prot · GZ0994 · 2012-04-11 00:00:00 — Käre , nog är planeringen av 30 nya byggnader för att göra visst materiel till användbara vapen någonting som man kan kalla för en fabrik? 77 (FP): Jag ska först vända mig till . Långsiktigheten i affärerna på försvarsmaterielområdet gör att det tar från det att man genomför avtalen till dess att pengarna faller ut i statistiken. Det är inte säkert att de senaste årens snabba uppgång är ett uttryck för en mer, ursäkta uttrycket, liberal policy . Jag kan också konstatera att det är under en borgerlig majoritet som har tecknat åtagande om att avskaffa sina klustervapen. Det är under en borgerlig regering som denna riksdag samlas för att genomdriva ett demokratikriterium. , jag tror att det måste ha varit mycket svårt för ISP att göra en annan bedömning av de mycket konkret beskrivna samarbetsåtgärderna som fanns i än den som hade gjort. Jag tror inte att det här var ett samarbetsavtal där ett konkret innehåll senare skulle dyka upp. Jag tror att det var precis tvärtom. Det konkreta innehållet fanns, och avtalet skrevs därefter. Ofta när det gäller vapenhandel hör man argumentet att vi har ett stort beroende av andra länder. Det är alldeles korrekt; det har vi. Men det jag tycker illa om är att det argumentet används just när vi talar om affärer med länder som , och . Där tror jag att det svenska importberoendet är oerhört litet, om det ens existerar. kan man konstatera att en av de första paragraferna i exportlagstiftningen innehåller en formulering om att affärerna ska stå i överensstämmelse med utrikespolitik. De tre länder jag här nämnt var, såvitt mig är bekant, de enda tre länderna som erkände den dåvarande i . 78 (C): togs besluten om export av beryktade . togs ett beslut om ett brett samarbetsavtal med och ett brett samarbetsavtal på det militära området med . En del verkar ha hänt . En del verkar ha hänt som möjligen fått FOI att ganska tidigt under förra mandatperioden initiera den så kallade förstudien om den så kallade fabriken som inte finns. Det finns alla skäl att mot den bakgrunden verkligen titta i historien för att se vad som tidigare eventuellt kan ha lovats. När det gäller frågor om ISP är det väl helt klart att ISP, som framgått tidigare av debatten, är en fristående myndighet och ska vara en fristående myndighet. Vi värnar starkt den fristående roll för myndigheter som är svensk tradition. Men det innebär inte att man som fristående myndighet inte kan berätta om regelverk. Lagstiftningen måste man kunna redogöra för, oavsett vem som frågar. Det är en rimlig uppgift och en del av uppdraget. När jag hör debatten kan jag inte undgå den bild som och Vänstern ger, nämligen att man egentligen inte vill ha vapenexport. Men måhända vill man ha ett svenskt försvar och då ett svenskt försvar som bara importerar. Det är inte vår hållning. Därför vill vi se en fungerande krigsmaterielexport och en kontroll av den exporten. Vi vill se en ny utredning och en skärpt lagstiftning. Vi hoppas att det kan komma till stånd alltså först utredning och snart beslut med en skärpning som följd. 79 (SD): har en bra kontrollagstiftning för försvarsmaterielexport, och har fortfarande en stark försvarsmaterielindustri. Låt oss slå vakt om det som en möjlighet för vår egen försvarsmaterielförsörjning. behöver ett starkt försvar. Försvarspolitiker har blåst omkull i detta mediedrev, och många andra böjer sig betänkligt. Men vissa jag tänker då främst på försöker utnyttja mediestormen i sina egna segel. Jag hoppas att det försvarsindustriella landskapet är oskadat efter denna storm. Sedan till det aktuella: Jag tycker att utrikesministern uttrycker sig väldigt bra när han talar om som de väsentliga årtalen för de tunga besluten om export till och därefter egentligen inget. När ISP bedömer försvarsmaterielexport är det inte svart och vitt, utan det är ett brett spektrum med allt från stridsflyg och missiler på ena sidan till minröjning och kamouflagenät på andra sidan. Jag vill fråga om han tycker att Erieye-exporten, försvarsmaterielexporten till den flygande radarn som anses skapa trygghet och stabilitet var felaktig. 80 (V): Jag fick nästan svar från på mina två frågor alltså inte riktigt. Om jag tolkar honom rätt nekar han till att regeringen har försökt påverka vilket beslut ISP tagit i frågan. får gärna nicka eller vifta med en hand jag ser att han nickar och även klingar i glaset på sitt bord här. Då står ord mot ord, men andra uppgiftslämnare kan naturligtvis ha fel. Den andra frågan som jag ställde om ISP valde att inte besvara, nämligen frågan om det är rimligt att ISP sitter med i direkta förhandlingar mellan köpare och säljare och diskuterar vapenaffärernas utformning. har redan tackat för debatten här, men han har på sig för att svara på frågan. Jag ser fram emot att höra svaret. talar om den socialdemokratiska politiken. Ärligt talat, , blir jag inte mycket klokare. Det är inte så svårt att bestämma om ett land är en demokrati eller en diktatur. I många fall är det väldigt tydligt, till exempel i det saudiska fallet. Om vi sätter upp tre krav ingen export till diktaturer, ingen export till länder som bryter mot mänskliga rättigheter och ingen export till länder som är inblandade i väpnade konflikter uppfyller inte ett enda av kraven. Svårare än så är det inte att avgöra om man ska exportera till om man vill ha ett demokratikriterium. Jag beklagar att Socialdemokraterna är så otydliga i frågan som de faktiskt är. har en lång utrikespolitisk tradition som innehåller mycket gott. Men vår utrikespolitik skulle bli betydligt mer trovärdig om vi följde upp den med att också ha en konsekvent politik på vapenexportområdet. Vårt tal om demokrati och frihet och om stöd till dem som reser sig mot förtryckare skulle väga så mycket tyngre om vi inte beväpnade förtryckarna som man vänder sig mot. Det är det som den här debatten egentligen handlar om. 81 (KD): Svensk krigsmaterielexport får inte bedrivas till vilket pris som helst. Det tror jag att många av oss nu är överens om. Som land har ett ansvar för att garantera att vi inte bidrar till att mänskliga rättigheter kränks eller till att de demokratiska grundvalarna sågas itu. Vi har ett ansvar för att säkerställa att vår krigsmaterielexport bedrivs i enlighet med, och hjälper till med att stärka, våra utrikespolitiska mål. rykte och trovärdighet i internationella sammanhang riskerar att raseras för kortsiktiga ekonomiska vinningar. ser vi hur vapen strömmar ut ur och in i olika och hur vapenleveranser går från till . Vad kostar inte all den förstörelse som vapen orsakar och som vi sedan får reda ut med andra medel? bör stå upp för att visa vägen för en vapennedrustning som minskar antalet konflikter runt om i världen så att vi skapar fred, utveckling och välstånd och då även trygghet för medborgare. är ett parti som står fast vid ett starkt försvar detta för att kunna skydda våra medborgares säkerhet. Men vi ska se till att demokratier har vapen för att kunna skydda sig inte länder som vill använda vapnen till att angripa den egna befolkningen och som bidrar till förtryck och instabilitet. Därför, herr talman, ska vi inte sälja vapen till en förtryckarregim som . Jag hoppas att vi får ett demokratikriterium för svensk krigsmaterielexport. Precis som uttryckt känner också jag en viss oro för var Socialdemokraterna egentligen står efter den här debatten när det gäller utredningen om ett demokratikriterium det känns tyvärr väldigt otydligt. Men jag hoppas, som sagt, att vi snart får se det. 82 Utrikesminister (M): Jag ber om ursäkt; jag missade att jag hade ett inlägg till. Låt mig vara kortfattad. När det gäller två frågor tror jag att jag var tydlig på den första frågan: ISP ska vara självständigt. De har ett pressmeddelande från där de säger att det är klart att de deltar i möten för att informera om regelverket. Det är högst rimligt. Det är dock inte mer än så. När det gäller den andra frågan har ISP:s generaldirektör själv sagt att det inte har förekommit några sådana påtryckningar. Tror han inte på mig kan han tro på generaldirektören. Kvällstidningarna är som bekant en annan sak. säger att en fabrik är en anläggning för tillverkning i stor skala. Detta är ingen tillverkning över huvud taget, utan det är reparation och modifiering. Oavsett hur många kåkar det finns är det reparation och modifiering. Det är inte tillverkning. Det är ingen fabrik. Det är inga nya vapen. Ingen har påstått annat. De som gör det är ute efter att medvetet eller omedvetet vilseleda. Till slut något som lite har kommit bort jag ska inte lasta någon för detta nämligen hela den utmaning som ligger i den arabiska våren. Det handlar om den enorma omvandling den arabiska världen bara befinner sig i inledningsskedet av. Det finns väldigt mycket som är löftesrikt i detta, men det finns också mycket som är starkt bekymmersamt. Vi ser det i . Jag satt med den saudiske utrikesministern prins al-Faisal och diskuterade vad vi ska göra för att stoppa barbariet i . Vi har intresse av den dialogen. Vi har också ett intresse av dialog när det gäller mänskliga rättigheter, utvecklingen av samhället och kvinnornas rättigheter och ställning. Det är inte bara regeringen, utan även under vad jag utgår från eminent ledning av sittande talman var nere i och förde diskussioner . Jag utgår från att dessa frågor fanns med också i dialog med . Huruvida denna dialog har försvårats på något sätt av de affärer och det samarbete vi diskuterar får riksdagsdelegationen själv avgöra. Jag tror inte det. Det har ingen inverkan alls. Vi företräder en tydlig linje när det gäller demokrati och mänskliga rättigheter. Det påverkas inte alls av obefintliga vapenaffärer och obefintliga skandaler. Jag tackar igen för debatten. Ingen vapenfabrik ingen skandal. (Applåder) Överläggningen var härmed avslutad. 10 § (forts. från 8 §) Socialavgifter (forts. SfU9) 83 (S): är det för att vända blad och gå från debatten om vapenexport till tillbaka till debatten om sociala avgifter. Sociala avgifter är en viktig pusselbit i den svenska modellen. Skulle den pusselbiten saknas skulle vi inte heller kunna säga att det fanns någon svensk samhällsmodell. Därför är det för oss socialdemokrater viktigt att värna legitimiteten i sociala försäkringar och sociala avgifter. Då får man, herr talman, ställa sig några principiella frågor. Avgiftens intäkter hur ska vi finansiera dem? Avgiftens utgifter vad ska vi använda pengarna till? Och vad kan åstadkomma med lagändringar på området som omfattar sociala avgifter? Den första frågan, om intäkter, är väldigt enkel. Det är löntagare i som betalar in en försäkringspremie, som avstår en del av löneutrymmet, för att kunna garantera en gemensam försäkring för alla ifall man blir förälder, ifall man blir sjukskriven och tappar en del av arbetsförmågan eller ifall man blir arbetslös. Det handlar även om att ha ett drägligt liv när man vill avsluta arbetslivet och gå i pension. Allt detta finansieras genom att löntagare avstår en del av löneutrymmet och betalar in en försäkringspremie . betalar man in den. Svaret är alltså enkelt: Alla löntagare bidrar till försäkringen, till finansieringen av sociala avgifter. Den andra frågan handlar om hur man använder utgifterna hur man använder de sociala avgifterna. Det är lite grann här det kan komma att gå en skiljelinje mellan oss i . Vi socialdemokrater har i vår budgetmotion sagt att vi vill förändra en del av de förändringar som riksdagsmajoriteten har gjort, till exempel nedsättningen av sociala avgifter för ungdomar. Varför vill vi göra det? Varför vill vi ta bort detta? Ofta hör man från allianspolitiker här att det är en beskattning vi vill införa. Men tittar man utanför denna kammare och i den verklighet som finns kan man se att ungdomsarbetslösheten är så hög att man måste leta väldigt noga i historieböcker för att hitta när vi hade så hög ungdomsarbetslöshet som trots att man generellt har sänkt sociala avgifter. Därför är det viktigt hur man använder dem. Då har vi den tredje frågan, vad kan åstadkomma med lagförändringar. Där har vi redan varit inne lite grann på den förändring som allianspolitikerna har genomfört när det gäller sänkningen av socialavgifter för ungdomar. Det är bara en punkt av 20, ett av 20 områden, en av 20 gånger som man fram till har ändrat lagstiftningen på området sociala avgifter. 20 gånger har man gjort förändringar. Vi socialdemokrater vill verkligen diskutera detta principiellt. Löntagare betalar nämligen in till en försäkring, och då har man en förväntan på oss här i hur vi ska hantera och handskas med de pengar löntagarna betalar in. Det tycker jag att vi borde göra ansvarsfullt. har vi sett vad som har hänt med de sänkningar man har genomfört när det gäller ungdomar. Det har inte gett något resultat. Senast fick vi en rapport om att det är ett nollresultat. Det är noll effekt. tittade på detta redan i ett ganska tidigt skede och konstaterade att om man skapar några jobb kommer det att kosta per skapat jobb. Det är nästan 1 miljon per jobb. Då är det, herr talman, viktigt att komma ihåg att en arbetsmarknadsutbildning som är en kompetenshöjande åtgärd kostar i snitt , alltså inte ens en tredjedel av kostnaden för den generella nedsättningen. Och varför är arbetslösheten hög bland ungdomar när den här nedsättningen ändå har gjorts? Ja, vi vet alla svaret, tror jag, till och med allianspartierna. Vad är det en arbetsgivare frågar efter? Produktivitet, någon som kan producera, någon som med sin kunskap kan tillföra företaget något. Man frågar inte om det kostar si eller så mycket. Man frågar: Vad kan jag få ut av arbetskraften? Vad kan den människa som jag anställer, hon eller han, ge företaget? Jag vill poängtera att de ungdomar som står utanför arbetsmarknaden inte står utanför arbetsmarknaden därför att de kostar för mycket, utan därför att deras kunskap måste få en påfyllning till en nivå som går att matcha med de lediga jobb som vi har i . Det är missmatchningen som är problemet, att de arbetslösa har en kompetens och att det är en annan kompetens som arbetsgivaren efterfrågar. Detta går inte att trolla bort med sänkta socialavgifter. Det kräver en ansträngning av politiken. Därför är det viktigt, herr talman, för oss socialdemokrater att diskutera socialavgifter väldigt mycket. är den allmänna löneavgiften . Det innebär en skillnad i pengar mätt på . Det är jätteviktigt för oss att diskutera legitimiteten i försäkringen. Den uppnås inte genom att pengar flyttas från det ändamål som löntagare betalar in för till en i princip skatt som löneavgiften nästan kan tolkas som. Därför är det viktigt att handla ansvarsfullt och se till att löntagarna får valuta för pengarna, att de får det som de betalar in för. betalar man ju in genom sociala avgifter, och ska man ha en försäkring om man blir sjuk, arbetslös eller om man blir förälder som täcker de behov man har och som motsvarar den premie som man betalar in. 84 (M): Jag inleder med att yrka bifall till utskottets förslag i betänkandet. I mitt anförande vill jag kommentera några av de motioner som socialförsäkringsutskottet har behandlat från den allmänna motionstiden. När det gäller lägre socialavgifter skrev regeringen en nationell strategi för regional konkurrenskraft, entreprenörskap och sysselsättning. Budskapet var tydligt. Det skulle bli enklare och billigare att anställa. Insatser skulle införas för att underlätta för dem som inte har arbetat att komma tillbaka till arbete. Kostnader för att anställa ungdomar skulle sänkas. företagsklimat skulle förbättras, och det skulle bli mer lönsamt att driva företag. Hur är det ? Företagens administrativa kostnader är lägre, skatterna och avgifterna är sänkta med nästan och trygghetssystemen för företagare har förbättrats. Generellt sett är sänkningar av de sociala avgifterna reformer som kräver en stor del av reformutrymmet. Den sänkning som genomfördes motsvarar . Omfattande sänkningar skulle således vara mycket kostsamma, och effekterna måste ställas mot andra reformer, såsom utökat jobbskatteavdrag, sänkt bolagsskatt och dess jobbskapande effekter. Det är viktigt att göra det billigare att anställa, och vi har redan gjort mycket. Uttaget av de sociala avgifterna var ca lägre 2010 än 2006. Jag ska ge några exempel på genomförda insatser. infördes ett fjärde steg i jobbskatteavdraget. Alla som arbetar får behålla mer av sin lön. Detsamma gäller för företagare med inkomster från aktiv näringsverksamhet. För att underlätta för unga att komma in på arbetsmarknaden och få arbetslivserfarenhet har regeringen halverat socialavgifterna för personer . Vi har även gjort det billigare att anställa pensionärer. För anställda som är födda betalar man inga socialavgifter alls. För anställda som är födda 19381946 är socialavgifterna kraftigt sänkta. Man betalar bara ålderspensionsavgiften på . sänktes också bolagsskatten från till . Regeringen har genomfört förbättringar av de så kallade 3:12-reglerna, det vill säga beskattningsreglerna för delägare i fåmansföretag. Vi har infört nystartsjobb för personer som varit borta länge från arbetsmarknaden. Det innebär att staten återbetalar ett belopp som motsvarar två gånger den arbetsgivaravgift som betalas in av arbetsgivaren. Jag kan också berätta att en företagsskatteutredning pågår. Syftet är att se över nuvarande bolagsbeskattning. Kommittén kommer att redovisa sitt uppdrag . När det gäller de motioner som föreslår sänkta arbetsgivaravgifter för att gynna små företag och utveckling i landsbygd håller jag verkligen med motionärerna om att en politik som gynnar företag är en politik som säkerställer möjligheter till sysselsättning på landsbygden. Jag kommer från en liten by i och vet vilken betydelse småföretagen har för att skapa livskraft på landsbygden. Som jag redan varit inne på har regeringen gjort mycket för att förbättra för företagen. Dessutom finns det regionalt stöd som till exempel strukturfondsprogram för regional konkurrenskraft och sysselsättning. Programmen omfattar resurser som främjar näringslivet i alla delar av , men med en extra tilldelning av medel till de nordligaste länen. har möjlighet att ta del av . Vi har ett landsbygdsprogram som sträcker sig över 20072013. Programmet omfattar ca , och målet är utveckling av företagande, innovation och tillväxt. Vi har ett ökat anslag för regionalt transportbidrag för att täcka högre transportkostnader för företag i de fyra nordligaste länen. I den regionala tillväxtpolitiken finns olika former av stöd till företag. Här ingår bland annat regionalt investeringsstöd som kan lämnas till investeringar inom stödområden, regionalt bidrag till företagsutveckling och sysselsättningsbidrag. För att våga starta eget företag är tillgång till kapital en avgörande faktor. Därför är det positivt att man satsar på att förbättra finansieringssituationen för investeringar i norra inland genom riskkapitalbolaget som bildades . Det är en helt ny satsning som kompletterar den redan existerande Norrlandsfonden. Det visar att vi vill att hela ska leva. I en motion av med flera uttrycks oro över att allt fler arbetsgivare använder sig av tillfälliga anställningar. För att komma till rätta med problemet föreslås ett antal åtgärder, bland annat höjd arbetsgivaravgift vid allmän visstidsanställning. Vi tar de problem som kan vara förknippade med att inte ha en fast anställning på största allvar. Tillsvidareanställning är och ska vara huvudregeln på den svenska arbetsmarknaden. Det vill jag vara tydlig med. Men tidsbegränsade anställningar spelar också en viktig roll. En tidsbegränsad anställning kan vara en bro in på arbetsmarknaden. Det är dock självklart viktigt att det inte missbrukas. De anställningsformer som finns ska användas på ett korrekt och ansvarsfullt sätt. Regeringens stora utmaning handlar om att människor ska komma in på arbetsmarknaden. Det ska vara enkelt att anställa, och alla jobb behövs. Vår politik går inte ut på att hindra olika möjligheter till anställning utan på att driva en politik som skapar fler arbeten. Arbetsmarknadens parter har ett stort ansvar att ta tag i frågan och se till att de allra flesta anställningar är tillsvidareanställningar. Den största klyftan finns mellan dem som har jobb och dem som inte har det. Därför ska vi inte göra det dyrare att anställa. Det skulle göra det ännu svårare för till exempel unga att ta sig in på arbetsmarknaden. Medan besparingspaketen avlöser varandra i många europeiska grannländer föreslår vår regering en arbetsmarknadssatsning på 8,1 miljard. Det handlar om åtgärder för jobb, aktivitet, utbildning och praktik samt insatser som gör anställningar billigare. Det är åtgärder som bidrar till att stärka vår gemensamma välfärd och ger goda förutsättningar för sysselsättning och tillväxt. Avslutningsvis, herr talman: har identifierat problem och agerat för att skapa förbättringar på många av de områden som motionärerna har tagit upp. Utmaningar kvarstår, men vi har kommit en bra bit på väg. 85 (MP) replik: räknar upp de många åtgärder som hon anser har gjorts. Frågan är dock om företagarna själva upplever att det har blivit skillnad i praktiken. av alla företag är små företag. Det är bra att vi delar synen att det är viktigt att främja småföretagens förutsättningar. har dock inte fått gehör i betänkandet för förslaget om att sänka sociala avgifter för de allra minsta företagen. Är det något som och skulle kunna tänka sig att titta vidare på för att stimulera mer företagande? Det är i de minsta företagen det skulle betyda mest att kunna anställa en person till, till exempel genom sänkta arbetsgivaravgifter. Det förslag vi har fört fram och som finns med i betänkandet handlar om landsbygden men också om hela . Det handlar inte om bara och övriga utan om glesbygd och landsbygd i hela landet. Sociala avgifter har även förändrats när det gäller möjligheten att få en karensdag. Där har utskottet gemensamt uttalat att vi ska ha en förändring, även om det ännu inte är möjligt för en egenföretagare att välja kortare karenstid än . Hur ser på sociala avgifter för dessa småföretagare? 86 (M) replik: För regeringen är arbetslinjen central. Satsningar har gjorts trots finanskris. Hur vi har klarat av krisen har väckt både förundran och beundran hos andra nationer. I mitt anförande tog jag upp en mängd olika saker som har gynnat norrländska företagare men också generella sänkningar som har skett , till exempel av arbetsgivaravgifter. Jag vill påminna om kostnaderna för sänkningar av arbetsgivaravgiften. Det handlar om runt 7 miljarder för 1 procentenhets sänkning. Det är viktigt att beakta i tider av finansiell oro och så vidare. Det är också viktigt hur vi gynnar företagare. Är det endast arbetsgivaravgifterna som vi ska sänka eller finns det andra insatser? Vi hör företagare som säger att de måste ha bredband för att kunna ha företag i inlandet, till exempel. Det kan vara i eller andra delar av . En bredd på insatserna är viktigt. Vi måste därför fundera på om det bara handlar om arbetsgivaravgifter. och förespråkar en kilometerskattehöjning. Det är ett hot mot jobben, särskilt i . Vi talar om i kostnadsökning för en långtradare. Det skulle vara direkt förödande för de norrländska företagen inom den tunga basindustrin som skogsnäringen och så vidare. Är det att skapa arbetstillfällen, ? 87 (MP) replik: Jag rekommenderar och att göra ett studiebesök i där man har kilometeravgift . Det skulle också underlätta när det gäller att få lika villkor för de svenska åkarna i förhållande till de andra åkare som kommer till och som kanske ligger kvar längre än nödvändigt för att ta upp gods och transportera vidare. Jag vet att frågan diskuterades i skatteutskottet där både moderater och miljöpartister lyfte fram att det behövs mer kunskap om vad som sker i övriga landet. Arbetslinjen handlar inte bara om att piska enskilda individer utan om att skapa förutsättningar för företag att våga anställa.