prot · H00938 · 2012-12-06 00:00:00 — Också möten med människor på förbandsorter, med våra ambassadörer bland dem som har goda erfarenheter av att vara anställda eller ha tjänstgjort i Försvarsmakten, är mycket viktiga. I de försvarsmaktsråd som växer upp bland annat i och , där vi samarbetar med kommuner, länsstyrelser, näringsliv och utbildningssamordnare för att öka attraktiviteten kring detta, behövs en hel del stöd. Hur ser försvarsministern på det samarbetet med Försvarsmakten, och hur avser regeringen att stödja det? 85 Försvarsminister (M): Förutom ansökningar till den grundläggande militära utbildningen är just rekryteringen av både kontinuerligt och anställda en stor utmaning inte bara för Försvarsmakten utan för hela samhället. Att få arbetsgivare, det kan vara såväl offentliga som privata, att förstå varför man ska anställa en person som har en uppgift i Försvarsmakten är nu den stora utmaningen. Försvarsmakten ska därför rapportera hur det går. De kontinuerligt anställda har Försvarsmakten god kontroll på. Där uppfyller Försvarsmakten sina mål . När det gäller de tjänstgörande ska kontrakt göras om utifrån den lagstiftning som beslutade om så sent som . Då gäller det att tillsammans med övriga samhället verkligen vara aktiv ute på fältet. Här finns det flera sätt att uppmärksamma goda exempel och visa den övriga Försvarsmakten hur man kan göra. 86 (S): har frågan om utplantering av lax i älvarna runt diskuterats. har ställt sig bakom en ny förvaltningsplan för lax i , vilket innebär att all utplantering av odlad lax i svenska älvar ska fasas ut. har ställt liknande förslag. Det kommer att innebära stora konsekvenser för fisket, också utanför detta hus. Förslaget har skapat stor oro runt om i landet och kommer i förlängningen att påverka ett antal arbetstillfällen. Likaså kommer husbehovsfiske och fritidsfiske att påverkas. Det kommer alltså att ske förändringar på olika sätt. Min fråga till landsbygdsministern är: Vilka åtgärder anser ministern är rimliga att vidta för att klara av den uppkomna situationen? 87 Landsbygdsminister (C): brukar vara pådrivande vad gäller att få fram förvaltningsplaner för olika områden och olika arter inom Europeiska unionen och dess fiskevatten, så även vad beträffar lax. Men, herr talman, i det här fallet har motsatt sig antagandet av en plan som innebär att man tränger innanför det vi kallar för hav, det vill säga ger EU kompetens på de söta vattnen, och därmed omöjliggör den kompensationsutsättning som är mycket vanlig, vilket beror på att den fria vandringen av lax omöjliggjordes av vattenkraftsutbyggnaden. 88 (S): Jag tackar för svaret. Jag fick dock inte svar på frågan om konkreta åtgärder. Ministern kanske kan återkomma till det i sitt nästa inlägg. Det är oerhört viktigt att ta frågan på allvar. Det kommer att påverka det svenska fisket i , och det kommer att påverka friluftsliv och sportfiske. Därför är det viktigt att ministern tar frågan på allvar. Det kommer dessutom att påverka kusten och den näring som är mycket viktig för att vi ska ha en levande kust. Jag vill gärna höra vilka åtgärder ministern tänker vidta. 89 Landsbygdsminister (C): Vi tar frågan på största allvar eftersom den vilda laxen har en dålig beståndssituation men också för att det riskerar att omöjliggöra det som vi i vårt land hållit på med i ungefär , nämligen kompensationsutsättning beroende på att vattenkraften omöjliggjort för den vilda laxen att gå upp i våra söta vatten och reproducera sig. Vi har alltså inställningen, och driver den i ministerrådet och dess undergrupper, att vi ska ha en laxförvaltningsplan, precis som vi vill och ska ha det för andra arter och i andra vatten gällande fisk och fiske. Däremot ska vi inte gå in på de söta vattnen och inte heller omöjliggöra den kompensationsutsättning som är en förutsättning för sportfisket, husbehovsfisket och det yrkesfiske vi har och vill ha i vårt land. 90 (S): Jag tror att många blev förvånade när de i går och fick höra om återrapporteringen av satsningen på jobbcoacher. Det är en ganska omfattande satsning som regeringen har gjort på jobbcoacher. Kritiken mot vad det skulle leda till, och kanske framför allt inte leda till, fanns redan före insatsen. Frågan har varit uppe , och jag vill försäkra mig om regeringens hållning. Kan det verkligen vara sant att regeringen inte drar några slutsatser beträffande förändring av arbetsmarknadspolitiken med anledning av det som har presenterats gällande det ideologiska experimentet med jobbcoacher. 91 Landsbygdsminister (C): Enligt min och regeringens uppfattning måste saker och ting utvärderas efter att en åtgärd varit i bruk någon tid. Därefter brukar det komma av reflexioner, och sedan gör man en prövning om vi ska göra förändringar eller inte. Så här långt kan vi glädjande nog konstatera att det finns positiva effekter med jobbcoacher. Det är de facto så. Den situation vi befinner oss i med varsel och i många fall påföljande uppsägningar samt en i mitt tycke redan alltför hög arbetslöshet gör att vi bör tillgripa de möjligheter som vi tillsammans kan arbeta fram för att bringa ned arbetslösheten och ge trygghet och jobb till så många som möjligt så att de kan bidra till utbyggnaden av vår välfärd. 92 (S): Det är alldeles sant att man kan behöva utvärdera saker och ting, och det är just en utvärdering som har gjorts. Man brukar säga att goda råd är dyra, och i det här fallet blir det väldigt tydligt, för vi lägger 3 miljarder på dessa jobbcoacher, lika mycket som på folkhögskolor. Frågan är fortfarande om regeringen inte drar några slutsatser av utvärderingen av jobbcoacherna och hur insatserna är konstruerade. Jag tror att vi var några stycken som tog oss lite lätt för pannan när vi hörde vilken typ av samtal som fördes av jobbcoacherna. Det var goda råd som man redan tidigare kunnat få på Arbetsförmedlingen om att man ska rikta en ansökan till den arbetsgivare man söker jobb hos och att man i sitt personliga brev bör beskriva varför man söker just detta jobb. Goda råd är dyra. Dessa råd kostar oss 3 miljarder. 93 Landsbygdsminister (C): I de tider vi lever i är det att konstatera att detta är en bland de utpräglat konjunkturberoende insatser som regeringen har gjort för att minimera den öppna arbetslösheten. Efter den utvärdering som är gjord kommer av reflexion, som jag sade i mitt första inlägg. Därefter kanske det vidtas någon åtgärd. Men först sker utvärdering och sedan reflexion. Vi måste ta den situation vi är inne i på allvar och vidta de åtgärder som är möjliga att vidta för att bringa ned den alltför höga arbetslösheten, som riskerar att bli än högre om vi inte gör någonting. Därmed är dagens frågestund med regeringen avslutad. Vi tackar deltagande statsråd och ledamöter. 9 § (forts. från 7 §) Försvar och samhällets krisberedskap (forts. FöU1) 95 (MP) replik: och verkar vara i opposition mot regeringen. har kritiserat att vi lägger för lite pengar på försvaret. Han har påpekat detta . Ändå röstar med regeringen . Men regeringen är tydlig med att pengarna räcker för det försvar vi behöver . pratar också om att han vill ha fler FN-ledda insatser. Vi har aldrig haft så få FN-ledda insatser som . Vi har 2530 personer uppsatta på FN-listan utifrån perspektiv. Där går också emot. lyfter fram framtidens miljö, kanske inte som ett hot, men som en fara, vilket i och för sig gläder mig. Men på den punkten, som jag själv pratar om, drar regeringen ned anslagen, till exempel till MSB, vilket står helt i motsats till vad försvarsminister sade . säger även att det behövs minst 6080 JAS-plan. Det är ungefär vad Försvarsmakten säger. Men regeringen säger 4060. På punkt efter punkt märker jag att och går helt emot regeringens intentioner. Ni ligger kanske närmare oppositionen i många av dessa frågor. 96 (C) replik: Jag är en lojal centerpartist. Jag är också mycket lojal med Alliansen och regeringen. Men det gäller att diskutera med högt i tak framåt i tiden och göra bedömningar. Försvarsbudgeten står jag helt bakom. Den ligger där den ska ligga i dagens läge. Ingen människa eller regering är perfekt, men vi gör så gott vi kan, och vi har en bra försvarsbudget. Tillåt mig däremot att resonera och fundera . , jag och andra jobbar med omvärldsanalyser inför kommande försvarsbeslut. Min bedömning är att det finns en hel del som talar för att budgeten kan behöva stärkas . Vi får se var vår analys landar och hurdant resultatet blir. Men min bedömning är att det är mycket som pekar på att vi behöver mer pengar till försvarsbudgeten, inte mindre. Vad gäller FN-ledda insatser har helt rätt. och jag tycker liksom att det är bra att deltar i internationella fredsinsatser. Ofta sker de under Natoledning med FN-mandat. En del sker i under direkt FN-ledning. Jag tycker att det vore intressant och bra om vi kunde delta i sådana insatser också. Jag uppfattar att det finns en öppenhet i regeringen i den frågan. Vad gäller JAS Gripen-systemet innebär dagens beslut att säger att 4060 Gripen ska uppgraderas. Min bedömning, med de kunskaper och insikter jag har , är att mycket talar för att det borde vara minst 60. Det är också det lägsta antal som överbefälhavaren har nämnt. Försvarsmakten och ÖB säger att Gripen måste uppgraderas för att möta kvaliteten på stridsflygplanen i vår omvärld 20302040. Varför anser att man vet bättre än Försvarsmakten? På vad bygger ni uppfattningen att vi klarar oss utmärkt med de plan som togs fram ? 97 (MP) replik: har sagt att vi kan tänka oss att uppgradera de C/D-plan som finns och utgå från de 100. Jag försökte förklara vad kontentan blir med JAS-planen: Vi kommer att ha 3035 stycken som är gripbara om det skulle bli en kris. Vi kommer att minska från dagens drygt 100 ned till högst 50, kanske 3540. Det var det beslut som ställde sig bakom. Det där får jag inte ihop. Regeringen säger att hotbilden i vår omvärld har ökat, men drar ned. Regeringens politik går inte ihop. Det är min stora kritik. Jag skulle också vilja fråga om hotbilden. tycker väl ändå att miljön, cyberhot och terroristhot är någon form av hot mot vår säkerhet. Men hur ser och generellt på hotbilden? Löser man detta genom att lägga dessa 90100 miljarder på ett nytt JAS-projekt? Är det detta som är lösningen på morgondagens hotbild? Jag har förklarat hur ser på den. Vi har en helt annan syn på hur morgondagens hotbild ska mötas. Vilken är uppfattning i den frågan? 98 (C) replik: behöver ett starkt flygvapen. JAS Gripen behöver uppgraderas till E-versionen. Det är intressant att tydligen vill ha fler C/, vilket försvaret har sagt inte räcker till. Det är ett lite anmärkningsvärt resonemang. Vårt försvar är viktigt. Självklart finns det också andra hot. Det finns klimathot och många andra omvärldshot. Vi måste verka för fred och stabilitet i vår omvärld. Men är ett viktigt land i . Vi är det största landet i . Det är viktigt att vi tar vårt ansvar för fred och säkerhet, åtminstone i nivå med vad andra länder gör. Det är också ett skäl till att jag har diskuterat försvarsbudgeten. försvarskostnader räknat i procent av bnp har sjunkit. Vi ligger lägst i . Det är också en faktor som talar för att en kommande bedömning kan landa i att det behövs en förstärkning. Vi får se. 99 (SD): På punkt 1 om anslagen avstår jag från att delta i beslut eftersom ram är större än regeringens. På övriga punkter yrkar jag bifall till utskottets förslag. Det kan vara värt att notera att på tre av punkterna utgörs majoriteten av den samlade oppositionen, och på fyra av punkterna utgörs majoriteten av regeringen plus , och i vissa fall enstaka rödgröna partier. Regeringen och Socialdemokraterna har samma utgiftsram för hela området Försvar och samhällets krisberedskap. och har avsevärt lägre utgiftsramar än regeringen. har avsevärt högre utgiftsram än regeringen. Partierna skiljer sig alltså mycket åt när det gäller vad man anser om volymen på försvaret, men partierna skiljer sig också mycket åt vad gäller inriktningen. Regeringen vill ha ett litet yrkesförsvar som kan flygas ut lite varstans i världen. Där ska det ta till vara Natoländernas och EU-ländernas intressen. Socialdemokraterna har en försvarspolitik snarlik regeringens, men det finns ett uttalat intresse för territoriellt försvar och värnplikt. Dock finns det inga konkreta förslag från Socialdemokraterna om att starta upp värnplikten för att kunna skapa större territoriella förband. Värnplikten är inte en avskaffad funktion utan en vilande funktion som snabbt kan återtas. betonar värnplikt, hemvärn och nationella skyddsstyrkor. Som jag ser det borde den samlade oppositionen kunna lägga fram ett konkret förslag om värnplikt som en metod att fylla på förbanden om kontraktssoldaterna inte räcker. Medel för detta kan skapas inom ramen för regeringens budget om det militära biståndet till andra länder minskas. På området Försvar och samhällets krisberedskap har partierna alltså avsevärt olika åsikter om såväl volym som inriktning. försvarspolitik är såväl traditionell som framsynt. Den är traditionell därför att vi hävdar att försvaret av ska vara försvarets viktigaste uppgift, som . Vi vet att väldigt många svenskar tror att det är så. Regeringens insatsförsvar har diskuterats alltför lite och införts utan bred folklig debatt. politik är framsynt därför att den tar fasta på en bred, diversifierad hotbild. Troligen kommer flera partier att börja dra samma slutsatser som , men väntar många på resultatet av Försvarsberedningen. Många enskilda allianspolitiker går ut med debattinlägg som talar om ett behov av ett starkare svenskt försvar. Dock är det meningsyttringar som inte påverkat regeringens försvarspolitik alls. Försvaret innan insatsförsvaret kallades invasionsförsvaret. vision av ett framtida svenskt försvar kallar vi existensförsvar. Det har tillkommit många nya hotbilder som inte fanns förr: informationsteknologiska hot, hot från terrorism, segregation med mera. Totalförsvaret, om vi har något, har flera fronter att bevaka än . Försvarsbesluten grundar sig på en bedömning av hotbilderna mot och metoderna att konkret med säkerhets- och försvarspolitik minska dessa hotbilder. Vad man ofta diskuterar är den aktuella hotbilden. Den aktuella hotbilden påverkar alla partiers försvarsbudgetar. Är den aktuella hotbilden hög ökar alla partier sina försvarsanslag. Är den aktuella hotbilden låg minskar alla partier sina försvarsanslag. Det gäller naturligtvis också . Den aktuella hotbilden bedöms utifrån hur länder med avsevärd militär kapacitet eller grupperingar inom länder med förstörande kapacitet kan och vill angripa. är en militärmakt som naturligtvis alltid analyseras, inte bara i utan även i . Den aktuella hotbilden säger att inte vill och inget har att vinna på att hota länder i väst. Det finns alldeles tillräckligt med avskräckande system inom Nato för att en rysk attack skulle vara tänkbar. Vi vet förvisso att Putinadministrationen har stormaktsambitioner och gärna vill expandera. , och de baltiska länderna är områden där är ett aktuellt hot. självt är även hotat av islamister i söder. Så långt om den aktuella hotbilden. För oss sverigedemokrater är den potentiella hotbilden lika viktig som den aktuella hotbilden. Den potentiella hotbilden utgörs mer begränsat av de faktiska militära kapaciteterna i sig. Känner vi inte framtiden kan en potentiell hotbild utvecklas till en aktuell hotbild utan att vi kan förutse det. Om den aktuella hotbilden ökar måste militära kapacitet ökas snabbt. Det kan vi bara göra om vi redan har ett försvar av en viss volym och med beredskap att skydda vårt land. Vi måste alltid ha ett försvar på en grundläggande nivå om det finns en potentiell hotbild. Ett försvar på en grundläggande nivå har en viss beväpning och en omedelbar styrka att slå tillbaka. Men ett försvar på en grundläggande nivå rymmer också en personalresurs av officerare som kan utbilda mer personal vid ett behov att snabbt öka vår militära kapacitet . anser att vi behöver ett existensförsvar på en grundläggande nivå. Vi baserar detta på sex olika faktorer: 1.Den aktuella hotbilden kräver att vi kan hävda oss mot i . 2.Den potentiella hotbilden rymmer ett kraftigt rustande , ett ökat terrorhot och ett segregerat . 3.Europa har rustat ned kraftigt. måste ta eget ansvar. 4.Framtiden blir mer osäker. Vi vet lika lite om kommande stabilitet som om i sitter kvar till eller till. Vi vet inte om det islamistiska hotet kommer att öka eller minska. 5.Ska vi solidariskt arbeta för säkerhet med de nordiska och baltiska länderna måste vi ha en militär kapacitet att stoppa in i samarbetet. 6.För att kunna fungera i partnerskap med Nato måste vi ha en avsevärd militär kapacitet och kunna utlova fasta åtaganden. Hur stor är då grundnivån i det svenska försvaret? Vad är det som är grundnivån? Det kan diskuteras. Vi har sagt att visionen bör vara sex mekaniserade brigader och tre kustartilleribrigader. Andelen anställda ska vara större än i det gamla invasionsförsvaret, men förbanden måste även försörjas med en selektiv värnplikt. Genom en hög andel anställda, enligt vårt förslag, är knappt hälften av brigaderna direkt insättningsbara. Här kan jag invända mot regeringens propåer om att vill ha ett förrådsställt försvar. De arméstridskrafter vi föreslår är mellan två och så omfattande som regeringens. Om vi då har knappt hälften av det i förråd i väntan på övning eller mobilisering är vårt försvar och våra gripbara arméstridskrafter minst lika stora som regeringens. Luftvärn finns i brigaderna, men det behövs också ett utökat fristående luftvärn. Kärnan i luftförsvaret blir 100 operativa Gripen E med moderna sensorer och robotar. Flottans fartyg måste bestyckas på ett adekvat sätt, ställt mot uppgifterna de byggts för. Visbykorvetterna drivs till färdigställande med hjälp av ökade investeringar. har, som sagts inledningsvis, en mycket större utgiftsram för försvaret än regeringen har. utökas ramen med 2 miljarder 2016 vara större än regeringens utgiftsram för försvaret. Hur den ökade ramen skulle kunna användas är naturligtvis i huvudsak efter angiven politisk inriktning en sak i första hand för Försvarsmaktens analys. På materielsidan kan vi konstatera att Gripen E, den så kallade super-JAS, är underfinansierad med . Det finansieras i förslag. Det underskott i den tioåriga investeringsramen som överbefälhavaren dramatiskt informerade om är . Om inget görs åt detta underskott måste försvarsledningen kanske offra ett helt vapenslag för att få ekonomisk balans. Det är såklart helt oacceptabelt. finansierar SD bort det underskottet i vårt förslag. Utöver dessa två höjda materielanslag har vi ytterligare 6,3 miljarder för offensiva satsningar på försvarsmateriel. Med dessa ord om vår övergripande försvarsinriktning vill jag redovisa några konkreta upprustningar som ryms i våra anslag . Jag börjar med . Med början : paus i det militära biståndet till andra länder för att spara pengar till det svenska försvaret som beräknas vara uppstart av selektiv värnpliktsutbildning för att börja fylla mekaniserade brigader och kustartilleribrigader återuppsättning av militärkommando , till vilket senare en halv brigad knyts rejäla höjningar av anslaget till försvarets forskning och teknikutveckling rejäla höjningar av anslaget till , FRA rejäla höjningar av anslaget till , FOI rejäla höjningar av anslaget till försvarsexportmyndigheten, FXM anställning av särskild personal inom hemvärnet och de nationella skyddsstyrkorna för att öka möjligheten att bistå vid civila kriser återuppsättning av särskilda beredskapspolisen med 1 500 civilpliktiga inom utgiftsområdet Försvar och samhällets krisberedskap, där särskilda beredskapspolisen tillhör . Med början : uppstart av Marinbas uppstart av flygflottiljen F l6. Med början : tre veckors krigsförbandsövning med hel brigad uppstart av Marinbas . För att förklara mitt ställningstagande på de tre punkter i betänkandet där vi fäller regeringen vill jag anföra följande. Regeringen faller troligen på punkt 3, Objektsramar, som de inte vill införa. Objektsramar är en redovisningsform som visar ett materielslags totala kostnad under hela dess livslängd. Objektsramar underlättar en överblick över försvarets materielkostnader och är en avsevärd fördel för bra politiska beslut. Regeringen faller troligen på punkt 7, Totalförsvarets ammunitions- och minröjningscentrum, Swedec. Regeringen vill lägga ned Swedec för att införliva det i 2. Syftet är att kunna minska antalet anställda. Den samlade oppositionen anser att nedläggningen av Swedec kan riskera enhetens funktionalitet. Swedec blir kvar. Det har tidigare i debatten varit en diskussion om vem som röstar på vem. Jag vet att det i betänkandet fanns bara en reservation om att behålla Swedec, och det var reservation. Men de övriga partierna har ångest för att stödja förslag från , även bra förslag. Då fick vi rösta på Socialdemokraterna i stället, och det gick ju bra. Men jag tycker inte att ska slå sig för bröstet, för de har samma ångest och kan inte heller rösta på ett bra sverigedemokratiskt förslag. Regeringen faller troligtvis också på punkt 8, Frivilligorganisationer. Den samlade oppositionen anser att det är viktigt att frivilligorganisationerna har ett fast anslag i försvarsbudgeten. Om deras anslag går in under Försvarsmakten är det risk att frivilligorganisationerna inte får det de behöver från Försvarsmakten. Frivilligorganisationerna ska inte konkurrera internt inom Försvarsmakten om pengar och uppdrag utan ha egna anslag. Frivilligorganisationerna ökar försvarets folkliga förankring. Vad gäller beställning av Gripen E stöder vi regeringen beträffande beställningen. Skillnaden är att vi är beredda att stödja en beställning oberoende av en kostnadsdelning med . Får vi ingen kostnadsdelning nu är beställningen ändå motiverbar med tanke på vår kommande försvarsmaterielförsörjning och kommande exportmöjligheter. har tyvärr många av de svenska försvarsindustrierna utländska ägare. Men fortfarande har det stor betydelse för att industrierna utvecklar och producerar materiel i landet. Det har även en strategisk betydelse för försvaret. En försvarsindustristrategi bör upprättas där vi tydligt definierar våra säkerhetspolitiska intressen kopplade till särskilda kompetenser i fråga om tillverkning av eller handel med försvarsmateriel. Det skulle innebära att vi kan köpa svensktillverkade system i särskilt angelägna fall utan att behöva tillämpa öppen upphandling, som andra länder inom EU gör. När vi köper svenskt försvarsmateriel som är producerat med högteknologi sker en stark ekonomisk återkoppling i samhällsekonomin. Möjligheten till kommande exportorder för Gripen E är exempelvis mycket stor, och Gripen är i högsta grad en tillväxtpolitisk fråga. När stora, tekniktunga affärer görs upp med för oss allmänt viktiga industriländer bör en stat-till-stat-överenskommelse eftersträvas från svensk sida. Dels ger det oss bättre chanser till export, dels kan vi säkra att svensk försvarsindustri inte lämnar i samband med en större affär. Ett starkt försvar är en hörnsten i ett tryggt . 100 (FP) replik: Det fanns nästan ingen ände på de förmågelyft, sett över hela den svenska säkerhetspolitiken, som och vill åstadkomma med sin marginellt större budget än regeringen. Jag fastnade särskilt för uttrycket att den svenska örlogsflottan ska bli tillräckligt stor för att kunna möta i . är, som flera har framhållit, ett stort land med skandinaviska mått mätt. Men har 140 miljoner invånare och gör satsningar på sitt militära försvar som jag i siffror relativt sett tror till och med överträffar de siffror som i opposition vill föreslå. Det får mig att ställa en fråga. har ju inte direkt ställt upp på den nya säkerhetspolitiska doktrin som innebär att vi bygger säkerhet tillsammans med andra. har till exempel sagt nej till deltagande i EU battlegroups och till den nordiska stridsgruppen, eftersom man inte tycker att den är tillräckligt nordisk, som det har hetat. Man vill inte heller om jag nu ska citera rätt av från talarstolen gå Natos ärenden.