prot · GZ0969 · 2012-02-14 00:00:00 — Av dem var det bara en som hade en pågående behandling, och hon var . Hon skulle alltså inte ha någon sjukförsäkring. De andra tio hade inte någon pågående behandling. Det var inte ens tumörsjukdomen som var den primära diagnosen, utan de hade andra diagnoser för vilka de önskade sjukskrivning. Det finns inga belägg för att det undantag från cancer som finns för att vara sjukskriven över huvud taget har inneburit att en enda människa har hamnat i en oförsäkrad situation. Jag vill inte att debatten ska handla om den här typen av desinformation längre. Jag vill påstå, fru talman, att den närmar sig en avsiktlig lögn. 31 (S): Jag kan hålla med om att det var ännu värre förut, men då var det också ett läkaruppror. Jag antar att Finn inte deltog i det. Det var faktiskt ett läkaruppror där läkarna var upprörda över hur patienterna behandlades. Konkret handlade det till exempel om att många cancersjuka jobbade halvtid eftersom de inte orkade jobba mer, men de ville ändå jobba halvtid. Det var inga problem för just den här gruppen. Arbetsgivaren var överens med patienten om att det var en bra balans. Men det visade sig att dessa människor skulle jobba heltid. Det var en av anledningarna till att det blev ett läkaruppror. Jag kan hålla med om att reglerna har mildrats. Vad jag vet finns det inte längre döende patienter, det vill säga människor som ligger på sin dödsbädd, som inte får vara sjukskrivna. Jag har träffat handläggare på , och jag har också pratat med sjuka människor som berättar att om man genomgår en behandling för cancer kan man vara sjukskriven . När behandlingen sedan är genomgången ska man stå till arbetsmarknadens förfogande, men man vet ju inte hur länge man har kvar att leva. Det vet ingen, och man mår kanske fruktansvärt dåligt både fysiskt och psykiskt. Sedan är varje fall unikt, men det finns skräckexempel på hur illa människor har blivit behandlade. Det är därför det har varit läkaruppror. Det har till och med varit två läkaruppror. Låt mig gå tillbaka till huvudfrågan. Leder verkligen denna politik till resultat? Nej, det gör den inte. Den gör bara att sjuka och arbetslösa misshandlas. Visst fanns det fall tidigare där enstaka människor inte skulle vara sjukskrivna, men det kan man inte ta till intäkt för att misshandla en så stor grupp människor som de facto är sjuka . Deras läkare är helt förtvivlade över detta. Jag tycker att det är en omänsklig politik, och framför allt leder den inte till fler jobb. 32 Finansminister (M): talar om en piska som har vinit över . Den stora förändringen som har skett i svensk ekonomi är att vi har genomfört jobbskatteavdraget. Det är alltså en sänkt skatt där huvuddelen av effekten när det gäller marginal- och tröskeleffekter ligger på låginkomsttagare. Den största sysselsättningseffekten ligger på dem som inte varit på arbetsmarknaden och på dem som jobbat halvtid. Det är en piska. Ur det perspektivet förstår man att en höjd skatt är en morot och att det därför är det som är kärnan i Socialdemokraternas politik eftersom sänkt skatt alltid är någonting dåligt. Låt oss titta på resultatet av den ekonomiska politik vi har bedrivit. Den är alltså totalt misslyckad. Det finns inte uttryck för några nyanser, utan den är totalt misslyckad enligt . Vi har ett utanförskap där vi, trots den svåraste ekonomiska krisen sedan depressionen, ser en kontinuerlig nedgång. Det är nu som är beroende av olika transfereringssystem, det mått som och den socialdemokratiska regeringen lade fast som mål när det talades om full sysselsättning. stiger sysselsättningen enligt SCB:s statistik för privat sektor , och den privata sektorn har inte uppvisat sysselsättningsökningar . Trots den svåraste ekonomiska krisen sedan depressionen har vi en socialbidragsnivå som ligger på . Det är lägre än de vi toppade på under det socialdemokratiska styret. Vi har en långtidsarbetslöshet som är den lägsta i som andel av arbetskraften. Det här är ett totalt misslyckande. Man undrar verkligen vilken värld lever i. Han kan inte se några nyanser, han kan inte se att det har varit en kris och han kan inte se att andra länder har drabbats på ett sätt som gör att framstår som ett av dem som klarat sig väl undan. Men jag välkomnar att och gör detta till huvudstriden i svensk ekonomi. Hur hög skatt ska vi ha på arbete? Ska det finnas några gränser? Hur hög a-kassa ska det vara? Finns det inga risker med att i evig tid höja ersättningen så att man utan drivkrafter kan stå utanför arbetsmarknaden? Ska vi återgå till att förtidspensionera bort människor? Det var ju så Socialdemokraterna hanterade situationen. Man förtidspensionerade avsiktligt bort människor från arbetsmarknaden. Är det den politiken vi ska återgå till? Låt oss återigen konstatera vad resultatet av Socialdemokraternas politik var. Vi har haft ökade skillnader i . Gini-koefficienten har gått upp. av den ökningen låg under de socialdemokratiska åren. Om det är så lätt att korrigera det här, om det är så medvetet när skillnaderna ökar , varför gjordes då ingenting under det långa socialdemokratiska maktinnehavet? Varför gjordes ingenting om det är så enkelt att det är ett uttryck för vår brutaliserade människosyn att vi har haft en viss ökning av klyftorna under våra år som av den brutaliserade människosynen låg under de socialdemokratiska regeringsåren? Detta var naturligtvis resultatet av de övriga misslyckandena med sysselsättningen, med utanförskapet och med att skapa full sysselsättning. Det är där Socialdemokraterna biter sig fast i en bidragspolitik som inte vunnit väljarnas förtroende, som inte fungerat i verkligheten och som har medfört ökande och växande klyftor. Det är det misslyckandet som Socialdemokraterna så tydligt bitit sig fast vid, och jag kan bara välkomna det. Vi ska ha en ny debatt i valrörelsen om arbetslinjen och bidragslinjen. Jag vill tacka Socialdemokraterna för att de så tydligt biter sig fast i sitt eget misslyckande. 33 (S): Jag noterar att finansministern har börjat i Så skriver vi om historien. Han säger att Socialdemokraterna inte har åstadkommit någonting under sin långa regeringsperiod. Jag tror att människor i vårt land har sett en enorm förändring politiskt, socialt och ekonomiskt med en vidgad demokrati. Det fanns kvarvarande brister, och dem skulle ju ni rätta till. Ni skulle ju fixa jobben och utanförskapet. Men när vi ställer frågor till er om det, , vägrar du svara. Då far du någon annanstans. Du vägrar att diskutera utvärderingar om jobbskatteavdraget gjorda av era egna myndigheter. Det har inte lett till någonting, men det har fått effekten att arbetslösa och sjuka har fått betala in 20 miljarder till dem som redan hade det bra. De har fått stora skattesänkningar och kan när som helst bli sjuka och arbetslösa. Ni har skapat ett nytt utanförskap, . Arbetslösheten är inte lägre, utan den är högre. Långtidsarbetslösheten är förfärande. Många människor i vårt land har åkt ut ur sjukförsäkringen och in i försörjningsstödet och en del har hamnat någonstans däremellan. Det är effekten av er misslyckade politik. Den tänker vi fortsätta att debattera här i kammaren ända tills vårt land välförtjänt får en annan politik. 34 Finansminister (M): är ett fint land. Vi har byggt en välfärdsmodell som vi kombinerar med hög tillväxt, omställning och dynamik på ett sätt som man diskuterar internationellt och i andra länder. Vi har lyckats kombinera tillväxt och sammanhållning. Det har vi lyckats med därför att vi har haft en arbetslinje, därför att vi har haft en öppenhet mot omvärlden, därför att vi har haft en tilltro till utbildning, därför att vi har haft starka företag och därför att vi har byggt en ekonomi där vi också värnar om dem som inte har haft de bästa förutsättningarna. Det är alldeles uppenbart när vi blickar över att detta har varit en tydlig del av den bild man har haft av i omvärlden och hur vi står oss i förhållande till omvärlden. Vi har högre tillväxt än EU, och de flesta andra länder och starkare sysselsättningsökning och bibehållen sammanhållning när krisen har slitit och dragit i samhället. Det här är viktiga argument för varför den samhällsmodell som vi tror på är bra. Det är den samhällsmodell som Socialdemokraterna vill dra tillbaka till det bidragssamhälle med det utanförskap och den stagnation i privat sektor som vi har upplevt och där tjänstesektorn pressas tillbaka med höjda skatter och pålagor som gör att jobben flyttar från . Här har vi en skiljelinje i svensk politik. Vad är viktigt? Att människor har arbete eller att vi belastar alla som sätter sig i bilen och åker till jobbet för att använda resurserna till att bygga ut bidragssamhället? Skiljelinjen är uppenbar och tydlig. Vi står för arbetslinjen, och Socialdemokraterna är och förblir det främsta bidragspartiet i . Överläggningen var härmed avslutad. 9 § Svar på interpellation 2011/12:192 om svensk industris framtid 35 Finansminister (M): har frågat mig vad jag avser att göra för att svensk industri ska vara konkurrenskraftig och om vi avser att vidta några speciella åtgärder för att stimulera byggindustrin och exportindustrin. När tillväxten nu mattas av går många andra länder in i konjunkturnedgången med mycket svaga offentliga finanser. Detta minskar kraftigt möjligheterna för dessa länder att genomföra stimulansåtgärder eller strukturåtgärder för att stärka konkurrenskraften. har med sina goda offentliga finanser ett betydligt mer gynnsamt utgångsläge. Därtill har regeringen genomfört en rad strukturreformer som har förbättrat internationella konkurrenskraft. Bland annat har sänkningen av bolagsskatten och arbetsgivaravgifterna i kombination med jobbskatteavdraget ökat incitamenten att driva företag, investera och jobba i . Vidare har vi genomfört en rad reformer inom utbildningsområdet som stärker internationella konkurrenskraft. I budgetpropositionen aviserades ett antal riktade åtgärder för att möta den förväntade konjunkturavmattningen, dels genom arbetsmarknads- och utbildningspolitik, dels genom ökade satsningar på infrastruktur som stimulerar byggbranschen. Dessa åtgärder bidrar också till att långsiktiga konkurrenskraft förstärks. Regeringen följer noga den ekonomiska utvecklingen och om konjunkturen försvagas kraftigt framöver kommer ytterligare stimulansåtgärder att övervägas. Vidare har regeringen en fortsatt ambition att förbättra företagsklimatet och villkoren för företagande, investeringar och sysselsättning, bland annat genom att se över företagsbeskattningen, och en ny forsknings- och innovationsproposition är planerad att läggas fram . 36 (S): Det här är en oerhört angelägen fråga för väldigt många runt om i vårt land. Själv bor jag i ett län och tillhör en region där industrisysselsättningen är ganska hög. I som jag kommer från ligger den på . Det finns även andra regioner som fortfarande har ungefär de här siffrorna vad gäller industrisysselsättningen. Mot bakgrund av detta kan man, fru talman, känna en viss oro av det svar som finansministern ger på de frågor jag har ställt vad gäller att göra svensk industri mer konkurrenskraftig, hur vi kan få i gång jobben inom byggindustrin och hur vi kan få ut mer på export. Det känns lite grann som att det är ett passivt svar som bygger på att vi får vänta och se och att marknaden klarar av detta själv. Man kan inte låta bli att ställa sig frågan om finansministern och regeringen ser näringslivet som ett särintresse i stället för som vi socialdemokrater ser på saken att man ska samarbeta mellan staten och näringslivet för att på det sättet nå framgång. Historiskt sett vet vi att exempelvis de branschprogram som vi arbetade med stärkte industrin. Detta samarbete mellan stat och näringsliv var bland det första som alliansregeringen slopade när den tillträdde. Läget som råder just nu är allvarligt. Tittar man på den prognos som Arbetsförmedlingen har tagit fram ser man att kommer 25 000 jobb att försvinna från industrin. Det här är ingenting som enbart handlar om , utan det handlar också om den globala konkurrensen. I takt med att kompetensen stiger runt om i världen i de länder som har hållit på med produktion av lite enklare sort ökar också konkurrensen. Just därför är det viktigt att vi höjer ribban här i eftersom industrin, om vi ska klara konkurrensen, har behov av högre kompetens, det vill säga att den behöver vara mer kunskapsintensiv. I svaret saknar jag någonting om detta. Finansministern säger i svaret att man har gjort strukturreformer som handlar om sänkt bolagsskatt och arbetsgivaravgifter. Jag får lov att säga till finansministern att jag är ute och träffar ganska många företagare, inte minst inom industrin, och har jag inte hört någon över huvud taget nämna några problem kopplade till bolagsskatten. Man kan också konstatera att någonting som ministern glömde i sitt svar är den närapå halvering av satsningarna på export- och investeringsfrämjande som man faktiskt har gjort under de här fem åren. Det är klart att det spelar roll när man tänker på global konkurrens och de förutsättningar vi har att synas på andra marknader och vara med och plocka hem affärer. 37 Finansminister (M): Låt oss konstatera att har gått igenom en allvarlig ekonomisk kris den kanske mest besvärliga . Vi har haft en nedgång av industrisysselsättningen. Vi har tappat jobb, ungefär hälften så många som vi tappade under 90-talskrisen. har sysselsättningen i tjänstesektorn vuxit väldigt kraftigt med flera hundra tusen jobb. Sysselsättningen i byggsektorn har ökat kraftigt, och vi har inte haft någon nedgång på det snitt vi hade av den offentliga sysselsättningen. I sysselsättningstermer har klarat den här krisen väldigt väl därför att vi har hållit den inhemska efterfrågan uppe och förstärkt inte minst förutsättningarna för tjänstesektorn. Vi har naturligtvis ett bra industriklimat i . Låt oss göra några nedslag så att vi förstår hur det ser ut. Tittar man på den relativa enhetsarbetskraftskostnaden ser man att tillsammans med och har den bästa situationen av . Vi har alltså minskat våra relativa enhetsarbetskraftskostnader över . Tittar vi på direktinvesteringar ser vi att ligger i topp tillsammans med , och . Tittar vi på entreprenörshinder ser vi att vi ligger i botten numera. Det har varit en kraftig minskning av entreprenörshindren som inleddes under de socialdemokratiska åren. Vi har gjort en mycket kraftig förstärkning av medlen till vår forskningspolitik. är tillsammans med det EU-land som gör störst offentliga investeringar i forskning och utveckling, nämligen dubbelt så mycket som EU-genomsnittet. En lång rad undersökningar och mätningar visar att klarar sig väl. Vi har bland de bästa företagsklimaten. Vi har det kanske bästa innovationsklimatet i EU. Vi har i andra undersökningar framhållits som kanske den mest kreativa ekonomin i världen. Det här bygger på att vi har börjat återupprätta företagsklimatet. Vi har tagit bort förmögenhetsskatten. Det är väldigt viktigt för att det ska finnas starka ägare i svenska företag som kan ta ett direkt ansvar för att företagen sköts på ett bra sätt. Vi har sänkt bolagsskatten. Det är tillsammans med sänkta arbetsgivaravgifter viktigt under krisåren, både för att säkra att företagen har vinstnivåer som får till följd att de inte gör neddragningar och för att det inte ska vara alltför kostsamt att behålla personalen. När vi blickar framåt gör vi en lång rad insatser i termer av riskkapitalavdrag och FoU-avdrag som sammantaget ska göra att vi får ett bättre skatteklimat för entreprenörskap, ett bättre klimat för ägande, ett bättre företagsklimat och ett bättre klimat för att utveckla . Socialdemokraterna tycks tro att om vi höjer skatterna kraftigt för företagen, med 2025 miljarder, och i stället lägger tillbaka lite varvs- och stödpolitik kommer antalet jobb att växa. Det här är naturligtvis en orimlig politik. Socialdemokraternas politik för företagen är 15 miljarder i höjd arbetsgivaravgift för ungdomar. Det är 45 miljarder i höjd tjänstemoms för restaurangsektorn och det är ett par miljarder i höjd skatt för dem som utnyttjar RUT-avdragen. Det kan man naturligtvis inte kompensera med ett eller annat branschprogram. Vi ska göra insatser. Vi har en bred flora av statliga insatser på riskkapitalsidan, för bred säger många. Vi har tillfört såväl Fouriertransform som Inlandsinnovation på det området. Men att tro att höjda skatter kan kompenseras med varvs- och stödpolitik tror jag är väldigt orealistiskt. Det ska ha är ett bra företagsklimat, ett bra industriklimat, ett bra innovationsklimat och ett bra kreativitetsklimat. Det har vi och det ska vi utveckla. Vi ska inte gå tillbaka till höjda skatter och subventionspolitik. Den vägen har misslyckats tidigare och kommer inte att lyckas . 38 (S): Det har misslyckats tidigare, säger finansministern. Jag tror att finansministern ska behärska sig lite grann. Jag vågar påstå att finansministern har fel. Som socialdemokrat påstår jag att det är vi som har byggt landet. Jag tror att det finns många runt om i som också är väl medvetna om det. Att försöka göra den här debatten till en skattedebatt håller inte. Det handlar inte om det. Det här handlar om framtiden. Arbetsförmedlingen har arbetat fram en rapport där man ser en minskning med 25 000 arbetstillfällen inom svensk industri, vår basindustri. Det vill säga att mina arbetskamrater på Elitfönster, det vill säga att de som jobbar på radiatorfabriken, det vill säga att de som jobbar inom olika verkstadsindustrier är de som kommer att bli arbetslösa. Om nu den här politiken, alliansregeringens och politik, är så oerhört förträfflig som ministern försökte skapa en bild av kan vi konstatera att det ju är den som har gällt . Trots det ökar arbetslösheten i landet. Trots det visar Arbetsförmedlingens rapport att ännu fler jobb ska försvinna. när vi socialdemokrater fortfarande hade regeringsmakten var ca 2 500 personer arbetslösa i . ligger motsvarande siffra för dem som har varit arbetslösa på 4 600. Så fungerar er fantastiska politik, som finansministern alldeles redogjorde för. Sedan kommer finansministern in på tjänstesektorn. Den är jätteviktig , men tjänstesektorn är oerhört beroende av vår basindustri. Det mesta som växer inom tjänstesektorn är ju det som är kopplat till industrisysselsättning. Det är inte det som är kopplat till och . Det är någonting helt annat. Det handlar om den assimilerade inhemska produktionen. Men för att ska stå starkt måste vi ut på andra och nya marknader. Det är där vi saknar en politik. Det är ju det som saknas i svaret till mig här i kammaren . Det handlar om vad vi ska göra . Vilka förslag finns? Har regeringen några förslag över huvud taget? Har man några ambitioner att försöka få till någon samverkan mellan samhället och näringslivet? Det är ju de behoven som finns, inte att stå här i kammaren och skryta om de beslut man har tagit . Sedan kan jag inte låta bli att konstatera, fru talman, med tanke på de satsningar som man har gjort och som finansministern redogör för, inte minst det som är kopplat till tjänstesektorn, att varslade 1 100 personer. kan vi se att till exempel väljer att gå in med stöd och stimulera just för för att ha jobben kvar. Hur kan det komma sig att det är en sådan skillnad mellan hur man bedriver politiken i , och varför är man inte här i beredd till samverkan? 39 Finansminister (M): Det är uppenbart att Socialdemokraterna nu tror sig kunna bli ett trovärdigt parti för jobben genom att börja krama branschprogram, stödpolitik och varvsåtgärder. Det där kommer inte att fungera. Det är ingen ny politik. Den politiken har vi hållit på med när den privata sysselsättningen har stått och stampat och har halkat efter. Den har misslyckats tidigare och kommer att misslyckats igen. Den kan aldrig ersätta en politik för entreprenörskap, arbete, sparande, kapitalbildning och att människor bygger förmögenheter genom att äga och driva företag. har vi en ökning på av sysselsättningen i privat sektor, trots att övriga ser tillbakagång och fortfarande ligger på lägre sysselsättningsnivåer. vill inte göra det här till en skattedebatt. Men det är ju inte jag som gör det här till en skattedebatt. Hur kan det vara jag som utformar Socialdemokraternas ekonomiska politik? Det är jättekonstigt. Låt oss bara konstatera vad Socialdemokraternas politik är: 15 miljarder i höjd arbetsgivaravgift för unga. Det är alltså en skatt på företag. Det är 5 miljarder i höjd tjänstemoms. Det är en skatt som kommer att drabba företagen. Det är ett par tre miljarder i avvecklat RUT-avdrag. Det är en skatt som kommer att drabba företagen. Socialdemokraternas skattealternativ är 23, 24 eller 25 miljarder i höjd skatt på företagen. Jag har faktiskt inte hört några företagare som efterfrågar 25 miljarder i höjda skatter. Sedan lägger man tillbaka en del till pensionärerna, inte till företagarna. Resten av budgeten läggs på a-kassa och Amspolitik. Det är det socialdemokratiska budgetalternativet. Hur skulle vi kunna undvika att göra det här till en skattedebatt när det mest omfattande förslaget alla kategorier som Socialdemokraterna har på det näringspolitiska området är en massiv skattehöjning? Det är ju det som den här diskussionen handlar om: Ska vi eller ska vi inte höja skatten på företagen? Vår linje är alldeles uppenbar, klar och tydlig. Vi har till exempel infört expertskatt för att lätta på trycket. Vi är på väg fram med ett riskkapitalavdrag. Vi är på väg fram med ett FoU-avdrag. Vi har sänkt bolagsskatten. Vi har tagit bort förmögenhetsskatten. Vi sänkte arbetsgivaravgiften. Det är åtgärder som har lättat trycket på företagen. Därför ser vi resultaten, att har det mest konkurrenskraftiga läget ihop med , och några länder till. Det är därför direktinvesteringarna kommer hit. har vi gjort en kraftig uppskalning av forskningsinvesteringarna. Det är nu vi ser att till exempel de medicinska forskningsinstituten som har pengar kvar. Det är det vi har gjort för att förbättra klimatet. Vi har ingen ideologisk hållning som säger att vi inte ska ha samverkan mellan företag och samhälle. Vi har tillfört fyra fem miljarder i ökat statligt riskkapital till exempelvis Inlandsinnovation och Fouriertransform. Vi har gjort massiva förstärkningar av SEK:s resurser för att de ska kunna ge stöd till svenska exportföretag i svåra tider, när det är nödvändigt därför att kreditgivningen inte har fungerat. Det här är våra åtgärder: satsningar på forskning, satsningar på infrastruktur, förbättrad samverkan mellan företag och samhälle. Socialdemokraternas politik, den som ska försvara, är ju en massiv skattehöjning. Vilka företagare är det som har bett om 25 miljarder i höjda skatter? Vilken företagarorganisation är det som har förordat 25 miljarder i höjda skatter? Finns det någon branschorganisation, någon företagare som stöder de här 25 miljarderna i skattehöjningar som är Socialdemokraternas politik? 40 (S): Jag funderar över om de industriföreträdare runt om i som eventuellt lyssnar på finansministern blir speciellt lugna av det svar som här ges. Det visar snarare på att regeringen faktiskt inte har några ambitioner vad det gäller att stötta svensk industri och få den att bli mer konkurrenskraftig. Jag kan bara beklaga det. , vd i , skriver i att för att ska lyckas måste vi ställa om till en mer kunskapsintensiv produktion. Det är då vi kan vända sysselsättningen och få betydande välståndsökningar. Det finns också ett samband med att ska få en kunskapsintensiv industri. Jag har inte hört finansministern nämna att man är beredd att sätta sig ned i samverkan med näringslivet och få till stånd en överenskommelse om hur vi ska uppnå detta. Det finns en stark oro för att det är viktigare för finansministern att prata om socialdemokratisk politik, den som tyvärr inte gäller . Vi hade satt oss ned omgående och fört samtal med näringslivet om hur på bästa sätt kan bli konkurrenskraftigt , så att inte de 25 000 jobben försvinner från svensk industri eller så att vi åtminstone kan mildra effekterna.