prot · H00942 · 2012-12-12 00:00:00 — I kvalitetsaspekten ingår också patientsäkerheten. beslutade därför om en ny patientsäkerhetslagstiftning som trädde i kraft och syftar till att skapa en säkrare vård. Ett komplement till de öppna jämförelserna är bland annat den nationella patientenkäten, som fäster tydligt fokus på patientens erfarenheter av vården. Enkäten visar att patienternas förtroende för vården är fortsatt väldigt högt. Den senaste patientenkäten visar att 16 av de 20 vårdcentraler som patienterna rankat bäst är drivna i privat regi. En annan undersökning som gjorts av visar att av svenska folket vill ha valfrihet i vården. Att driva tillbaka den utveckling som skett inom vården vore därför inte bara en stor förlust för patienten utan rent av odemokratiskt. Vi lever i där vi blir allt friskare och lever , vilket är positivt, men måste vi ödmjukt konstatera att stora utmaningar kvarstår som följer med denna utveckling. Regeringen har lagt grunden för ett historiskt förbättringsarbete inom svensk hälso- och sjukvård. Låt oss vara stolta över det arbetet, men låt oss också visa att vi vågar möta kommande utmaningar inom vården med innovationskraft, valfrihet och patientinflytande inte genom starka monopol och politiska pekpinnar. Jag yrkar bifall till utskottets förslag i betänkandet. 153 (S) replik: Välkommen till budgetdebatten, ! inledde med att säga att en rättvis och jämlik vård var väldigt viktigt och grundläggande. Hälso- och sjukvårdslagen säger att den som har det största behovet av hälso- och sjukvård ska ges företräde till vården och att man ska ge vård efter behov. Om tar del av utvärderingar från , ledning och en del andra som beskriver effekterna av kömiljard, vårdgarantier och andra insatser, som jag mycket tydligt betonade har både för- och nackdelar, hur ser hon då på det faktum att landsting faktiskt prioriterar förstabesöket snarare än återbesöket och kronikerna? Hur ser på det faktum att man i har någonting som heter vårdval gynekologi där man ersätter alla lika mycket, vilket får konsekvensen att det saknas gynekologmottagningar med kvinnliga gynekologer i en ganska stor del av ett väldigt stort landsting? Jag har själv väldigt svårt att tycka att det är vård efter behov. Jag har väldigt svårt att tycka att de här exemplen visar att de som har det största behovet får företräde till vården. Eftersom jag inte har lyckats hitta några förslag i budgeten som handlar om hur man ska ge en mer jämlik vård så undrar jag: Vilka förslag är det som ger en mer jämlik vård och ser till att de med de största behoven får företräde? Det är min ena fråga. Den andra frågan rör vid samma ämne. Det handlar om det beslut som fattades efter regeringsskiftet , nämligen att det skulle vara möjligt att blanda privat och offentligt finansierad vård. Det betyder att den som har en privat sjukvårdsförsäkring väldigt uttalat skulle ha möjlighet att gå före vid både primärvård och privatiserad specialistvård. Varför är det så viktigt att patienter med privata sjukvårdsförsäkringar får gå före i den offentligt finansierade vården? 154 (M) replik: Regeringen har en samlad strategi för jämlik vård där kvalitet, tillgänglighet, delaktighet och inflytande ska spela en stor roll. En jämlik vård får inte vara beroende av ålder, sexuell läggning, bostadsort, utbildning och så vidare. Det regeringen har gjort just för att nå goda resultat när det gäller jämlik vård är bland annat de öppna jämförelserna som har en väldigt stor betydelse, kvalitetsregister, nationella enkäter och e-hälsoverktyg. kommer också att åka ut på en turné och besöka alla landsting för att lyssna in nuläget. Det är oerhört viktigt att den jämlika vården finns och att vi jobbar för den, och jag tycker att regeringens insatser går i helt rätt riktning. Sedan ställde du en fråga om privata sjukförsäkringar. De privata sjukförsäkringarna steg i antal på grund av just de långa köerna till vården, med mycket lidande, väntetider och frustration hos människor som tyckte att det var helt nödvändigt att ta de här försäkringarna. tittar vi på siffror från både 2011 och 2012 och ser att antalet försäkringar har minskat. Det är en direkt effekt av de insatser vi har med kömiljarden, valfrihet och så vidare. Människor får nu vård betydligt snabbare. Det finns ingen anledning att ta de här försäkringarna. Den vård vi har ska vara offentligt finansierad, och jag tycker att vi nu går i helt rätt riktning ur den här aspekten. 155 (S) replik: Jag måste ändå få ställa frågan en gång till: Varför är det så viktigt att blanda privat och offentligt finansierad vård? Varför är det så viktigt att den som har privat sjukvårdsförsäkring har möjlighet att gå före i offentligt finansierad vård? Antingen tycker man att det är vård efter behov och att det inte ska vara möjligt att köpa sig före i kön eller också tycker man inte det. Det är ganska svårt att ha båda ståndpunkterna . Ni fattade beslut i kammaren strax efter valet att medvetet ändra lagstiftningen för att göra det möjligt att låta människor med en privat sjukvårdsförsäkring gå före i offentligt finansierad men privat driven vård. Min andra fråga är fortfarande, för jag är inte riktigt nöjd med svaret när det gäller den jämlika vården: Ser något problem med kömiljardens konstruktion? Jag vill understryka för, tror jag, femte gången från talarstolen att den har absoluta fördelar. Jag vill också understryka att vårdgarantin infördes under en socialdemokratisk regering, så vi har liksom ett lite delat ansvar för att utvecklingen har vridits och vänts. Landstingen är också både röda och blå, och man arbetar rätt olika. Jag kan ändå inte låta bli att ställa frågan: Hur ser på det faktum att vi får ersättningssystem som utformas så att man premierar ett första besök men får undanträngningseffekter på återbesök av människor som har diagnoser och behandlingar som inte omfattas av vårdgarantin? Det är en kritik som är ganska tydligt med. Hur ska vi komma till rätta med det faktum att kömiljard och vårdgaranti faktiskt har väldigt skarpa baksidor som börjar få effekter som ger icke-lika vård och vård efter behov? 156 (M) replik: Det är faktiskt något frustrerande att lyssna på den kritik mot vårdgaranti och kömiljard som väljer att föra fram, bara ur negativa aspekter, när jag i mitt anförande anförde att kön till specialistläkare var 55 000 2007 och är 22 000. Jag får kanske också framhålla de positiva effekterna av vad det här har gett. Jag förstår att det är undanträngningseffekter du är ute efter. Där har regeringens uppdrag att undersöka om kömiljarden har påverkat prioriteringen i vården. Det är faktiskt så, måste jag säga, att medicinska prioriteringar alltid ska gälla. Självklart vore det inte acceptabelt om det var på något annat sätt. SKL har ett nationellt projekt som faktiskt följer upp återbesök. Det ska vara klart . Vi ska också komma ihåg att kömiljarden har tillfört väldigt mycket medel till landstingen. Ett exempel är som har erhållit 178 miljoner som man kan nyttja till just vårdinsatser. Fördelarna är betydligt mycket större, men vi ska ändå inte ringakta de bekymmer som du nämnde med undanträngningseffekter. Man säger också i undersökningar att det finns tendenser till undanträngningseffekter. Jag vet att du framförde någonting annat tidigare. Jag tror att det finns olika undersökningar. Jag framhåller ändå kömiljardens och vårdgarantins fantastiska betydelse för snabbare vård. 157 (V) replik: Jag skulle nästan vilja upprepa fråga om privata försäkringar, att man faktiskt får köpa sig före. Det var ju inget nödvändigt beslut att ta, men ni tog det. Stämmer det egentligen med vård på lika villkor och efter behov? var jag på en konferens anordnad av och om vårdval i specialistsjukvården, med regeringens nationella samordnare i spetsen och inledningstal av och . Där fanns väldigt gott om vårdföretagare i paneler och som inledare. Där var också några av de högsta tjänstemännen i sjukvård. I sin inledning sade att patienten står i centrum. Men några patienter eller patientorganisationer som fick tycka fanns inte med. Några fackliga röster fanns inte med, utan det var alltså vårdföretagarna som fick vara med. Det tycker jag är väldigt talande för hur regeringen jobbar med vårdval i specialistsjukvården eller privatisering och kommersialisering av specialistsjukvården. framhölls som ett föredöme. Man har ju 22 vårdval och 6 beslutade. Det är liksom en massa olika. Gynekologin i hörde vi om här. Där har man en befolkning med sämre hälsa som skulle behöva en gynekologmottagning, men den har man faktiskt fått lägga ned eftersom man har sådana ersättningssystem. Det man också gör i är att man säger att sjukhusen med offentligt utförd vård inte får vara med och liksom driva öppen specialistsjukvård. Den offentligt drivna primärvården får inte vara med. Man helprivatiserar, kommersialiserar specialistsjukvården. Vi vet också att det inte är lika lätt för småföretagare där som inom en del annan vård och omsorg. Ser du några problem med att hela den öppna specialistsjukvården blir privat utförd och att inga offentliga får vara med över huvud taget? 158 (M) replik: Jag backar tillbaka till den första delen om privata försäkringar. Där vill jag tillägga på nytt att sjukvården ska vara offentligt finansierad. Det ska inte behövas speciella sjukförsäkringar. Vi ska kunna bistå vården ändå. finns de ändå, men de har minskat betydligt i antal, som jag sade tidigare till . Antalet människor som köper en försäkring sjunker markant på grund av att vi tycker att vården levererar så pass mycket ändå, med kortare väntetider och så vidare. Den har blivit tillgänglig. Man har fått delaktighet på ett helt annat sätt. Därför visar fakta att antalet försäkringar minskar. Vad gäller offentlig och privat vård finns de här alternativen. Jag kan inte se något problem med det. Det är också så att den ena avlastar den andra. Mångfalden är att föredra i de här sammanhangen. Jag ser inte problemet. 159 (V) replik: Problemet i är att man har tagit ett politiskt beslut om att det bara är privata utförare som kan vara med när man ska flytta ut specialistsjukvården från sjukhusen och ha vårdval. De offentligt drivna sjukhusen får inte vara med. På något sätt hanterar det här primärvården. De offentligt drivna får inte vara med. Det finns liksom inga offentliga företag som kan vara med i det här. Det finns bara privata vårdföretag. Ett av de största är , som köpte upp en massa vårdcentraler från Carema. Vi håller inte på att få mångfald. Vi håller på att få en väldigt monopoliserad vårdmarknad med stora vårdföretag som har väldigt mycket muskler och kommer att få väldigt mycket makt. Sedan kallar borgarna det för mångfald. Jag undrar bara om det är något problem med att det offentliga inte alls får vara med här. Blir det verkligen den mångfald ni vill ha när man säger att det bara är de privata som får vara med? Visst är det bra om de privata försäkringarna minskar, men jag kan inte se logiken och varför det var nödvändigt att göra en lagändring där man såg till att de fick komma in så att man kunde köpa sig före i hälso- och sjukvården. Om det stämmer att det är med samma rätt och lika människovärde samt sjukvård efter behov har vi inte fått svar på, vare sig eller jag. 160 (M) replik: väljer att göra den variant som du pratar om med privata utförare och så vidare. Jag har svårt att bemöta det eftersom det gäller ett enskilt landsting. hävdar jag att den privata utförarsidan och den offentliga är komplement till varandra. För övrigt kan jag inte kommentera det eftersom det är en enskild landstingsfråga. 161 (FP): Jag kommer i mitt anförande att övergripande beröra hälso- och sjukvården, och hemlösheten. Jag vill också naturligtvis fokusera på den förändring som föreslås i propositionen gällande LSS. kommer att beröra områdena läkemedel, äldre, tandvård och folkhälsa. Det här betänkandet innehåller även detta år en rad fortsatta satsningar inom våra ansvarsområden, men det finns också nya satsningar. Målet för hälso- och sjukvården är att arbeta för en kunskapsbaserad hälso- och sjukvård som håller en god tillgänglighet och stärker patientens delaktighet och valfrihet. Vad det egentligen handlar om är att stärka patientens ställning, ge mer insyn i vården och öka mångfalden inom vården. har tittat på dessa frågor och visat att med det fria vårdvalet har antalet vårdcentraler ökat , det vill säga ytterligare 190 vårdcentraler som någon sade tidigare. säger också att den patientupplevda kvaliteten har ökat med fler vårdcentraler. Vi kommer att fortsätta denna utveckling och förbättra arbetet med mångfald. Vi fortsätter också tidigare påbörjade projekt inom cancerområdet, kvalitetsregister, öppna jämförelser och strukturerad vårddokumentation. Regeringen har också tagit initiativ till att utveckla ett personligt hälsokonto på internet. Det innebär att medborgarna har samlad tillgång till information och andra tjänster som rör deras hälsa. Det personliga hälsokontot kommer naturligtvis att vara viktigt för dem som har stora vård- och omsorgsbehov och deras anhöriga. Men tjänsten ska kunna utnyttjas av alla medborgare. Varje invånare bestämmer naturligtvis själv över vad som ska stå om deras hälsa och finnas tillgängligt på hälsokontot. Regeringen fortsätter sin satsning på prestationsbunden vårdgaranti. 1 miljard har vi anvisat, och den har gett resultat. klarade 16 av 21 landsting av att ge vård i form av besök eller behandling till av patienterna. Men ambitionen är också att vårdgarantin ska omfatta en större del av patientens kontakter med vården. Bland annat bör röntgen och andra undersökningar ingå. Vi vill också kunna följa hur utvecklingen ser ut vad gäller återbesöken. Regeringen har också tagit ett steg vad gäller rätten till vård för papperslösa och gömda. Rätten till subventionerad vård för gömda föreslås bli lika som för asylsökande, det vill säga vård som inte kan anstå, medan den däremot ska gälla fullständig vård för barnen. Ärendet är ute på remiss. Regeringen gör mycket för att utveckla arbetet inom . Här satsas på kompetensutveckling, kvalitetsregister, öppna jämförelser och evidensbaserad praktik. debatterade vi särskilt stöd och skydd för barn och unga. sker också en förändring vad gäller försörjningsstödet. Man kommer att föreslå att endast en del av inkomsten påverkar bedömningen av rätt till försörjningsstöd. Att inte ha tak över huvudet, en egen bostad, är ett samhällsproblem som måste tas på allra största allvar. Regeringen har utsett en nationell hemlöshetssamordnare för perioden 20122013. Vi har också från utskottet fått ta del av hans erfarenheter så här långt. Målen är tydliga. Alla ska vara garanterade tak över huvudet. Boende ska underlättas för dem som kommer från kriminalvården eller andra institutioner. Inträdet på bostadsmarknaden ska underlättas. Antalet vräkningar ska minska, och barn ska absolut inte vräkas. Sista mätningen av hemlöshetens omfattning gjordes . Det framkom då att hemlösheten hade ökat men att det är färre personer som helt saknar en bostad jämfört med mätningen 2005. Det man kunde se var de långsiktiga boendelösningarna med sociala kontrakt. har blivit den stora hyresvärden för personer som inte blir godkända på den ordinarie bostadsmarknaden. Det viktiga nu är att tillsammans med kommunerna komma fram till hur arbetet ska samordnas för att förebygga hemlöshet och undvika vräkningar. Att barn blir vräkta är helt oacceptabelt, och regeringen lägger hög prioritet på att förebygga och motverka att så sker. Jag vill fokusera på de förslag till förändringar av LSS som finns med i detta betänkande. Som ni alla vet tillsatte regeringen en utredning som skulle se över hur stor del av den totala kostnadsökningen inom den statliga assistansersättningen som utgörs av fusk, oegentligheter och överutnyttjande. Syftet var att säkerställa assistansreformens långsiktiga hållbarhet som den enskildes rättigheter skulle värnas. Regeringen lägger nu i detta betänkande fram förslag på att motverka fusk och överutnyttjande. Regeringen lägger också fram förslag på att förbättra rutinerna och kontrollen inom . Det är självklart viktigt att komma åt fusket eller som en del har sagt bedrägeriet, för det är vad det handlar om eftersom det förstör för alla som har grava funktionsnedsättningar och är beroende av assistans. Det är viktigt för rättighetslagstiftningens legitimitet att vi kan stävja fusket. Men tyvärr kan jag personligen tycka att det mediala fokuset på fusk har blivit en sanning på bekostnad av betydelsen av en rättighetslag. som myndighet har också ett ansvar här att genomföra ett förbättringsarbete internt och i samverkan med andra myndigheter. Det är bra att dessa frågor tas upp i betänkandet. Mycket diskussion och oro har ägnats åt förslaget att hembesök ska kunna göras hos assistansberättigade som har anhöriga som assistenter som inte är anställda av kommunen. Men det är oerhört viktigt att understryka att dessa hembesök får göras endast om man vid upprepade tillfällen och utan giltig anledning blir nekad att komma hem till någon. Möjligheten till hembesök är begränsad, och tröskeln till sanktioner är betydligt högre än vad utredaren själv föreslog. Syftet med och kommunens besök är endast att utreda den enskildes behov och att se till att assistansen utförs. Inspektion hemma hos en person kan genomföras bara om det föreligger ett verkligt angeläget behov, och besöket ska inte sträcka sig längre än till vad som är nödvändigt. Om syftet kan uppnås på annat sätt ska det väljas. Ytterligare ett förslag som har väckt mycket diskussion och oro är förslaget om att assistansanordnare måste lämna uppgifter till om hur assistansersättningen används när man misstänker fel. Jag har stor respekt för den oron, men jag vill understryka att det ska handla om nödvändiga uppgifter och att det ska vara tydliga föreskrifter för hur dessa ska inhämtas. Det kan vara lämpligt att göra när assistansinsatsen börjar och vid förändringar. Skälen till en rättighetslagstiftning är lika viktiga som då lagen trädde i kraft . Denna rättighetslagstiftning har en humanistisk människosyn, och det är individer med olika behov och förutsättningar som det handlar om. kommer noga att följa utvecklingen av det arbete som Inspektionen för socialförsäkringen ska göra i form av uppföljning och utvärdering av de åtgärder som föreslagits. Problem som uppstår ska uppmärksammas och rapporteras, enligt regeringens skrivning. Det känns så här långt betryggande. 162 (V) replik: Jag vill fortsätta med de frågor jag tog upp i mitt tidigare replikskifte. Jag är intresserad av vad tycker om ett vårdval i den öppna specialistsjukvården som har blivit helt privatiserat. är ett av de största landstingen, och det nämns som en föregångare. anordnade en konferens med den nationella samordnaren för vårdval. Vår ansvarige minister talade. lyftes fram som ett landsting som andra landsting ska inspireras av och ta efter. Det förekommer inte en problematisering och inte ett ifrågasättande av vad det här skulle innebära från något håll. Jag tycker nog att det är en nationell fråga när den nationella samordnaren och anordnar det här tillsammans med . Jag skulle vilja fråga hur ser på kommersialiseringen av den öppna specialistsjukvården och en modell där det inte kommer att finnas någon offentligt utförd öppen specialistsjukvård över huvud taget. Sedan är jag intresserad av att veta hur ser på kvinnojourernas situation. Jag tror att vi har 120 kvinnojourer runt om i landet. De är helt avgörande för att kvinnor som är utsatta för våld och övergrepp ska kunna fly hemifrån, få det stöd de behöver, få styrkan att kanske anmäla och ta sig igenom en rättegång. Dessa kvinnojourer har stora problem med att få sin verksamhet finansierad och får sitta år och fundera på hur det ska gå . Ofta får de kortsiktigt stöd, en gång , och ofta är det projektpengar. Hur ska vi få en långsiktig finansiering av kvinnojourerna? 163 (FP) replik: När det gäller den öppna specialistvården vill jag först och främst säga att det är oerhört viktigt med tillgänglighet och mångfald för patienten. Vi har ett patientperspektiv. När det gäller landstings hantering och seminariet, som jag inte var med på, är det upp till självt att konstruera sin modell. Vi har ju nu en samordnare som ska titta även på de här frågorna, så jag vill inte gå händelserna i förväg. Det viktiga för mig och för är vård efter behov. Prioriteringsordningen gäller fortfarande det vet vi. Den har vi i alla fall inte raserat på något sätt. Men vård efter behov innebär inte att man ska stå i kö . Så var det när jag var landstingsråd i . Då var rättvisan att stå i kö , inte att få vård , som är det som är det avgörande. Att vården ska vara offentligt finansierad det finns jättemycket att fundera på när det gäller hur ersättningssystemen ser ut. Jag kan grubbla på det ganska ofta eftersom jag bor i ett glesbygdslän, och jag vet att södra har jättesvårt att rekrytera doktorer. Det är jättebra om man funderar på hur man bygger upp ersättningssystemen, att man tittar på den äldre populationen, på barnfamiljer och så vidare. Jag kan nog inte ge något tydligare svar än så . När det gäller kvinnojourerna har den här regeringen verkligen satsat på åtgärder mot våld mot kvinnor och utsatta barn, med . Sedan finns allt det som har satsats i våra handlingsplaner. När vi förstärkte perspektivet i socialtjänstlagen med barn som bevittnar våld var vi väldigt tydliga med att kvinnojourerna skulle komma i fråga. 164 (V) replik: Att man lyfter upp situationen för barn som bevittnar våld är väldigt bra. Det är en fråga som jag själv arbetade med när jag var kommunalråd i . Men 109 miljoner på 120 kvinnojourer blir inte så mycket. Vi har föreslagit att det ska finnas ett större och långsiktigare statligt, nationellt ansvar. Vi har plussat på med ytterligare 200 miljoner. får de ägna mycket tid åt att fundera på hur det ska bli kommande år och har svårt att planera och utveckla verksamheten. Det är just basstödet som de behöver i jourerna. Jag tänkte fråga något, , tror jag. Vi vet att de kvinnor som är mest utsatta för våld och som inte har skydd och stöd är de papperslösa kvinnorna. De har inte varit med, vad jag vet, i några överläggningar mellan regeringen och . Det har inte hänt något mer i de kommuner som försöker börja göra lite. Vi i har lyft upp den här frågan för tredje eller fjärde året , och i betänkandet från socialutskottet avstyrker man bara vårt förslag. Man säger ingenting om hur stödet och situationen är för dessa kvinnor, utan man bara avstyrker motionen. Jag tycker att man borde se till de mest utsatta kvinnorna, som inte vågar söka skydd på kvinnojourer, som inte har någon som betalar för dem och som inte vågar anmäla och det kanske utnyttjas av arbetsgivare, män eller partner. Om en kvinna ska både hålla sig undan och fly från den man som hon har levt ihop med är hon i en mycket svår situation. Jag tycker att regeringen borde ta det här på allvar och göra något åt det. 165 (FP) replik: Jag känner igen den här frågan, . Det innebär inte att den är oviktig, utan den är väldigt viktig. Så här långt är jag naturligtvis glad över att vi har nått en överenskommelse och att promemorian är ute på remiss. Vi hade från sida velat gå lite längre, men vi är nöjda med att vi har kommit så här långt. När det gäller gömda och utsatta kvinnor tror jag att det var som var inne på att man kommer att göra någon reglering till landstingen när man nu ska genomföra den här reformen. Då kan det som doktorn ser och hör vara avgörande, och då är förhoppningen stor att man gör bedömningen att vård inte kan anstå och att kvinnan får hjälp. Så har man gjort fram till eller hur, ? 166 (S) replik: Jag tolkar de båda partierna som att de är överens om att de som har privata försäkringar ska kunna gå före i offentligt finansierad vård det är helt okej, och det är helt i enlighet med vård efter behov. 167 (FP) replik: Nej, då har inte förstått vad jag har sagt.