prot · H00928 · 2012-11-21 00:00:00 — Vi vet att man i kämpar med en reformagenda som är tung och som det också finns en politisk osäkerhet kring. Man kan utan tvekan dra slutsatsen att det är en lång väg för tillbaka till tillväxt och en stark utveckling. Vad som krävs vet vi. Det krävs att man sanerar offentliga finanser. Man måste få tillbaka ordning och reda i budgetar. Man måste komma tillbaka till skuldnivåer som är långsiktigt uthålliga, och man måste få ordning på den ekonomiska politiken. Det behövs också tillväxtreformer. har stått och stampat alltför . Regelbördan är för tung. Skatterna är för omfattande. Hindren för tillväxt och företagsamhet är för många. Arbetsmarknaderna är för stela. Lönebildningen är inte realistisk. Investeringarna i forskning och utveckling är otillräckliga. Det behövs tillväxtreformer som gör att växer snabbare. För att detta ska fungera krävs också att tillväxten får ett stöd i termer av att centralbankerna och tar ansvar för att det finns likviditet i de ekonomiska systemen som gör att aktiviteten kan öka. är inte den enda delen av världen som har bekymmer. I står man inför mycket allvarliga finanspolitiska utmaningar. Man måste nå uppgörelser som gör att den finanspolitiska klippan inte slår till och knäcker tillväxten. I den här hårda och rätt utmanande verkligheten ska manövrera. Vi är en liten, öppen ekonomi. Vi är inte isolerade från världsekonomin. Vi drabbas av varsel och uppsägningar. Vi ser en nedgång i export och industri när världsekonomin har bekymmer. Detta var vi klara över när vi lade fram budgetpropositionen. Vi var alldeles entydiga med att det fanns en påtaglig risk att tillväxten skulle bli svagare i . När vi nu tittar på bedömningar som görs har IMF, Europeiska kommissionen, och andra uppdaterat sina prognoser och säger att tillväxten landar på någon procent i och kanske ytterligare något starkare . Det är den typ av bedömning vi måste göra. Tror vi att befinner sig i en kris av den typ vi hade 2008, ett allvarligt och djupt efterfrågefall, eller tror vi att vi har en mer normal inbromsning som byts? Så länge vi gör bedömningen att vi i huvudsak följer de linjer som , , kommissionen och andra bedömare gör är situationen den att budgeten är väl avpassad för att möta den situationen. Låt oss minnas att det var många i den här kammaren som varnade för att regeringen hade tagit i för mycket när vi lade fram vår försvarsbudget, när vi lade fast en politik som skulle säkra jobb i och säkra att klarade sig igenom den här kortsiktiga krisutmaningen. Det som är alldeles tydligt är att inte bara står inför utmaningar på kort sikt utan också långsiktigt. Utmaningarna för jobben i är påtagliga. Vi ser hur och stiger in i världsekonomin på ett helt nytt sätt. är den näst största ekonomin. har redan den största tillverkningsindustrin, och under de närmaste decennierna ska flera hundra miljoner kineser kliva in i en modern ekonomi. Med dem och efter dem följer länder som , och . Det är alltså en stark utmaning för som exportland att bli mer innovativt, mer företagsamt och att klara av att leva med en växelkurs som inte kan ge den starka konkurrenskraft som den gjort de senaste tio eller femton åren. Detta betyder att den stora jobbutmaningen för är att skapa bättre förutsättningar för fler jobb i växande företag. Det är den självklara uppgiften för regeringen. Det är bara om vi kan skapa förutsättningar för fler jobb i växande företag som vi kan klara av välfärdens långsiktiga finansiering. Det är bara om vi har fler jobb i växande företag som vi kan klara sammanhållningen, därför att ytterst bygger all rättvisa på att så många som möjligt är i arbete. Jobbpolitiken är därmed den största framtidsutmaningen och också nyckeln till framtida ekonomiska utveckling. har även en kunskapsutmaning. Resultaten i har minskat. Fler har lämnat utan gymnasiebehörighet. Fler lämnar gymnasiet utan fullödig examen. Resultaten i har minskat. Utbildningsminister och regeringen har gjort betydande insatser för att säkra vägen tillbaka till en kunskapsskola. får eleverna betyg i skolan från årskurs 6. Vi har nationella prov på fler områden och tidigare än vad vi har haft historiskt. Vi har lärare som har en ny lärarutbildning. Vi har lärare som har fått fortbildning och som har möjligheter att söka nya karriärtjänster. Det görs alltså stora kunskapsreformer, men kunskapsutmaningen är uppenbar: Det kommer att finnas fler välutbildade människor i världsekonomin de närmaste tio tjugo åren än vad det någonsin har gjort. måste klara av att möta detta. Regeringens ekonomiska politik handlar om att bygga skyddsvallar runt , att skapa försvarslinjer, att säkra i en besvärlig tid. Den första av dessa försvarslinjer är naturligtvis offentliga finanser. Vi har som finansminister reducerat vår skuldsättning. Det har vi gjort när andra kraftigt har ökat sin. har en statsskuld som ligger på . I eurozonen ligger den på . I närmar den sig . I ligger den strax . När vi har amorterat på våra skulder har andra länder öppnat checkräkning. När vi har minskat vår skuldsättning har de satt sig i skuld. När vi har gjort oss mer oberoende av marknader har de gått med mössan i hand för att låna upp pengar. Detta är en av de centrala skyddslinjerna kring : en låg skuldsättning och starka offentliga finanser. Den andra försvarslinjen när vädret nu blir mörkare är naturligtvis den försvarsbudget som vi har lagt fram. I ett läge när tillväxten mattas av, när riskerna var uppenbara och påtagliga, har vi lagt en bred satsning på långsiktig tillväxt. Vi har valt de mest uppenbara områdena för att förbättra tillväxtförutsättningarna för jobb i . Vi gör en massiv satsning på forskning. Efter att tidigare ha lagt fram en stark forskningsbudget lägger vi fram ytterligare en och har därmed höjt nivån för svensk forskning på ett historiskt sätt. Vi gör en bred infrastruktursatsning. Det handlar om en ny stambana. Vi får tåg som kan gå på nya sträckor, och vi bygger ut vägnätet. Vi förbättrar underhållet, och vi skapar förutsättningar för att bygga ihop arbetsmarknader och för att industrin ska ha bra transportvillkor. Till detta lägger vi en sänkning av bolagsskatten. Vi skärper regelverket så att det ska bli svårare att undkomma skatt i , men vi sänker också skatten så att det ska vara attraktivt att investera i . Vi vet nämligen att bolagsskatten är den kanske skadligaste skatten. Vi vet att den leder till att man driver ut kapital, kapitalstock och investeringar från . Vi har alltså inte valt kortsiktiga efterfrågestimulanser, utan vi har valt solida, långsiktiga satsningar för att säkra långsiktig tillväxt. Men vi har också varit försiktiga. Vi har fortsatt bland de starkaste offentliga finanserna av industriländerna. Men den fråga man måste ställa sig är att om man nu ser risker på nedåtsidan i ekonomin, om man då inte ska satsa , när ska man då göra det? Om man inte ska prioritera tillväxtpolitiken , när ska man då prioritera tillväxtpolitiken? Om inte kan göra de här satsningarna för att bidra till en starkare efterfrågan, vem kan då göra dem? Den tredje försvarslinjen kring är naturligtvis att vi nu arbetar intensivt med att förbättra arbetsmarknadens funktionssätt. Genom en förstärkt arbetslinje, genom förändringar av Arbetsförmedlingen, genom reformer som gör att det är billigare och enklare att anställa har vi förbättrat arbetsmarknadens funktionssätt. Det gör vi nu också . Det blir fler utbildningsplatser. Det finns mer resurser för åtgärder på Arbetsförmedlingen. Det finns förstärkningar av nystartsjobben för unga. Vi förbättrar integrationspolitiken. Vi har en process med parterna för att få en jobbpakt på plats som gör att man sänker trösklar så att fler kan komma i arbete. Det sker alltså en bred förstärkning av arbetsmarknadens funktionssätt för att göra det enklare att komma in, för att göra det enklare att anställa och för att man ska kunna behålla arbetskraft även nu när ekonomin viker. Den fjärde försvarslinjen, som är minst lika viktig långsiktigt, är den kunskapsupprustning som den här regeringen bedriver med lärare, betyg, prov och förstärkt lärarutbildning. Det är viktiga åtgärder. I den här budgeten finns det, som alltid, en betydande utbildningssatsning. Vi fördubblar stödet till lärlingsplatser, vi öppnar för mer av satsningar på yrkesutbildning och vi förbättrar formerna för praktik under yrkesutbildningen. Därmed gör vi ett system som står mer stabilt. Mot den hållningen står oppositionen. Det har blivit alldeles uppenbart med de inkonsekvenser vi har hört . Man förordar stora skattehöjningar. Socialdemokraterna vill ha 30 miljarder i skattehöjningar. Det ska användas till att bygga ut bidragssystemen, i Socialdemokraternas fall med mer än 15 miljarder. Till det kommer vurm för att höja klimat- och energiskatter via bensinskatt, lastbilsskatt, flygskatt och annat. Från får vi höra att det viktigaste är att höja fastighetsskatten och förmögenhetsskatten. I ett läge där det är oro i världsekonomin vill alltså oppositionen lägga en bred åtstramning med skattehöjningar. Det är klart att det skulle leda till fler ungdomsvarsel, en längre nedgång och en sämre långsiktig tillväxt. Det är uppenbart att det är en politik som skulle ställa till betydande svårigheter för när det gäller att möta den utmaning vi nu ser. Skiljelinjerna är väldigt tydliga. Vi i Alliansen och regeringen förordar en politik som förstärker sammanhållningen. Vår politik bygger på att vi håller ihop samhället genom fler i arbete. Vår politik stärker sammanhållningen därför att vi lägger grunden för en tillväxt som kan finansiera en framtida välfärd. Vår politik skapar större resurser och bättre sammanhållning eftersom vi därmed kan göra viktiga insatser för att förbättra fördelningspolitiken. Vi ska inte göra oss några illusioner när det gäller vad för sorts land är. är ett litet och sårbart land med en stor exportindustri som är pressad och utsatt i en mycket orolig världsekonomi. Vi kan skydda med starka offentliga finanser. Vi kan stärka genom en tillväxtpolitik som förbättrar förutsättningarna långsiktigt. Vi kan värna , och vi kan värna genom en arbetslinje som sätter arbete före bidrag och som gör att vi närmar oss full sysselsättning. 66 (S) replik: står vi här och ska behandla sjunde budget. Arbetslösheten är högre, långtidsarbetslösheten tredubblad och regeringen missar överskottsmålet. De prognoser som vi har pratat om och som du fick så mycket kritik för när du presenterade budgeten, , ligger närmast i spillror. Då raljerade du i högt tonläge och sade att du har jobbat med prognoser i hela ditt liv, och du betackade dig för våra synpunkter. står du här. Det står helt klart att du finansierade ditt budgetfyrverkeri med prognospengar som inte finns i verkligheten. Det är därför du tvingas låna till sänkt bolagsskatt, och det är därför du missar överskottsmålet. verkar det som om finansministern ändå öppnar för att det kanske inte blir nästan 3 procents tillväxt , att det kanske inte blir sjunkande arbetslöshet. Men ingenting i politiken ska förändras, inte ett kommatecken inte en siffra ingenting. Det borde man rimligen göra om det krävs så stora revideringar som uppenbarligen krävs i förhållande till förutsägelser. Varför inte konjunkturstimulanser som kan hindra spridningseffekter till den inhemska ekonomin? Varför ska du låta arbetslösheten bli högre än nödvändigt? På en punkt verkar dock vara beredd till en förändring. Det har han sagt . Det ska dock inte påverka de beslut vi fattar . Den arbetslöshetsavgift som han har infört och som är ett fiasko och inte fungerar kan han tänka sig att ta bort, men inte för att den är dålig, vilket väl skulle vara anledningen för en normal politiker. Om man har en dålig politik som inte fungerar så ändrar man. Nej, för att ta bort den politik som tycker är dålig måste han få något annat av dem som har plågats av avgiften uppenbarligen något som de inte vill ge honom. Jag tycker inte att det är värdigt finansministern. Jag tycker att det är en maktfullkomlig inställning till politiken. 67 Finansminister (M) replik: börjar tala om konjunkturstimulanser. Man kan undra om han har tappat sitt anförande från den förra budgetdebatten och blandat ihop det med vad regeringen gjorde. Det var ju åtstramningspolitik ni socialdemokrater förordade. Vi minns debatten. Har ni glömt vad ni stod för? Vi skulle ju upprätthålla överskottsmålet . Det var er kommentar när budgeten presenterades. Det skulle bli kraftiga åtstramningar. Sedan fegade ni ur och vågade inte stå för den politiken. Då presterade ni några fjuttsiffror i stället. talar om konjunkturstimulanser. Det är, med förlov sagt, förvirrande. Om nu menar allvar med konjunkturstimulanser ta då tillbaka skattechocken. förordar massiva skattehöjningar på 3035 miljarder direkt på företagen. säger han att han är orolig för konjunkturen. Vi har alltså fått höra att är orolig för konjunkturen. Hur kan man då höja skatten på unga människor? Hur kan man då förorda höjda arbetsgivaravgifter? Var i står det att höjd moms är ett effektivt sätt att möta en avmattning? Det är vad förordar: höjda skatter, höjda skatter och höjda skatter. Det är det enda svar Socialdemokraterna har. Vi förstår vad det kommer att betyda när man ska göra upp med de andra partierna. Då tillkommer bensinskatten från och fastighetsskatten från . Det blir alltså en ännu mer massiv skattechock om vi får en rödgrön regering. Det är inga stimulanser; det är en åtstramning. Hur ska du ha det, ? Är det i budgetdebatten som vill ha en stramare budget som har rätt eller är det i bordläggningsdebatten som ska ha konjunkturstimulanser som har rätt? Vem ska vi debattera med, ett eller två? 68 (S) replik: Finansministern börjar med att hitta på vad vi står för i debatten så att debatten blir lite enklare. Det är ett fullkomligt orimligt sätt att debattera på. Vi har väl aldrig hävdat att överskottsmålet ska tolkas som att det ska vara ett överskott på . Problemet är att vi mäter med andra indikatorer som ska ta hänsyn till konjunkturen över . Det är de indikatorerna som du misslyckas med. Vi har full förståelse för att det inte kommer att vara 1 procents överskott i den statliga budgeten, självklart inte. Jag hörde hur finansministern tog till orda om infrastruktur i sitt anförande. Det var bra. Det är en av de punkter som jag, i det anförande som du hänvisade till, berömde regeringen för. Det är bra att ni kommer på att det kanske behövs investeringar i infrastruktur. Det har vi drivit . Här har virrat till det för sig alldeles förskräckligt, inte minst när det handlar om Ostlänken. Den var först robust olönsam och skulle inte byggas, enligt . Det var bra att du ändrade dig på den punkten. Den är naturligtvis inte det. Sedan blev det plötsligt det roligaste beslut som någonsin har fattat. Vem ska man tro på, den som tycker att det är robust olönsamt eller den som tycker att det är det roligaste beslut som han någonsin har fattat? Det framgår att finansministern tror att det tar att åka från till med den järnväg han vill bygga. Men det gör det inte. För det krävs en sciencefiction-järnväg. Det är en järnväg som är så mycket science fiction att ingen föreslår det. Vi vill ha snabbtåg. Det blir lite längre restider. vill inte att det bara ska gå snabbtåg här utan han tycker att det också ska gå godståg. Då har han ingen finansiering till sin järnväg eftersom den blir dyrare. Denna historiska satsning har ni inte råd med. Den är uppenbarligen inte finansierad. Till det skulle vi kunna lägga som ni heller inte har finansierat. Förutom det som jag har tagit upp tidigare finns det en hel del hål som inte har redovisat. 69 Finansminister (M) replik: De första av sina ägnar åt att försvara sig egen position. Sedan vandrar han ut i resonemang om JAS och järnvägar. Låt oss hålla oss till den ekonomiska politiken. Var budgeten för expansiv eller inte? Jag tror inte att någon har så dåligt minne att man har glömt vad Socialdemokraterna sade . Ni höll presskonferens där ni sade att regeringen tog i för mycket; det var för mycket åtgärder. Man skulle ha stramare politik, och man skulle ligga på ett överskottsmål som skulle upprätthållas . Det var er argumentation. Det är väl rimligt att ni står för den argumentationen och säger att ni har ändrat er och får överge detta eftersom det har blivit en tuffare utveckling. Det ni sade var åtstramning. visar det sig att det inte höll. Då får ni väl revidera er politik. Vi har sagt att det var en svag tillväxt med nedåtrisker. Därför lade vi fram en försvarsbudget och därför hade vi möjlighet att möta utvecklingen på ett bra sätt. 70 (V) replik: var det en diskussion om att EU skulle införa en gemensam bolagsskattesats. och jag var då i , och förde då ett mycket relevant resonemang. Han avfärdade förslaget och menade också att man inte kunde jämföra olika länders lagstiftade bolagsskattesats. Han påstod också med bestämdhet att bolagsskatt var mycket konkurrenskraftig och mycket förmånlig på grund av att vi har olika möjligheter till periodiseringar, goda avskrivningsmöjligheter och så vidare. Detta resonemang tyckte jag var mycket bra. Det har nu lämnat och menar att vi måste sänka den lagstiftade bolagsskatten för att ska vara konkurrenskraftigt. Låt oss då titta på detta. Om vi jämför den lagstiftade bolagsskattesatsen kan vi se att har en lägre bolagsskatt än våra tio viktigaste handelspartner som ligger på ett genomsnitt på . Vi ligger alltså under den genomsnittliga lagstiftade bolagsskattesatsen. Men om vi tittar på den faktiska skattesatsen kan vi se att den faktiskt är så låg som enligt , det vill säga en mycket låg faktisk bolagsskatt. Så ser det ut. har tydligen en lagstiftad skattesats på . Men den faktiska bolagsskatten är . menar på fullaste allvar att vi inte är konkurrenskraftiga. Men jag tycker att resonemang är orimligt när han i detta läge vill sänka vår bolagsskatt och därmed också vara osolidarisk med alla de länder som befinner sig i en svår ekonomisk situation och kanske skulle behöva höja sin bolagsskatt för att kunna hämta in lite pengar till statskassan. Men vill delta i någon form av race to the bottom i fråga om skatterna, vilket jag tycker är mycket oansvarigt. Det förbättrar inte heller förutsättningarna för vårt land eftersom det troligtvis inte kommer att skapa några nya jobb och inte heller är någon konjunkturåtgärd. 71 Finansminister (M) replik: Det är ingen hemlighet att förordar en skattechock. Det är sammanlagt 90 miljarder i skattehöjningar som man vill ha. väljer att ta diskussionen just om bolagsskatten. Vi kunde lika gärna ta upp jobbskatteavdrag, förmögenhetsskatt, fastighetsskatt eller någon av de andra skatterna som vill höja. Det som regeringen gör när det gäller bolagsskatten är att skärpa regelverket. Vi gör det svårare att undkomma skatt genom att begränsa möjligheterna till ränteavdrag. I detta läge, när vi skärper lagstiftningen och många företag säger att det riskerar att slå relativt hårt mot dem, vill vi också förbättra företagsklimatet, och då gör vi en lättnad av bolagsskatten. Då säger att det är djupt problematiskt. Låt mig då ställa frågan: Vad händer när man får en lägre bolagsskatt? Det vet vi relativt väl. Det betyder att man får en lägre skatt på investeringar i . Då stiger kapitalstocken. Har vi högre kapitalintensitet per människa som arbetar stiger reallönerna. Det finns de som menar att detta helt rullar över i stigande reallöner, och det finns de som menar att bara kanske rullar över i stigande reallöner. Det som då säger är att vi ska prioritera att ha en hög skatt på vår kapitalstock och därmed långsiktigt slå ut jobb i . Det är inte en bedömning som jag delar. ska ha en attraktiv bolagsskatt därför att det också är en central del av en tillväxtpolitik för hela . Om vi ska få mer av tillväxt i och bra jobb, inte låglönejobb utan jobb med hög reallön, då är det viktigt och centralt att vi har ett bra investeringsklimat. Det är därför precis den typen av åtgärder som nu vidtar som behövs i för att vi långsiktigt ska vara konkurrenskraftiga och klara av att möta den utmaning som till exempel den breda asiatiska konkurrensen utgör. 72 (V) replik: För att folk i allmänhet ska veta det kan jag tala om att den som har ett jobb och tjänar kommer att få en knapp hundralapp i skattehöjning . Däremot kommer de som tjänar att få avstå de skattesänkningar som de har fått med regeringens politik, det vill säga i höjd skatt. Det tycker jag att de har råd med. Sedan använder vi dessa pengar för att förbättra välfärden och investera i nya jobb, forskning, utveckling och infrastruktur. Varför ändrar du ditt resonemang, ? När du var i sade du att det var den faktiska bolagsskatten som skulle jämföras. har vi en så låg skattesats som . Hur låg tycker du att den ska bli? Den är tydligen inte tillräckligt låg. Tycker du att bolag över huvud taget ska betala skatt i ? Med ditt resonemang vore det väl bäst om de betalade noll kronor. Framför allt kan man säga att de som kommer att gynnas av detta förslag är våra storbanker som du brukar skälla på var och , men sedan brukar du inte göra så mycket mer. Men ska du till och med skänka dem lite mer pengar. Du tycker tydligen inte att de har tillräckligt höga vinster. När det gäller forskningen kan man se att det tar mycket innan sänkt bolagsskatt ger någon effekt i form av eventuella högre investeringar. 16 miljarder i sänkt bolagsskatt i då vi faktiskt skulle behöva stimulera ekonomin genom direkta jobb tycker jag inte är en relevant och riktig politik. har till och med konstaterat att det inte är vinstnivåerna i bolagen som är problemet. Bolagen planerar till och med för ganska stora utdelningar till sina ägare framöver. kommer de att kunna bli än större eftersom ni nu sänker bolagsskatten. Du hade ett relevant resonemang, , om att det var den faktiska bolagsskatten som skulle jämföras. Det ändrade du till den lagstiftade. Den faktiska bolagsskatten i är , det vill säga mycket låg. Men du tycker tydligen inte att den är tillräckligt låg. Hur låg ska den bli? Hur långt ska vi gå för att du ska vara nöjd? Du säger nämligen att du ska sänka skatten ännu mer. Hur mycket pengar ska vi lägga på sänkt bolagsskatt? är det 16 miljarder. Hur många miljarder till ska det bli? 73 Finansminister (M) replik: försöker få åhörarna att tro att man kan höja skatten med 90 miljarder utan att det påverkar någon. Det ska inte påverka hur många unga som har arbete om man höjer skatten på arbetsgivaravgifterna med 16 miljarder. Det ska inte påverka människor om man höjer restaurangmomsen. Det ska inte påverka människor om man plockar tillbaka och . Det ska inte påverka människor om man höjer bensinskatten. Det är väl alldeles uppenbart ett orimligt resonemang? Det resonemang som står för är att man ska betala högre skatt. Då får man naturligtvis lägre tillväxt, sämre välfärd och färre jobb. Det är det som i stället borde säga till människor. Det som vi nu gör med bolagsskatten är att vi skärper regelverket, och det gör vi i en miljö där bolagsskatterna i vår omvärld gradvis sjunker. Då är det relevant för oss att vidta en skyddsåtgärd i i termer av lägre bolagsskatt. Det som man nu sitter i företagsledningar och talar om är hur man ska möta brister i lönsamheten med neddragningar i fråga om personalen. Om man då lägger ännu högre skatter på företagen och den kombination av skattechock som står för är det klart att det blir fler uppsägningar. När det är oro i världsekonomin kan det inte vara rätt tillfälle att lägga en skattechock på företagen. Om vi sänker bolagsskatten och gör det på detta sätt och det leder till höjda reallöner, hur kan då ha en alldeles egen ekonomisk teori som säger att det är bankerna som får ut dessa pengar när vi vet att genomslaget för sänkt bolagsskatt till är höjda reallöner? Det är ett av de mest väletablerade resonemangen som vi har i skattelitteraturen att sänkt bolagsskatt vältrar över i stigande löner därför att det leder till en större kapitalstock. Nej, , den politiken måste omprövas.