite bekymrad. En demokrati kan inte leva bakom lyckta dörrar och med neddragna rullgardiner. Den måste leva med öppen redovisning av alternativen. Då kan vi inte bara ha samtal som pågår men som inte redovisas. eller senare måste väljarna före valet få se vilka skatter de rödgröna är beredda att höja och vilka utgifter de rödgröna vill skära ned på. Jag vill gärna se om kan redovisa hur det blir. Kommer vi att få se en gemensam rödgrön redovisning? Hur kommer den att vägas ihop? Är det Socialdemokraternas kraftiga höjningar av trösklarna för ungdomar med skattehöjningar, bidragspolitik och återreglering av arbetsmarknaden som är kärnan? Ska vi till den lägga olika miljöskatter med framför allt bensinskatten främst? Ska vi därtill ha fastighetsskatt och förmögenhetsskatt? Hur ska övervägningen se ut? Är det ett batteri på 20, 30 eller 40 miljarder i skattehöjningar som ska drabba den svenska ekonomin? Om det är vad väljarna vill ha ska de naturligtvis rösta för detta. Men kan vi räkna med, , att vi får en redovisning av hur det ska bli med ett gemensamt alternativ? Jag kan förstå om det inte kommer ett gemensamt förslag , men det kan inte vara så att man drar ned rullgardinen och sätter sig i hemliga förhandlingar och sedan inte redovisar det för väljarna. Hur blir det ? När kommer beskeden? 4 (S) replik: ska styra tillsammans med . Det är vad som ska hända efter nästa val han vill diskutera. Jag tycker att du ska ta ansvar för den situation som råder . De 400 000 arbetslösa har rätt att få veta vad tänker göra för att de ska få ett arbete . Jag tycker att kommuner och landsting ska få veta hur de ska klara sin svåra uppgift framöver för att klara välfärden . Men det vill inte prata om. Han vill hellre prata om det politiska spelet och förhandlingar bakom lyckta dörrar. Jag kan ställa ungefär samma frågor. Vad händer i alla de moderata arbetsgrupper och alliansarbetsgrupper som pågår? Vad är det för drakoniska förstörelsevapen som ni ska ta fram mot välfärd och trygghetssystem? Det är inte ett seriöst sätt att diskutera när så många är arbetslösa, när faktiskt har allvarliga ekonomiska problem. Det är den nivån finansministern tycker att debatten ska hållas på. (Applåder) Däremot svarar jag gärna på vad vi socialdemokrater har föreslagit för det här året och hur vi ser på vårbudgeten. Det råder inget tvivel om att vi ser att det finns effektivare åtgärder att vidta än de nedsatta socialavgifterna och den sänkta krogmomsen. Det är pengar som mer eller mindre har slängt i sjön. Det är pengar som kan användas mycket mer effektivt så att unga människor ska få jobb, så att de som har varit borta från arbetsmarknaden ska kunna komma tillbaka. 5 Finansminister (M) replik: inlägg belyser att vi har ett demokratiproblem. Vi får höra säga i medierna att det sker löpande partiledarträffar. säger på en pressträff i att det pågår diskussioner mellan de ekonomisk-politiska talesmännen. Sedan får vi höra att något alternativ inte ska redovisas före valet. Hur ska detta fungera? Man kan inte ha en politik som bygger på att man kan lova allt till alla därför att man inte ger gemensamma besked. Jag kan vara mycket tydlig mot . Jag är minst lika bekymrad över vad Socialdemokraterna föreslår själva. De skattehöjningar, återregleringar av arbetsmarknaden och den bidragspolitik Socialdemokraterna står för skulle oomkullrunkeligen leda till en högre ungdomsarbetslöshet. Det skulle höja trösklarna och pressa ut unga människor. Sedan kommer miljöskatter och fastighetsskatter. Hur ska de vägas ihop? Det är en sak att ta lite tid på sig och redovisa. Men den hållning partierna har är att de tänker sitta i hemliga överläggningar men inte öppet redovisa för väljarna vad de kommer fram till. 6 (S) replik: Vi socialdemokrater presenterar vår politik i vårt alternativ till regeringens vårbudget. Då kommer vi att presentera vad vi vill göra. Hur kommer vi sedan att formulera vår politik för vad som ska gälla efter valet? Ja, det är en bra bit kvar. Det är de två och ett halvt åren när regerar. Alla frågor om hur problemet med arbetslösheten ska lösas borde riktas mot finansministern, som ju dessutom har varit ansvarig . Det är du som är ansvarig för det som är, och du borde berätta vad du ska göra mot arbetslösheten framöver. Men det gör du inte. I stället ska det handla om det politiska spelet och att samtal mellan partier anses vara ett demokratiproblem. Det är ett märkligt sätt att se på demokrati. Våra förslag handlar om att använda resurserna mer effektivt än vad finansministern gör. Du har slösat bort 1620 miljarder i de nedsatta arbetsgivaravgifterna för unga och sänkt krogmoms. Det är ineffektiva åtgärder som vi vill använda klokare och bättre. 7 (FP) replik: Även jag vill välkomna till den ekonomisk-politiska debatten och till finansutskottet.