prot · GZ09120 · 2012-05-30 00:00:00 — Många energieffektiviseringsåtgärder är redan lönsamma men genomförs inte , både på grund av okunskap och bristande intresse hos husägare. Ett sätt att väcka intresse och sprida kunskap om potentialen i energieffektivisering är att man kopplar ett ekonomiskt incitament, en morot, till att genomföra åtgärdsförslagen i energideklarationen. PFE-programmet för energieffektivisering inom industrin visar att en ekonomisk morot, i detta fall en marginellt nedsatt skatt, lösgjorde en stor potential i energieffektivisering. Det gynnade både de enskilda företagen och samhället i stort. föreslår därför att regeringen ska låta utreda hur husägare genom ett ekonomiskt incitament kan motiveras att genomföra åtgärder i energideklarationen. Regeringens tveksamhet till att stärka energideklarationen bör ses mot bakgrund av att regeringen agerat motståndare till energieffektivisering generellt. En genomsnittlig svensk använder dubbelt så mycket el som en genomsnittlig dansk, tysk eller engelsman. Det gör oss dubbelt så sårbara vid höga elpriser, och det ger oss också sämre förutsättningar i den globala konkurrensen. En av förklaringarna till vår höga energianvändning i är att det fortfarande finns många fastigheter som värms upp med direktverkande el. Just nu pågår striden om EU:s energisparkrav. Bakgrunden är att EU:s mål om 20 procents minskad energianvändning inte bedöms uppnås. förslår flera konkreta åtgärder, men regeringen agerar bromskloss och har sagt nej till samtliga åtgärder utan att presentera några egna. När man nu ser över energideklarationerna blir resultatet med regeringens förslag därför en fortsatt ganska tandlös energideklaration. Det är dags att både hushåll och företag ges hjälp och verktyg att använda energin smartare. Det är en vinst både för den enskilde och för samhället i stort. I enlighet med det branschen själv föreslår lägger fram ett förslag om att energideklarationen stärks med krav på åtgärdsförslag och en ekonomisk morot för genomförande. Jag yrkar bifall till reservationen. 41 (M): I detta ärende debatterar vi de ändringar i lagen om energideklaration för byggnader som regeringen föreslår. Ändringarna är en följd av att EU-direktivet om byggnaders energiprestanda har omarbetats och även av att det har funnits ett bredare behov av att se över hur systemet med energideklarationer fungerar. Det har funnits behov av att se hur systemet kan utvecklas och förbättras även i sådana avseenden som inte följer av ändringar i direktivet. Jag ska kort nämna vad regeringens förslag i huvudsak innebär. Det innebär att det införs krav på att energideklaration ska visas upp för den som vill köpa eller hyra en byggnad och att en energideklaration ska lämnas över till en ny ägare eller nyttjanderättshavare vid försäljning eller uthyrning. Om det finns en energideklaration ska uppgift om en energiprestanda anges vid annonsering om försäljning och uthyrning. Det ska alltid finnas en energideklaration för en byggnad där en total användbar golvarea i byggnaden ofta besöks av allmänheten. Detta tröskelvärde sänks enligt förslaget . En utredning av alternativa energisystem ska göras för nya byggnader, oavsett byggnadens storlek. Ett generellt krav införs om att besiktning ska ske på plats när en byggnad energideklareras. Slutligen kan nämnas att tillsynen flyttas från kommunerna till den eller de myndigheter som regeringen bestämmer. Tillsynen ska gälla såväl att energideklarationer upprättas som att deklarationerna anslås, visas, överlämnas och annonseras i enlighet med lagen. I det här ärendet finns det, som har framgått, en motion från som också har följts upp med en reservation. Jag ska nu beröra de två förslag som finns i den aktuella motionen och reservationen. Innan jag går vidare ska jag påpeka att i sin motion har framhållit att man ser positivt på flera förslag i propositionen. Det ena förslaget från är att man ska ha ett mål för de åtgärdsförslag som ska lämnas i en energideklaration. Detta är preciserat till att varje enskild energianvändning ska halveras. Det andra förslaget är att man ska utreda hur en så kallad ekonomisk motivation kan införas för den som genomför de åtgärder som föreslås i en energideklaration. När det gäller de båda förslagen kan jag nämna följande när det gäller vad en energideklaration ska innehålla: I den nu gällande lagen om energideklarationer föreskrivs att det för byggnader ska anges i energideklarationen om en energiprestanda kan förbättras med beaktande av en god inomhusmiljö och att det, om så är fallet, ska lämnas rekommendationer om kostnadseffektiva åtgärder för att förbättra byggnadens energiprestanda. I det omarbetade direktivet fastslås vilka uppgifter som måste finnas i en energideklaration. Den ska innehålla uppgifter om byggnadens energiprestanda och referensvärden. Den ska också innehålla rekommendationer om hur energiprestanda för en byggnad kan förbättras kostnadsoptimalt eller kostnadseffektivt såvida det inte saknas en rimlig förbättringspotential i jämförelse med de gällande kraven på energiprestanda. Flera av de förslag till förändringar som regeringen tar upp i propositionen är av betydelse för de rekommendationer om energieffektiviserande åtgärder som ska lämnas. Enligt nuvarande regler ska besiktning av byggnader ske i samband med upprättande av energideklaration om detta är nödvändigt för att rekommendationer ska kunna lämnas. Det är den energiexpert som upprättar energideklarationen som avgör om besiktning krävs för energideklarationen i det enskilda fallet. Det befintliga regelverket för besiktning har kritiserats för otydlighet. har vid en analys kommit fram till att besiktning sker regelmässigt i ett stort antal fall . Av rapporten framgår också att energiexperter som säger sig avstå från besiktning i vissa fall motiverar detta med att det rör sig om nya byggnader eller byggnader som redan har goda energiprestanda och där rekommendationer inte behöver lämnas. Ett förtydligande i lagen blir nu att huvudregeln ska vara att besiktning ska genomföras innan en energideklaration upprättas, och när en besiktning utförs ska den ske på plats. Anledningen till detta är att det inte går att bortse från betydelsen av en besiktning när åtgärder för energieffektivisering ska anges i energideklarationen. Detta är särskilt betydelsefullt för kvaliteten på de föreslagna åtgärderna. Ett generellt krav på besiktning skapar också förutsättningar för att energideklarationerna i flera fall än tidigare kommer att innehålla rekommendationer om energieffektiviserande åtgärder. I lagen om energideklaration för byggnader används uttrycket kostnadseffektiv. Det anges att rekommendationer om kostnadseffektiva åtgärder för att förbättra byggnadens energiprestanda ska lämnas i en energideklaration. Uttrycket kostnadseffektiv fungerar enligt vissa aktörers uppfattning som en hämsko på lämnandet av förslag till energieffektivisering. Frågan om tolkningen av uttrycket kostnadseffektivitet har därför utretts av . Utredningen har visat att kostnadseffektivitet åtminstone indirekt tenderar att tolkas som lönsamhet och att detta tycks leda till att företag som gör energideklarationer blir försiktiga när de lämnar rekommendationer eftersom de vill undvika risken att behöva stå till svars för förslag som vid närmare beräkningar visar sig vara olönsamma. Det är viktigt att påpeka att energideklarationens funktion inte är att utgöra en fullständig energianalys. Därför är det oundvikligt att den bedömning av kostnadseffektivitet som görs för lämnade rekommendationer inte kommer att kunna avse en mer exakt beräknad lönsamhet. Problemet med begreppet kostnadseffektivitet har lett till att uttrycket byts ut mot tekniskt möjlig och ekonomiskt rimlig som är ett mer samlat uttryck som dessutom är vedertaget i befintlig bygglagstiftning. Det är också motiverat att använda det uttrycket även för kostnadseffektiva rekommendationer. Ett förtydligande av uttryckets innebörd kan göras i en förordning eller kanske ännu hellre i föreskrifter och allmänna råd. Även om bedömningen av åtgärders ekonomiska rimlighet regelmässigt kommer att innehålla ett mått av skattning är det av stor vikt att rekommendationerna håller så god kvalitet som möjligt. Kvalitetsaspekten innebär bland annat att rekommendationerna måste beakta de tekniska och ekonomiska förutsättningar som gäller för byggnaden som helhet även aspekter som inte är direkt förknippade med energianvändningen eftersom val av tekniska lösningar i ett avseende normalt sett kan påverka byggnadens funktionalitet i övrigt. För att säkerställa att det inte lämnas irrelevanta eller destruktiva rekommendationer finns kraven i den nuvarande lagen på att rekommendationerna ska vara förenliga med en god inomhusmiljö och andra tekniska egenskapskrav på byggnader. Ett sätt att ytterligare främja relevanta rekommendationer är att se över på vilka sätt man kan främja god kompetens hos såväl företag som enskilda experter som upprättar energideklarationer. I regeringens proposition behandlas därför också vissa frågor om experternas kompetens och oberoende med bäring på energideklarationernas kvalitet när det gäller rekommendationer om åtgärder. Arbetet i den delen kommer att fortsätta, och regeringen redogör i propositionen för den inriktning det fortsatta arbetet bör ha. Sammantaget saknas det anledning att nu ta ställning till kompletteringar och förändringar med den inriktning som förslag anger. Tillräckliga erfarenheter bör i stället vinnas av de effekter energideklarationerna får innan ytterligare överväganden görs. Det finns i detta sammanhang också skäl att uppmärksamma regeringens skrivelse Vägen till nära-nollenergibyggnader. I den skrivelsen behandlas det svenska arbetet med att utarbeta en handlingsplan för nära-nollenergibyggnader. Handlingsplanen gäller i första hand energiåtgärder i nya byggnader, men även vissa frågor om åtgärder i befintliga byggnader berörs. Handlingsplanen kommer att debatteras i kammaren . Jag yrkar bifall till civilutskottets förslag till riksdagsbeslut vilket innebär att reservationen ska avslås. 42 (FP): Jag yrkar bifall till förslaget i betänkandet och avslag på reservationen. Jag instämmer i anförande. Vi har fått en heltäckande beskrivning av förslaget, så jag ska inte upprepa det. Betänkandet bygger på propositionen Vägen till mer effektiva energideklarationer. Det innehåller i huvudsak en del ändringar som ska göras utifrån ett ändrat EU-direktiv. Det som jag framför allt vill framhålla är att det också har funnits andra skäl till att effektivisera systemet med energideklarationer. Redan i den riksdagsdebatt vi hade om energideklarationer, gällande den lag som sedan trädde i kraft , föreslog vi från sida en lag som skulle ha mer fokus på energieffektivisering och mindre på byråkrati. Det skulle inte vara mer byråkrati än absolut nödvändigt för den enskilde fastighetsägaren. Det är nu historia, men vi anser att det hela blev väldigt byråkratiserat. En lag är naturligtvis inget självändamål. Som sade har det blivit en kostsam pappersprodukt och därmed i många stycken ett självändamål, även om det förstås inte är hela sanningen. Det är skyldighet att följa upp sin lagstiftning och eventuellt ändra lagen om syftet inte uppfylls. När vi tittar på lagen om energideklarationer och vad sade i sin rapport är redan titeln på rapporten en sammanfattning av vad man kom fram till: Energideklarationer få råd för pengarna. Det som lyftes fram var att ungefär hälften av energideklarationerna hade en rekommendation över huvud taget. Den andra hälften saknade rekommendationer. Syftet var ju att understödja fastighetsägarna med rekommendationer. I rapporten konstateras också att vi i hade ett jämförelsevis krångligt system för att säkerställa energiexperternas oberoende och kompetens samt att det fanns otydligheter kring besiktningar, vilket också tog upp. Även har utvärderat energideklarationerna, då främst ur fastighetsägarnas perspektiv. Det är nog så viktigt i sammanhanget, för det är trots allt fastighetsägarna som ska vidta åtgärder, betala för dem och ta hem vinsten. För att det inte ska råda några tveksamheter om ställning vill jag säga att vi i grunden är positiva till energideklarationer och kan se dem som ett verktyg. Det gäller bara att se till att det blir effektivt. Att effektivisera energianvändningen kan vi nog vara ense om är viktigt att göra. Den koppling som finns i lagstiftningen, att främja god inomhusmiljö, är också viktig i sammanhanget. Man måste alltså ta hänsyn till båda sidor av myntet. När vi ser på de aktuella förslagen och bedömningarna är de tydliga steg i rätt riktning. Det är viktigt att även här se det ur den enskilde fastighetsägarens perspektiv. Förtydliganden vad gäller krav på besiktning på plats och innebörden av begreppet kostnadseffektivt kommer att bidra till en bättre kvalitet på energideklarationerna. När det gällde energiexperterna blev det en väldigt tillkrånglad situation beträffande hur man skulle definiera en oberoende expert, liksom ackrediteringen av företagen, som blivit alltför konkurrenshämmande. Det är en ganska stor procedur att få ett företag ackrediterat. Från de små orternas och glesbygdens synpunkt var det därför inte bra. Att man nu siktar på att införa krav på personcertifiering kommer dock att bidra till både ökad konkurrens och höjd kvalitet på energideklarationerna och naturligtvis innebära en förenkling för fastighetsägarna eftersom etableringströskeln blir mycket lägre. Allt detta sammantaget kommer att gynna konsumenten, och det är ju trots allt konsumenten som till syvende och sist måste ta ställning till råden i energideklarationerna samt vidta åtgärder. Det finns en motion, och även en reservation, från som behandlas i betänkandet. Jag kan nöja mig med att helt kort instämma i utskottets ställningstagande, det vill säga att vi ska skaffa oss erfarenheter av vad denna regeländring leder till innan vi för in ytterligare ställningstaganden. Det är nog så behjärtansvärt att kunna halvera energiåtgången i byggnaderna, och jag tror att fastighetsägarna själva har väldiga incitament att göra det utifrån de åtgärder som är möjliga att vidta. Vi får när allt kommer omkring se energideklarationen som en översikt av vad som är möjligt att göra. Sedan får man göra ytterligare analyser av i vilken prioriterad ordning saker och ting ska göras. Det finns stora ekonomiska drivkrafter och incitament för den enskilde fastighetsägaren att spara energi. Energi är definitivt inte någon billig vara. 43 (KD): Vi har att debattera civilutskottets betänkande nr 26 om energideklarationer. Det baseras på ett EU-direktiv som förtydligar och förbättrar den viktiga delen. Att få en effektiv analys av sin byggnad är viktigt för fastighetsägaren så att han eller hon kan vidta de åtgärder som behövs. är det inte ett fullständigt medel för att gå igenom hela byggnaden och kan kanske inte heller ligga till grund för det som motionären kräver. Det mesta har sagts om motionen, och jag ska därför helt kort bara säga att det som motionären kräver är att sänka rakt av. Det här är inte det medel vi ska använda oss av för att uppfylla det målet. Att få in en energideklaration som standard är ett viktigt sätt att skapa medvetande hos fastighetsägarna, att få upp ögonen för vad som kan göras. Det kräver att besiktningsmannen inte bara är ackrediterad utan också har möjlighet att göra fullgoda analyser. Regeländringen, att besiktning ska ske på plats, är då en viktig åtgärd. är det viktigt att vi centraliserar detta, lyfter bort det från kommunerna och för över det till en central myndighet så att vi får en enhetlig bedömning. Just den enhetliga bedömningen gör att vi kan utvärdera effekterna . Om man skulle göra en 50-procentig reducering måste det i så fall göras ur teknisk, ekonomisk, miljömässig och framför allt inomhusmiljömässig synpunkt. Det skulle kräva en betydligt djupare analys som varje fastighetsägare då blev ålagd, och kostnaderna skulle bli betydligt högre. Om vi tittar lite grann på betänkandet och vägen till nollenergibyggnader ser vi att de tankarna finns. Det är en successiv process som vi måste genomgå. Det viktiga, fru talman, är att vi får upp medvetenheten om det. Till skillnad från motionären tror jag inte att det behövs någon morot. Det finns ett ekonomiskt incitament i deklarationerna som på ett fullgott sätt gör den kloke fastighetsägaren medveten om vad han eller hon kan göra. Jag yrkar bifall till civilutskottets förslag i betänkande nr 26 och avslag på motionen. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under 19 §.) 16 § Frågor om ledighet och anställningsformer Föredrogs arbetsmarknadsutskottets betänkande 2011/12:AU13 Frågor om ledighet och anställningsformer. 44 (S): ska vi debattera arbetsrätt och arbetsmarknadsutskottets betänkande AU13. I betänkandet behandlas 42 motionsyrkanden om ledighet och arbetstidsfrågor samt om tidsbegränsade anställningsformer. Jag yrkar bifall till Socialdemokraternas reservation nr 2 om övergång till tillsvidareanställning efter rullande visstidsanställningar. Jag tänkte börja med att tala om vårt förslag att begränsa möjligheterna att stapla visstidsanställningar på varandra, att rulla visstidsanställningar tills man, , ges möjlighet att bli tillsvidareanställd. anförde i en så kallad formell underrättelse till att regleringen av tidsbegränsade anställningar i LAS innebär att kravet att förhindra missbruk av visstidsanställningar som följer på varandra enligt klausul 5 i visstidsdirektivet inte har uppfyllts. lades en promemoria på regeringens bord. Där framgick att om provanställningar och visstidsanställningar kombineras på ett sätt som utgör missbruk ska arbetstagare kunna få domstols förklaring att avtalet ska gälla tills vidare. Dess värre bereds frågan, som det så vackert heter, fortfarande av regeringen. Ingen proposition har lämnats till för beslut. halkar efter när det gäller anställningstrygghet, och risken för missbruk ökar. Vi vill i vår kommittémotion A335 att det införs en begränsningsregel för hur länge rullande visstidsanställningar kan fortgå, vilket vi också tar upp i vår reservation till betänkandet. Vi föreslår att anställningar i form av allmän visstidsanställning, provanställning och vikariat av 24 månader ska övergå till tillsvidareanställningar. I en utredning som publicerats av LO, , Anställningsformer , framgår att anställningsformer i allra högsta grad är en klassfråga. av andelen arbetare var anställda i tidsbegränsade anställningar. I tjänstemannaförbunden var andelen . av främst kvinnorna i arbetaryrken har tidsbegränsade anställningar. Dessutom visar utredningen tydligt att organisationsgraden bland dem med tidsbegränsad anställning är lägre, vilket borde vara tvärtom. Det är de som behöver den största hjälpen från de fackliga organisationerna. Otrygga anställningsformer är såväl en klassfråga som en jämställdhetsfråga. Jag vill peka på några exempel som utgör bekymmer vid en visstidsanställning där man inte vet från den ena månaden till den andra om man får fortsätta på sitt arbete. Ett sådant exempel är naturligtvis svårigheten att få lån. pekar många kreditgivare på att man ska ha en tillsvidareanställning för att de ska bevilja ett lån vid bil- eller husköp. Det andra exemplet är hela den sociala statusen när det gäller tryggheten i anställningen. För ungdomar är det ännu mer bekymmersamt. av ungdomarna i åldern 1624 har tidsbegränsade anställningar. Jag övergår nu till reservation 5 om semesterlagen. beslutade en riksdagsmajoritet om ändringar i semesterlagen, som innebär att långtidssjukskrivna drabbas. Inte nog med att de är sjuka, de drabbas också av försämrade villkor för semesterersättning. Beslutet innebar att den som är eller har varit långtidssjuk inte längre på samma sätt har rätt till semesterlön under insjuknandeåret och de därpå två följande åren eftersom det sista ersättningsåret i beräkningen har tagits bort. En långtidssjukskriven riskerar att förlora , och en arbetsskadad riskerar att förlora ända . Beslutet innebär att en grupp som redan har det ekonomiskt tungt får det ännu besvärligare med denna lagändring. Dessutom bryter detta tydligt mot internationella överenskommelser antagna av , som innebär att arbetsskadade ska ha en 100-procentig ersättning för sin inkomstförlust. Vi föreslår därför att regeringen ser över semesterlagen så att den som har varit sjuk inte drabbas. Vår reservation nr 7 i betänkandet gäller dispens för extra övertid med mera. De ändringar som beslutade om med anledning av regeringens proposition riktar sig främst till företag som inte omfattas av kollektivavtal. Lagen har på stora delar av arbetsmarknaden helt eller delvis avtalats bort i kollektivavtal. Kravet på dispens från för uttag av mer än 200 timmars övertid, mertid eller nödfallsövertid avskaffades, trots att det är välkänt att övertidsarbete medför hälsorisker. Mot detta protesterade vi socialdemokrater och reserverade oss. Vi befarar att allmän övertid och extra övertid kommer att blandas samman och att det totala övertidsuttaget kommer att öka. I praktiken blir det ett allmänt tak per arbetstagare och kalenderår. Vi anser i vår reservation att tidigare begränsningsregler bör återinföras. TCO har tagit fram en bra rapport som lades fram , Jobba över gratis. Rapporten visar tydligt att övertidsuttaget ökat 2011. Det var innan lagstiftningen ändrades. Det har inte mätts något därefter, vad jag vet, eller har åtminstone inte redovisats på det sättet. Framför allt ökar övertiden inom tjänstemannagrupperna i den delen. Det här är naturligtvis ett bekymmer, inte minst för att vi har en arbetsmarknad där vi vill få in fler, inte färre. Jag tänkte något kort nämna vår reservation 10, Rätt till heltid. I reservation 10 konstaterar vi att arbetet med att erbjuda heltidsanställningar går trögt på den svenska arbetsmarknaden. Ca 200 000 personer bedöms vara ofrivilligt deltidsanställda. Det är främst kvinnor inom LO-kollektivet, vilket också medför att detta är en klassfråga såväl som en jämställdhetsfråga. Frågan är väl beskriven i arbetsmarknadsutskottets betänkande, inte minst i vår reservation där det framgår vad vi tycker om de delarna. Vi är tydliga med att det här är en fråga för parterna att lösa. I sista undantagsfall, om inte parterna löser problemet, är vi beredda att införa en lagstiftning. Det har gått i arbetet med rätt till heltid. Det går trögt . Vi som företräder offentliga arbetsgivare i våra roller som politiker i våra hemkommuner eller landsting måste vara ännu mer aktiva så att fler som så önskar ges möjlighet till att jobba heltid. Där har vi ett grannlaga arbete, och jag är besviken på regeringen som inte kommer längre fram i frågan. Jag vill passa på att nämna en annan sak som i allra högsta grad också handlar om arbetsrätt, nämligen lagen om anställningsskydd. Det har varit en debatt , och även , om försämringar av LAS vad gäller ungdomar. LAS ska underlätta för unga att komma in på arbetsmarknaden och underlätta för företagare. Om det blev möjligt att försämra turordningsrätt och andra delar för unga skulle det öppna för fler anställningar. TCO presenterade en rapport som granskade denna fråga. Rapporten pekar på att färre än 2 ½ procent av de ungdomar som har blivit arbetslösa efter en driftsinskränkning på ett företag, situationer där turordningsregler kan ha använts, har blivit arbetslösa på grund av lagen om anställningsskydd. Det är alltså få ungdomar som har blivit arbetslösa på grund av driftsinskränkningar som inte hittar nya jobb. Lagen om anställningsskydd lämnar stort utrymme för att arbetsgivare ska kunna behålla kompetens i företag och organisation om de hittar en bra förhandlingslösning. kan vi få för oss i debatten att det svenska anställningsskyddet är starkt. Men om vi jämför med andra västliga industriländer är det svenska anställningsskyddet inte alls särskilt starkt.