prot · H00943 · 2012-12-13 00:00:00 — Det vill vi i ändra på och skjuter därför till de pengar regeringen drar undan, och mer därtill, för att kunna utveckla och inte slakta det viktiga arbete som bedrivs för rena och friska hav och vatten. Ett annat område som får känna av regeringens nedskärningar är saneringen av förorenade områden detta trots att redan har en rad områden i kö för att resurserna för att åtgärda de förorenade områden som är skadliga för människors hälsa helt enkelt inte räcker till de behov som finns. föreslår att anslaget i stället ökas med 280 miljoner till den nivå som bedömer som rimlig. Vi ökar också anslaget till Kemikalieinspektionen för att där kunna förstärka arbetet för en giftfri miljö. Vi har några satsningar till, men jag ska inte fördjupa mig i dem och gräva ned mig i alla detaljer. Det jag vill ha sagt är att det är helt fel läge att skära i miljöbudgeten, så som regeringen gör, när vi ser att vi inte klarar de miljömål vi har. Sätter vi upp en massa fina mål och ser att vi inte klarar dem, ja, då ska vi inte göra mindre utan mer. Jag skulle gärna yrka bifall till hela budget, eller i alla fall miljöbudget, men det får jag inte. Därför nöjer jag mig med att skicka med våra förslag som lite tips på vägen inför nästa budget. Jag är dock rädd att om vi fortsätter med den här regeringen kommer miljöproblemen att vara minst lika stora . Men ni kan som sagt få förslagen, och så hoppas jag hoppas att vi kan ta en ny diskussion och att vi då har kommit lite längre. går det tyvärr alldeles för sakta. 232 (SD): Klimatfrågan har åter fått stort utrymme i och med COP 18 i , men jag skulle vilja hålla mig på hemmaplan och diskutera de satsningar som görs och de satsningar som åtminstone delar av oppositionen säger sig vilja göra vid ett regeringsskifte. Jag har varit inne på detta förut här i kammaren, men det tål att upprepas: Mycket av klimatpolitiken som genomförs är förhastad, och man lägger väldigt stora pengar på sådant som redan på förhand borde kunna bedömas som återvändsgränder eller som kanske till och med motverkar sitt syfte. De allra största missförhållandena råder, enligt mig, inom energipolitiken i allmänhet och elförsörjningen i synnerhet. Jag har tidigare tagit upp huvudlösa vindkraftsatsning, men börjar det bli dags att även lyfta fram solkraften. Jag hoppas att vi kan stoppa vansinnet i sin linda. Bara för att något är förnybart är det inte nödvändigtvis miljövänligt, vare sig det gäller utsläpp av växthusgaser eller föroreningar i naturen. Många av de satsningar som görs på det så kallade förnybara har sådana tekniska tillkortakommanden att resurseffektiviteten blir starkt lidande. Ska man vara miljövänlig är resurseffektiviteten central. elproduktion är i princip koldioxidfri. Att då lägga enorma subventioner på sådant som inte klarar att konkurrera på marknaden är därför rent bakvänt. Regeringen bör tänka om gällande subventionerna till så kallad förnybar el och bli mer marknadsorienterad. Planeringsmålet om vindkraft bör omprövas. Jag tycker att det är en orimlig ordning att så kategoriskt som man gör dela upp kraftproduktion i förnybart och icke förnybart och sedan ge sken av att det ena är bra och det andra dåligt. Kloka beslutsfattare i tidigare generationer valde att satsa på kärnkraft, och den har tjänat nationen och dess medborgare väl. Kärnkraften har också mycket låga utsläpp av växthusgaser, betydligt lägre än vindkraft och solenergi, och är just nu det enda tekniskt tillgängliga alternativet om man någorlunda snabbt och på ett ekonomiskt försvarbart sätt vill ersätta europeisk gas- och kolkraft. Alla de miljarder vi lägger på vindkraft och alla de miljarder vissa vill lägga på solkraft bör i stället läggas på forskning av nästa generations kärnkraftverk och på att ersätta våra äldsta verk med nya, ännu säkrare och moderna reaktorer. Man kan inte bara räkna utsläpp av växthusgaser per producerad kilowattimme. Då hamnar man fel. Man måste också ta hänsyn till när och hur ett visst kraftslag producerar i förhållande till vår energianvändning. Jag har bland annat gjort noggranna studier av hur vindkraften producerar el i förhållande till vårt energibehov. Det är förvisso så att vindkraftverken generellt levererar mer ström när vi har störst behov av ström, men det finns tyvärr också klara samband mellan att när elförbrukningen stiger kalla vinterdagar går produktionen från vindkraft ned. Man skulle nästan kunna sammanfatta det med den gamla klyschan att när det är som allra kallast står vindkraftverken stilla. Detta är inte någon absolut sanning, men man måste ändå våga konstatera att vi långt ifrån kan förlita oss på vindkraftel när energibehovet är som störst. Investeringar i elproduktion måste åtminstone vägledningsvis dimensioneras efter spetslasten, alltså effekten som efterfrågas under få timmar av året, till exempel det kortvariga maximala värmebehov som uppstår vid mycket kall utetemperatur. Här fungerar vindkraft dåligt av tidigare angivna skäl, och solkraften är i realiteten helt verkningslös. Jag hoppas verkligen att det står klart för var och en att solceller är beroende av solljus för att leverera ström, och just när behovet av ström är som störst är just solljus en bristvara. Som jag sade vill jag i detta anförande resonera kring solkraften som elproduktionsalternativ. Från vänster till höger talar man sig varm för solceller, trots att dessa i realiteten inte kan ersätta någonting. säger sig vilja ha förnybart till 2030. Såvida vi inte tvångsstänger merparten av den svenska elintensiva industrin är det nog mer realistiskt att lösa världsfreden eller världssvälten till 2030 speciellt när man ser anslag för ändamålet där man skjuter till mindre än 300 miljoner mer än regeringen , trots att ett infriande av visionen skulle kosta tiotals miljarder . Är det seriös politik? Det kan ifrågasättas. Solceller och solvärme är en av mirakelkurer för att nå sina mål förnybart. är dock långt ifrån ensamt att vilja kasta bort medborgarnas pengar på en teknik som skapar mer problem än den löser. går väldigt långt och säger sig, förutom att ha visionen om förnybart, vilja ersätta en kärnkraftsreaktor med solkraft till 2020. Enligt motioner vill man ha solcellsel och solvärme till 2020. Eftersom varit så konkreta i sina visioner har det faktiskt gått att räkna på vad kalaset skulle kosta, vilket jag därför har gjort. I beräkningarna är det dock endast solceller inräknade. Solvärmen lämnar jag därhän. Investeringen skulle alltså egentligen bli mycket dyrare än vad jag nu kommer att redogöra för. Jag börjar med investeringsstödet. installerad solel skulle försiktigt räknat kosta i investeringskostnader. Om jag skulle använda de siffror som finns att tillgå i regeringens budget på området skulle kostnaden bli betydligt högre än de 120 miljarder jag nämnde. Jag har utgått från faktiska studier av en solcellsanläggning i . Om vi utgår från att staten även fortsättningsvis ska skjuta till av investeringskostnaderna skulle staten få en utgift på 54 miljarder, vilket är ungefär 8 miljarder . modell bygger på att medborgarna tillverkar sin egen el med de här solcellerna. Man kämpar hårt för att ska införa ett så kallat nettodebiteringssystem. Staten förlorar då skatteintäkter på varje producerad kilowattimme solel. Modest räknat skulle staten förlora . Om blir en realitet skulle staten alltså förlora ungefär 2,7 miljarder i uteblivna skatteintäkter. När det gäller elcertifikatssystemet har vid upprepade tillfälle talat om ambitionshöjningar. ligger certifikatpriserna på ganska låga nivåer, nämligen . Om vi använder för räkneexemplet skulle det kosta elkonsumenterna nära en miljard i påslag på elräkningen. Vi har dessutom alla effektspikar att ta hänsyn till. årlig produktion motsvarar en genomsnittseffekt på . I realiteten producerar solceller väldigt oregelbundet. Vid enskilda tillfällen skulle denna mängd solceller leverera ungefär tio gånger så mycket. Spikarna skulle inträffa på årets varmare dagar när vi använder minst el. kan effektbehovet i riket vara så lågt som . Att då under en eller mata in solel på nätet skulle bli enormt problematiskt. Att lösa detta problem skulle vara förknippat med svåra tekniska utmaningar och enorma summor pengar. Det handlar om i storleksordningen för att komma till rätta med problemet. Ett exempel på hur illa det kan gå är som har mycket solel. tvingas man dumpa överskottsel till sina grannländer när solen tittar fram. Detta har bland annat medfört att grannlandet överväger att installera brytare vid gränsen för att slippa överbelastningar på det egna nätet. har jag räknat upp ett antal poster för kostnader förknippade med solcellsambitioner om . Om jag för stunden håller mig kvar endast vid det investeringsstöd på ca 8 miljarder som krävs är det intressant att se vad i realiteten har avsatt i sin budget till ändamålet. Det saknas alltså 7,75 miljarder, och har därmed lyckats med bedriften att underfinansiera sin politik på detta område med . Är det seriös politik? Det kan ifrågasättas. Med några avslutande ord kan jag säga att jag internt i partiet har ifrågasatt huruvida man ens ska kasta bort 60 miljoner på solkraft, som regeringen gör i sin budget. Men man kan välja att se på det på olika sätt. Det kanske blir billigt i slutändan om man väljer att se detta som lärpengar. Det kanske är nödvändigt att vissa får se i praktiken att solceller är tämligen värdelösa i svenska förhållanden innan man fattar långtgående beslut om fantasifulla planeringsmål. I detta anförande instämde (SD). 233 (S) replik: Jag inledde debatten om miljöbudgeten med att uttrycka frustration och ilska över ord som är tomma på innehåll, och jag sade att jag vill se handling och att partier tar ansvar för tillståndet i miljön i den politik som man lägger fram. För oss socialdemokrater är den ideologiska basen och grundförutsättningen för en effektiv miljö- och klimatpolitik jämlikhet och solidaritet. Det betyder att i ett med en arbetslöshet på 7 ½ procent och uppåt och med klyftor som ökar måste miljö- och klimatpolitiken klara miljön, jobben och välfärden. Jag gav ett antal exempel på hur vi använder miljöbudgeten för att lyfta fram den helheten. Jag har två frågor till efter anförande. Kan du beskriva den sverigedemokratiska miljöpolitiken utifrån er ideologiska bas? Ni skriver i ert särskilda yttrande i detta betänkande att ni är ett socialkonservativt parti med nationalistisk grundsyn. Kan du beskriva miljöpolitiken utifrån er ideologiska bas? Inte med ett ord berörde det som vi hanterar under utgiftsområde 20 i miljöbudgeten. Kan du säga något om varför ni inte vill använda miljöbudgeten när vi ska ställa om samhället i en mer grön riktning? 234 (SD) replik: Det är ett falskt dilemma eller hur jag ska uttrycka det. Miljön, jobben och välfärden är inte något som hänger ihop. Det är begrepp som snarare står i konflikt med varandra. Jag vet att man från vänsterhåll inte riktigt vill göra den kopplingen, men de studier som jag har tagit del av där man har satsat på gröna jobb och investeringar visar att det försvinner jobb i andra sektorer i samhället. Man kanske faktiskt blir av med två jobb för varje nytt grönt jobb. Det finns en studie från som visar på det. Vår grundsyn är att vi ska lämna över vår jord, vårt land och vår hembygd i ett icke sämre skick än när vi tog emot den av våra förfäder. Som jag sade i mitt anförande menar jag att de politiker som verkade här före oss har fattat kloka beslut när det gäller energipolitiken när man valde att satsa på vattenkraft och kärnkraft. Det har tjänat oss väl. Det har tjänat miljön väl. Vi har ett stort försprång gentemot hela den övriga industrialiserade världen när det gäller utsläpp av växthusgaser till exempel. 235 (S) replik: Jag konstaterar att tycker att miljön, jobben och välfärden står i konflikt med varandra. Det är ett mycket konservativt besked. Det är också ett konservativt besked att väljer att lyfta fram de satsningar och investeringar som har gjorts på vattenkraft och kärnkraft, alltså något som ligger bakåt i tiden. Vi måste naturligtvis ta steg framåt i tiden. Vi måste formulera framtidens politik. Jag ser det som min uppgift som invald i riksdag. Vattenkraften är naturligtvis en viktig reglerkraft som ska spela en stor roll i det svenska energisystemet också . Vi socialdemokrater har tydliga besked när det gäller kärnkraften. Den finns här och , och den ska successivt fasas ut med hänsyn tagen till jobb och välfärd och i den takt vi kan ersätta den med förnybar energi och energieffektivisering. Inget av det berör utgiftsområde 20, så jag upprepar min fråga till . Vi socialdemokrater har lagt 1 mer än regeringen för att visa att miljö- och klimatpolitiken kan vara en viktig brygga till jobb och välfärd, och för att miljötillståndet behöver en aktiv och engagerad miljöpolitik. Jag vill gärna veta vad det är som gör att inte med ett ord berör utgiftsområde 20 som vi nu debatterar här och i riksdag. 236 (SD) replik: Det svider inte så hårt att bli kallad konservativ. Jag känner mig ganska konservativt lagd. Det var kanske en korrekt analys av läget. Det är onödigt att laga saker som inte är trasiga. Det är kanske lite grann av konservatismens kärna till och med. Har vi nu satsat på en i mitt tycke mycket bra balans mellan vår kärnkraft och vår vattenkraft ser jag inga skäl att ändra på det. Jag hade tänkt ta upp även den satsning som vi gör just i denna del. Det handlar om våra satsningar på . Vi avsätter 100 miljoner för sanering av bland annat avfall som har kastats i där för länge sedan. Vi får städa upp efter tidigare generationer. Men vi ökar detta successivt, och det är faktiskt 1 miljard avsatt för hela perioden för just detta. Det borde jag kanske ha tagit upp i mitt huvudanförande, men hann jag inte göra det eftersom jag inte tyckte att vi ska dra ut i onödan. 237 (V): som klimatförhandlingarna ägde rum i svepte tyfonen över ön på södra . Den kom att få helt förödande konsekvenser: hundratals döda människor och lika många saknade. Över 100 000 i fick sina hem förstörda och blev därmed hemlösa. Aldrig någonsin har en så stark vind svept över just detta område. Anförandet från chefshandlare , där han har svårt att hålla tårarna borta, innehöll kanske toppmötets viktigaste budskap. Han sade: Vi kan inte vänta inga fler ursäkter. Vi måste agera . Vad har då denna uppmaning med den här debatten att göra, debatten om utgiftsområde 20 i statsbudgeten ? Jo, det är i detta utgiftsområde som regeringen berättar vad ska göra för att minska utsläppen och förbättra för miljön. Frågan är om regeringen har lyssnat på budskapet från och andra utvecklingsländer om att vi måste agera . Nej, dess värre är det inte så. Med budgeten aviserar regeringen neddragningar på , från till 4,893 miljarder. Då ska man komma ihåg att även fjolårets budget var en nedskärningsbudget för miljön. Detta vill jag sätta i kontrast till förslag där vi lägger 2 utöver vad regeringen gör. Dessutom lägger vi på additionellt klimatbistånd . Det kan låta futtigt att prata om miljoner fram och tillbaka från utgiftsposter i den svenska budgeten som människor blir hemlösa i andra delar av världen på grund av klimatförändringarna. Men när de internationella klimatförhandlingarna kärvar är det desto viktigare att alla länder tar klimatansvar och kraftigt minskar sina utsläpp. Den målsättning om att sänka utsläppen till 2020 är i ljuset av detta långt ifrån tillräckligt. I det svenska målet inbegrips dessutom uppköp av osäkra utsläppskrediter i andra länder motsvarande , det vill säga av det svenska klimatmålet. Vi i lägger därför här och fram konkreta förslag på hur svensk klimatpolitik ska kunna förbättras. Vi föreslår ökade ambitioner. Vi föreslår att utsläppen minskas med till 2020 i den icke handlande sektorn jämfört med . Vi vill att allt ska göras på hemmaplan i . Vi kommer också att verka för att EU minskar sina utsläpp med till 2020. Vi menar att det är samhällsekonomiskt lönsamt att gå före i en nödvändig omställning av våra ekonomier till lägre utsläpp. Med högre klimatmål följer investeringar i till exempel förnybar energi, innovationer och hållbara transportsystem. Med ökade investeringar i detta skapas också många nya gröna jobb. när ekonomin i många europeiska länder står och stampar borde ett skärpt klimatmål och gröna investeringar vara prioriterat. Tyvärr är det inte så med regeringens budget. Vi i vill också skapa möjligheter för ett helt nytt samarbete med utvecklingsländerna med hjälp av ett nytt separat klimatbistånd på utöver regeringens anslag. Detta är nya additionella medel för de kommande tre åren. Vi föreslår också det som torde vara den största investeringsfonden någonsin för klimatet, som vi kallar för Klimatprogrammet. Det är 1 miljard i statliga medel för att kanalisera klimatomställningar i våra kommuner, landsting och företag. Vi höjer också koldioxidskatten, vilket är det träffsäkraste sättet att få ned våra utsläpp och generera nytt kapital till klimatarbetet. Vi lägger fram konkreta förslag för hur varje sektor ska ta sitt klimatansvar, alltifrån en skatt på inrikesflyget, ny definition för miljöbilar och till ökat stöd för konsumtion av vegetarisk mat. Vi föreslår också inrättandet av en separat klimatminister och ett separat klimatdepartement. Med våra förslag gör vi vad vi kan för att ska bli ett land som tar klimatansvar, som lever upp till det vi har lovat andra länder, nämligen att kraftigt minska våra utsläpp och hjälpa utvecklingsländerna. Låt mig understryka: Det är våra utsläpp som drabbar människorna i syd. Utsläppen leder till en havsnivåhöjning i vissa områden, torka i andra samt plötsliga och extrema väder på många platser. Det handlar om bönderna i som kan odla sin mark eftersom öknen breder ut sig. Det handlar om människorna i som blir hemlösa på grund av översvämningar eller invånarna på öar som och som berövas sina hem som en följd av ett stigande hav. Det handlar om människorna i södra som dör av extrema väder som tyfonen var ett exempel på. har ett rykte om att vara föregångare i frågor som rör miljö och mänskliga rättigheter. Det går inte längre att leva på gamla lagrar. Det är därför dags för ett omtag i svensk klimatpolitik. Det är fullt möjligt att minska våra utsläpp i den utsträckning som den senaste klimatforskningen kräver. Men då kan vi inte vänta på andra. Vi måste gå före. Vi måste ta ansvar. Som klimatförhandlare sade inför hela klimatmötet i när han avslutade sitt anförande: Om inte vi, vem? Om inte , när? Om inte här, var? Det är oss han talar till. 238 (M): Det är trevligt med med miljö- och jordbruksutskottet. Vi har två viktiga debatter . är det debatten om allmän miljö- och naturvård. Därefter ska vi debattera de viktiga areella näringarna. Det är två debatter och två utgiftsområden som har starka kopplingar till varandra. Det övergripande målet för miljöpolitiken är att till nästa generation kunna lämna över ett samhälle där de stora miljöutmaningarna är lösta, och det utan att öka miljö- och hälsoproblemen utanför gränser. För att nå detta mål måste vi bedriva en ambitiös miljöpolitik i , i EU och i internationella sammanhang, och vi måste investera för framtiden. Investera för framtiden är passande nog titeln på Alliansens sjunde raka gemensamma budgetproposition. kan, tack vare Alliansens ansvarsfulla ekonomiska politik, investera för framtiden när andra länder får låna för att kunna betala räntan på sina allt större statsskulder. Alliansen gör historiska satsningar på bland annat infrastruktur och på forskning och innovation. Det är investeringar som är viktiga och centrala för att stärka svensk konkurrenskraft men som också är viktiga för att klara den nödvändiga omställningen till ett mer hållbart samhälle. Mot Alliansens politik står en även djupt splittrad opposition. är och har länge varit ett föregångsland inom energi-, klimat- och miljöfrågor. Det ska vi fortsatt vara. Vi har redan visat att det är möjligt att kraftigt minska våra utsläpp och ha en god ekonomisk tillväxt. har utsläpp av växthusgaser minskat , som vår tillväxt har ökat med . Vi har långt kvar till att nå vårt mål , och därför måste vi göra mer. Därför stärker vi satsningen på energiforskning. Därför ger vi stöd till förnybara energikällor. Därför genomför vi en rad skatteförändringar i syfte att med hjälp av ekonomiska styrmedel fortsatt minska våra utsläpp och påskynda en teknisk utveckling. Grunden i en effektiv klimatpolitik är breda och teknikneutrala ekonomiska styrmedel som sätter pris på utsläpp. Förorenaren ska betala. Därför är det bra att har världens högsta koldioxidskatt. Därför är det bra att flyget nu äntligen kommer under vingarna på EU:s utsläppshandelssystem. Därför är arbetet med att fasa ut olika branschers nedsättningar och undantag från energi- och koldioxidbeskattning viktigt. I detta arbete är det dock väsentligt att säkerställa att beskattningen leder till sjunkande utsläpp och inte bara flyttade utsläpp. För vi en politik som driver industri, produktion, tillverkning och jordbruk ur blir vi alla förlorare, såväl miljön och klimatet som som nation. har EU:s mest klimateffektiva ekonomi. Detta innebär på intet sätt att vi ska slå oss för bröstet, utan det innebär att vi måste vara smarta när vi fortsatt utformar våra miljö- och klimatskatter och att vi fortsatt måste vara pådrivande för att fler länder ska anamma principen om att förorenaren ska betala. Det långsiktiga målet måste självfallet vara att nå globala överenskommelser om minskade utsläpp och hitta mekanismer som sätter ett pris på utsläpp oavsett var i världen de sker. Vid de avslutade klimatförhandlingarna i fattades glädjande nog beslut om en andra åtagandeperiod under Kyotoprotokollet. Avtalet omfattar tyvärr av världens samlade utsläpp, vilket understryker betydelsen av att fortsatt verka för en global överenskommelse som gör det möjligt att minska utsläppen i en sådan omfattning och i en sådan takt att vi kan hålla oss under det uppsatta tvågraderstaket. Parallellt med detta arbete tas många kompletterande initiativ för att hejda den globala uppvärmningen. Ett sådant är det av initierade partnerskapsavtalet för att minska utsläppen av kortlivade klimatpåverkande ämnen, såsom sot och metan. Partnerskapet har snabbt vuxit till att omfatta såväl en lång rad enskilda länder som och . Att minska utsläppen av kortlivade klimatpåverkande ämnen är nödvändigt för att vi ska klara tvågradersmålet, och det ger dessutom goda hälsoeffekter. Vidare är det viktigt att operationalisera den gröna klimatfond som det beslutades om vid klimattoppmötet i . I uppbyggandet av fonden fokuserar på att säkerställa att fonden blir effektiv och att den får en struktur och funktion som är ändamålsenlig. Fonden är oerhört viktig för att ge stöd till klimatåtgärder i . Då måste transparens och effektivitet uppnås. åter till vad vi gör på hemmaplan för att minska våra utsläpp och anpassa oss till ett förändrat klimat. Av klimatutsläpp kommer uppemot en tredjedel från våra inrikestransporter. Att snabbt ställa om vår fordonsflotta och minska transportsektorns klimatpåverkan är därför angeläget. Mot bakgrund av detta har Alliansen bland annat ökat anslagen till järnvägen, höjt koldioxidskatten och energiskatten på diesel, gett skattebefrielser för miljöbilar och skapat en mer miljöstyrande fordonsbeskattning. För att vi ska nå Alliansens vision om en fossiloberoende fordonsflotta behöver vi ta ytterligare steg. I detta arbete är satsningarna på fordonsforskning och andra generationens biodrivmedel viktiga, liksom det nationella demonstrationsprogrammet för elbilar och laddhybrider. Supermiljöbilspremien hoppas vi kommer att påskynda introduktionen av ny teknik. Men det viktigaste styrmedlet är trots allt vår koldioxidskatt. Vidare har regeringen tillsatt en särskild utredare som ska återkomma med åtgärder för att minska transportsektorns utsläpp. överlämnade sitt underlag för en svensk färdplan för att nå visionen om ett utan nettoutsläpp .