prot · GZ0969 · 2012-02-14 00:00:00 — Det teoretiska tänket med jobbskatteavdraget är att när det nu blir lönsamt att börja arbeta sticker man ut och tar ett jobb. Ungefär 80 000 skulle gå ut och ta ett jobb. När kom med en rapport om jobbskatteavdraget förra mandatperioden sade den borgerliga majoriteten att det är viktigt att Arbetsförmedlingen talar om för de arbetssökande att nu är tröskeln så låg, för nu har vi ett jobbskatteavdrag, att det är lönt att gå ut och jobba. Är det någon, och ni andra, som på allvar tror att en ung kille eller tjej som kanske har 1 000 eller i bidrag, beroende på om man har gymnasieutbildning eller inte, inte hellre vill ha ett jobb än att sitta och vänta på att det ska bli lönsamt att jobba därför att vi nu har ett jobbskatteavdrag. Det fungerar inte så. Det är därför som jag tycker att det är så trist med den här debatten. Jag kan förstå att inte rullar runt på rygg och säger: Nej, jag har haft fel . Men eftersom jobbskatteavdraget är fundamentet i er ekonomiska politik skulle han väl ändå kunna resonera om ifall det finns något annat vi kan göra när verkligheten visar att det inte fungerar. Det är ju högre arbetslöshet nu än 2006, det är lägre sysselsättningsgrad än 2006, det är högre ungdomsarbetslöshet än 2006 ja, allt är sämre. 10 Finansminister (M): Vi får här höra att allt är sämre i , allt är sämre i , allt är sämre i . Det är Socialdemokraternas verklighetsbeskrivning. Man får tacka för de klargörande orden. Många andra uppfattar det som att världen har gått igenom en svår ekonomisk kris. Land efter land genomför åtstramningspaket, genomför breda åtgärder för att återställa ordning och reda för att komma upp på torra land. Men allt är sämre i . Det är det socialdemokratiska budskapet. Det är helt enkelt inte korrekt. har klarat sig igenom den här krisen bättre än praktiskt taget alla andra länder. Vi går ur den utan några stora underskott. Vi behöver inte göra nedskärningar i kommunerna som . Vi behöver inte sänka pensionerna eller höja pensionsåldern, vilket många andra länder nu tvingas diskutera. Vi fick ny statistik från . Där ligger sysselsättningen lägre än vad den gjorde . I är det 60 000 personer fler som är sysselsatta, en ökning med lite . Skulle vi ha haft samma utveckling som i övriga skulle vi kanske ha haft 100 000150 000 färre sysselsatta . Sysselsättningen har alltså vänt uppåt i före praktiskt taget alla andra länder. Det är många EU-länder som har upplevt en mycket besvärligare arbetslöshetsutveckling än den som har genomgått. Det beror på att regeringen har fört en aktiv politik. Vi har mött krisen med breda stimulansåtgärder och breda strukturåtgärder, och de har fungerat, trots varningsropen. Vi som har varit med i riksdagsdebatterna har ju fått höra att skulle slitas isär av den här politiken. Låt mig då bara nämna fyra förhållanden som ger oss en bild av detta. Inkomstskillnaderna i är bland de lägsta i och bland de lägsta av alla industriländer. När det gäller de välfärdsjusterade inkomstskillnaderna, där vi också tar in att vi erbjuder alla äldreomsorg, barnomsorg och sjukvård, har vi minst skillnader av alla . Allt har alltså blivit sämre, var beskrivningen. Den sociala rörligheten i och är högre än i praktiskt taget alla andra länder. Vi har mått på svåra materiella förhållanden som EU tar fram. Där hör återigen till de länder som har minst andel av befolkningen som riskerar att hamna i svåra materiella förhållanden. När det gäller inkomstskillnader, välfärdsskillnader, social rörlighet, svåra materiella förhållanden tillhör de allra bästa länderna. Det beror på att vi har fört en aktiv politik för att fler ska komma i sysselsättning. Skillnaderna har ökat i . 1995 låg Gini-koefficienten på 0,23. Den hamnade 2010 på 0,30. Den låg på 0,29 när vi tillträdde. Låt oss då konstatera att av ökningen i skillnader ligger under de socialdemokratiska åren. av ökningen av skillnaderna i inkomstspridning, av ökningen av Gini-koefficienten, av ökningen av klyftorna i samhället ligger under de socialdemokratiska åren. Här fick vi beskrivningen att det inte var en slump att det hade varit en ökning av Gini-koefficienten, därför att det var något som regeringen önskade. Det var det intryck som oppositionen ville ge. Var de av ökningen också ett resultat av Socialdemokraternas vilja att öka inkomstskillnaderna? Var det därför inkomstskillnaderna steg ? Låt oss konstatera att det är arbetslinjen som har förtroendet. Det är bidragslinjen som har tappat förtroendet. Alternativet i termer av bidragshöjningar, skattehöjningar och industrisubventioner väcker inte trovärdighet. Det är inte en fungerande ekonomisk politik. Det är en ansvarsfull ekonomisk politik som regeringen bedrivit. Det är därför som har klarat sig bättre när det gäller välfärd och skillnader än de flesta andra länder. 11 (S): är nöjd med tillståndet i , för han jämför med andra länder och vill inte titta på hur det är här i landet. Det var vi som tog ur den ekonomiska kris som ni försatte oss i . Då var den borgerliga oppositionen emot. Man kallade det för överbeskattning av folket och allt möjligt när vi skapade ordning och reda i statens finanser. Det här lever fortfarande på. Vi har en stabil grund som det inte går att hacka sönder så lätt och snabbt. Det var bra att vi gjorde så hållfasta ekonomiska spelregler. ville inte vara med, men i dagens läge tar man åt sig äran för det. Nej, vi vill inte tillbaka till 1980-talet. Då var det borgerlig regering. Då reste svenskarna från . Vi vill inte tillbaka dit. Vi vill till ett samhälle framåt där vi håller ihop, där vi inte ökar klyftorna och där vi ser till att människor inte blir bidragsberoende. Det blir de . Den så kallade arbetslinjen är en bidragslinje. Fler och fler tvingas söka ekonomiskt bistånd. Det är en övervältring av kostnader på kommunerna som annars kunde ha satsat på bättre service till medborgarna, till exempel barnomsorg på obekväm arbetstid så att exempelvis ensamstående kan ta de jobb som erbjuds. Arbetslösheten är högre. Det är massarbetslöshet i . Långtidsarbetslösheten ökar och har bitit sig fast i samhället. Inflödet av nya långtidsarbetslösa till fas 3 är klart mycket större än utflödet. I mitt förra inlägg talade jag om utförsäkrade från sjukförsäkringen. Människor tvingas bli så kallat friska för att gå till Arbetsförmedlingen där man konstaterar att de är för sjuka för att arbeta. De tvingas gå tillbaka till sjukförsäkringen där man på nytt skickar dem till Arbetsförmedlingen. Denna rundgång har skapat en tragisk situation för dessa sjuka människor. Det är fruktansvärt cyniskt. Min fråga till i mitt förra inlägg var: Är det bra eller dåligt med större skillnader? svarade inte på det. har han dock sagt att det är bra med incitament. Det är bra om folk rycker upp sig. Det är bra att öka skillnaderna. Sänker vi ersättningarna för de sjuka och dem utan arbete blir de säkert friskare och hittar ett jobb. Det kallas incitament, och det tyckte tidigare var bra. svarar han inte på frågan om det är bra eller dåligt med ökade skillnader utan talar om att det är större skillnader i andra länder. Min fråga kvarstår dock: Är det bra eller dåligt med större skillnader i samhället? 12 (S): Låt oss tänka att det är 2006 efter valet då en moderatledd regering fick makten. Det sitter hundra personer på läktaren. Tio får gå ut åt vänster, och får de sina inkomster sänkta med . Tio får gå ut åt höger, och de får sina inkomster höjda med . Detta illustrerar det verkliga utfallet av den borgerliga regeringens politik och den ojämlikhet som breder ut sig. Den skulle ju lösas med den så kallade jobbpolitiken à la . Har vi fel när vi säger att arbetslösheten har ökat? Har vi fel när vi säger att långtidsarbetslösheten har ökat kraftigt? Har vi fel när vi säger att ungdomsarbetslösheten har ökat? Har vi fel när vi säger att de arbetslösa har fått försämrade ekonomiska villkor? Har vi fel när vi säger att de sjukförsäkrade har fått sämre ekonomiska villkor? Är det inte korrekt det vi säger? Är det inte korrekt när vi säger att enligt de utvärderingar som är tillgängliga har er politik med de stora skattesänkningarna faktiskt inte fungerat? Du har läst matematik, . Du kan ta och omvandla det till något annat. Du kan besöka ett äldreboende i vårt land och se alla som sliter där under tuffa villkor. Du kan besöka förskolan där det blir allt fler barn på den personal som finns kvar. Du kan åka ut i skolan där inte alla unga får det pedagogiska och sociala stöd som är motiverat. Hur många jobb hade du kunnat skaffa om du använt dessa resurser till något alternativt, till att omgående sätta människor i arbete? Det är arbete som är i stort behov av att utföras på Caremas äldreboenden och på många andra ställen. Du sitter med miniräknaren, . Jag tror att du kommer fram till en nätt summa på 250 000 jobb. Hade det inte varit till glädje för de 350 000 arbetslösa? Hade det inte varit till glädje för barnen i förskolan och skolan? Hade det inte varit till glädje för de arbetslösa och de sjuka om du i stället för att dra in 20 miljarder från dem låtit dem behålla ersättningen? Du kunde ha sagt: Jag har inte den konservatives dystra människosyn. Jag har en ljusare människosyn. Jag tror att människor faktiskt kan utvecklas och göra nytta i glädje och utan piska. Erkänn nu ert stora misstag, ! 13 (M): Två siffror i debatten behöver korrigeras. För det första: har 200 000 fler personer arbete. med alliansregeringen är facit plus 200 000 personer i arbete i . I hur många europeiska länder kan ni se en ökning av sysselsättningen under finanskrisen? Kan ni hitta något? Ge mig ett enda exempel! För det andra: Tack vare jobbskatteavdraget har vi sänkt skatten för vanligt folk så att en sjuksköterska har fått motsvarande en 13:e månadslön som man kan spendera som man vill. Trots denna skattesänkning har de offentliga intäkterna ökat med . Vi har alltså sänkt skatten och fått ökade intäkter som har gått till en bättre sjukvård och skola. Då var det ert idealsamhälle. 1980 hade vi de minsta inkomstskillnaderna i modern svensk historia. Det tyckte ni var jättebra. har inkomsterna ökat i alla grupper men olika snabbt. Någon har fått 3 000 mer , någon annan 5 000. Ni tycker att det är dåligt att alla inte har fått lika mycket. Ni går hellre då alla hade lägre inkomster. Ni ser hellre att låginkomsttagarna har det sämre än förutsatt att de som har höga inkomster har det ännu sämre. 14 FINN (M): Den senare delen av debatten har handlat mycket om skattepolitiken. Låt oss försöka begripa oss på Socialdemokraternas skattepolitik. går längst; han konstaterar att jobbskatteavdraget inte fungerar. Med stöd av har han kommit fram till att med Socialdemokraternas passivitet när det gäller att ge stimulansåtgärder till löneskatteavdrag ökade man paradoxalt nog antalet jobb med 500 000. Hur kan det komma sig att de ledande finanspolitiska talespersonerna inom socialdemokratin stöder tre av fyra jobbskatteavdrag? Vill de helt enkelt ta bort de 500 000 jobb som uppenbarligen har fått fram via sin RUT-förfrågan? Den frågan tycker jag att svenska folket har rätt att få svar på. Varför tycker socialdemokratin att jobbskatteavdragen är bra? Jo, av de anledningar som just nämnde. Debatten hetsar till sig. Vi ser naturligtvis framför oss drakoniska skatteökningar, som finansministern brukar säga, om man ska finansiera välfärden på det sätt som Socialdemokraterna tänker sig. Man kommer säkert att vilja öka progressiviteten i löneskatterna, och införa arvskatt, förmögenhetsskatt och fastighetsskatt igen kanske till och med en tobinskatt, vad vet jag? Det är spännande att läsa gårdagens understreckare på Svenska Dagbladets Brännpunkt där , tidigare chef och medarbetare till både och , säger att man kanske skulle platta till skatten i stället och att det är något som gynnar en framväxande tjänstesektor och fler arbetade timmar. Han skriver också att platt skatt dock alltid betyder att den som har högre inkomst bidrar mer till välfärdens finansiering som det lönar sig för alla att jobba mer och längre. Det är alltså en ledande socialdemokrat som uttrycker detta. Han går mycket längre än vad alliansregeringen har föreslagit och vad jag tror att den här gruppen önskar. Vad är Socialdemokraternas egentliga besked till väljarna om skattepolitiken ? 15 (S): Den stora frågan är vad man gör när det är kris i ett land. Det bästa är att bygga landet starkt när krisen vänder. Vad har regeringen gjort? Man har gjort de fattiga fattigare och de rika rikare samma politik som de borgerliga partierna, med i spetsen, har kört med tidigare. Det är en annan retorik, men innehållet är detsamma som förut. Jag ifrågasätter att detta verkligen är det som bygger ett land starkt för framtiden. Vi borde i stället satsa pengarna på något som ger utdelning på , som utbildning. Regeringen har skurit ned på gymnasieskolan, vuxenutbildningen och högskolan. Vi borde satsa mer på innovationspolitik. Vi borde satsa mer på välfärden och hela den infrastruktur som bygger landet starkt för framtiden; det är järnvägar, utbildning, barnomsorg och vård. Det har man ibland kallat för den tärande sektorn, men det är det som på gör att ett land blir starkt. Senast hade makten var vi i den situationen att arbetslösheten var skyhög. Då lovade vi socialdemokrater att vi skulle halvera arbetslösheten. Det var ett djärvt mål arbetslösheten låg då på men vi lyckades med det. Anledningen var att vi satsade på utbildning, inte minst för dem som behövde komplettera sin utbildning. När jobben sedan kom hade många arbetslösa den kompetens som krävdes. är situationen den motsatta, och vi ser att arbetslösheten ökar mest bland de grupper som står långt från arbetsmarknaden. Att göra de fattiga fattigare och de rika rikare bygger inte starkt för framtiden, och det ger inga nya jobb. 16 (S): Jag hade hoppats att skulle svara på min fråga om den ökade ojämlikhet som finns i och varför han skriver att han vill bedriva en effektiv fördelningspolitik som gagnar dem som har det allra sämst, om det bara handlar om att göra människor fattigare. Vi har 65 000 utförsäkrade från sjukförsäkringen, 30 000 i fas 3 lika många som på Posten, alltså och 68 000 långtidsarbetslösa. Till Finn vill jag säga att är medlem i . De älskar platt skatt. Det är bra om du känner till vilken partitillhörighet han har. Till vill jag säga att den relevanta jämförelsen när det gäller sysselsättningen vore att säga att det var . Sysselsättningen har sjunkit. Det gäller också i absoluta tal för arbetslöshetsutvecklingen. Jag har förstått att gärna ändrar statistiken när det inte passar, men jag tycker att vi ska hålla oss till det som har gällt tidigare i fråga om statistik. har vi fått ett tackkort till : Tack för att ni sänkte krogmomsen. Socialdemokraterna vill i stället använda 5,4 miljarder och fördela till arbetsmarknadspolitiken för att se till att fler unga får utbildning. Det vore bra att få veta hur skattesänkningar som ger den rikaste fjärdedelen i av den totala skattesänkningen och de fattigaste att dela på kan vara en effektiv fördelningspolitik som gagnar dem som har det allra sämst. Är tanken att de fattiga ska känna sig ännu fattigare och därmed på något sätt ledas till ett arbete? 17 HANS (S): Flera talare, speciellt finansministern, hänvisar till att vi har lyckats bra i trots finanskris i . Finansministern är ju ung och kanske inte minns hur det var . Då hade vi också kris. När vi skulle betala en krona hade vi , resten fick vi låna. Kriser kommer och går. Jag tycker att vi i debatten inte ska koncentrera oss på hur det är ute i utan på hur vi använder våra resurser här i . säger att svenska folket har fått mer pengar i plånboken. Det är rätt, men poängen var ju att jobbskatteavdraget skulle leda till fler jobb. Det har blivit 200 000 fler jobb, säger . Det är klart att det har. Vi har ju blivit så många fler människor. Om vi socialdemokrater, som har haft ett så långt regeringsinnehav, använde den retoriken skulle vi kunna säga att vi har skapat miljoner jobb. Befolkningen har ju ökat. Man kan inte argumentera på det sättet. Jag vet att det är svårt att erkänna misstag. Jag tycker själv att det är svårt. Det är inte roligt. Det bär emot. Det är många som lyssnar, och man får skämmas lite. Men nog borde det väl vara läge att fundera lite när vi nu har lett i bevis och verkligheten visar att jobbskatteavdraget inte fungerar som det var tänkt. Man borde åtminstone börja fundera på om man kan komma på något annat för att få folk i jobb. 18 Finansminister (M): har, till skillnad från den beskrivning som ges här, klarat krisen väl jämfört med praktiskt taget alla andra länder. Det tydliggörs på ett frapperande sätt: fick vi sysselsättningsstatistik . Den ligger för hela ekonomin upp i årstakt, och för privat sektor är det upp. upplever övriga , enligt den senaste tillgängliga statistiken som är , fortfarande en fallande sysselsättning. I vårt grannland , som leds av en tillträdd socialdemokratisk regering, faller sysselsättningen . Kontrasten är frapperande. Inte något land, vid sidan av de baltiska länderna med sin kraftiga nedgång, har kunnat uppvisa en sådan sysselsättningsökning som . Det är ett avvikande förhållande, och det försöker Socialdemokraterna prata bort. Jag tycker att det är klokt. Ju mer den socialdemokratiska verklighetsbilden avviker från väljarnas desto bättre ur mitt perspektiv. Socialdemokraterna vill alltså inte se sakförhållandena, men de måste ändå upprepas trots år av socialdemokratiskt skäll på regeringen. Vi har bland de minsta inkomstskillnaderna vad gäller industriländerna, välfärdsjusterat de absolut minsta, vi har den högsta sociala rörligheten tillsammans med ett antal andra länder och tillsammans med ett antal andra länder den minsta materiella nöden. Låt oss ta långtidsarbetslösheten. har enligt senaste statistik den lägsta lägsta andelen långtidsarbetslösa av alla EU-länder. Allt det skulle alltså vara ett uttryck för att allt är sämre, att ett långvarigt alliansmaktinnehav lett till att allt är sämre. Socialdemokraterna, däremot, ökade klyftorna. Skillnaderna växte av detta under den socialdemokratiska regeringsperioden. Inte ett ord av självkritik sägs. bad mig resonera kring självkritik och alternativ. Jag gör gärna det. Låt oss ta fyra tänkbara alternativ. Ett är kraftigt höjda skatter genom försämrat jobbskatteavdrag. Det är lätt att se det som ett alternativ i den här debatten eftersom det så ofta nämns av meddebattörerna. Kraftigt höjd ungdomsarbetsgivaravgift kan man tänka sig som ett alternativ att pröva, kraftigt höjd moms i restaurangbranschen skulle kunna vara ett alternativ att överväga, kanske även avskaffat ROT-avdrag. Det är fyra tänkbara förslag som skulle kunna vara ett alternativ till regeringens politik. De råkar vara Socialdemokraternas ekonomiska politik. Låt oss konstatera vad det skulle ha lett till, nämligen kraftigt höjda kostnader när vi har en avmattning, omvänd konjunkturpolitik. Man skulle stramat åt för företagen genom höjda arbetsgivaravgifter på unga, detta i ett läge när fler unga är på väg att lämna eller riskerar att få lämna arbetsmarknaden eftersom vi har en nedgång. Med den kraftiga sysselsättningsåtstramning som försämrat jobbskatteavdrag, höjda arbetsgivaravgifter för unga, försämrad restaurangmoms och borttaget ROT-avdrag skulle leda till vore resultatet naturligtvis högre arbetslöshet. Därmed kommer vi tillbaka till de . Då står de helt plötsligt i ett förklarat ljus. Med socialdemokratisk politik skulle fler människor bli arbetslösa, vi skulle komma längre från full sysselsättning och då skulle klyftorna öka. Man kan nämligen aldrig ta isär full sysselsättning och sammanhållning, det är två begrepp som utgör var sin sida av samma mynt, och det är därför skillnaderna ökade så mycket under de socialdemokratiska regeringsåren. Det var för att en fjärdedel av befolkningen till slut var beroende av olika sociala transfereringssystem. Då växte klyftorna, då fick vi ökade inkomstskillnader, då förstärktes förmögenhetskoncentrationen. Det var resultatet. Kan vi inte lite ödmjukt enas om att ifall vi prövade alternativet med kraftigt höjda skatter på ungdomar och restauranger och borttaget ROT-avdrag skulle det vara en politik som ökade klyftorna? 19 (S): slår sig för bröstet och snart tycker han väl att vi ska hurra också. Han påstår att vår politik var dålig, men det var faktiskt tvärtom. hade vi arbetslöshet det var alldeles för högt, men det är mycket högre nu och man hånade oss och sade att det var massarbetslöshet. Det året tillkom 153 000 nya jobb. Det kunde vi se när året var slut. Året efter, 2007, tillkom 80 000 nya jobb. Det var vackert så, men det var bara hälften så många. Det var innan er politik, , hade börjat bita. hade er politik börjat bita, och då kom tvärstoppet. sade att det skulle ta innan deras politik började bita. Det gjorde det också, och då tvärnitade jobbtillväxten. Vi har långtidsarbetslöshet i . säger att ja, men den är mycket högre utomlands. Trösta då de långtidsarbetslösa med det eller gör någonting åt långtidsarbetslösheten! Inflödet av långtidsarbetslösa i fas 3 är betydligt högre än utflödet. Man blir inlåst i fas 3. Utförsäkringen av dem som varit sjuka har också ökat, och säger att man klarat det hela eftersom det tillkommit nya jobb. Det är trick, trick, trick. Man måste nämligen räkna alla som söker jobb, och det är fler som söker jobb . Sedan säger att det är frapperande bra. I stället för frapperande och incitament ska vi hitta på nya Borg-ord för att vara nöjda här i landet. Jag vill ha lägre arbetslöshet. Jag vill använda , , det som du påstår att vi vill ta bort. Jag vill använda det i lågkonjunktur. Det är ett bra sätt att öka på i lågkonjunktur för att sedan bromsa i högkonjunktur. 20 (S): Jag har haft ett flertal interpellationsdebatter med . De är mycket intressanta. De präglas av två saker. svarar inte på några frågor, och han har med sig miniinterpellanter som interpellerar interpellanten. Så försöker man dölja den egentliga politiska diskussionen. Jag upprepar frågeställningarna, : Är det inte så att arbetslösheten har ökat? Är det inte så att långtidsarbetslösheten har ökat massivt? Är det inte så att ungdomsarbetslösheten har ökat massivt? Det sker till priset av ökade klyftor och skulle användas som metod för att klämma åt arbetslösa och sjuka. Det är effekten av er politik. Tyvärr är ni alldeles för lite granskade. låter ert språk som lånat av eller också kan jag se Per Schlingmann framför mig. Det är det nya moderata språkbruket. En väldigt bra lokaltidning, , granskade i sitt senaste nummer politik. Man hade bild på och texten: En man, åtta svek, tio lögner. Det är förvisso tidningens beskrivning, men vid en hastig genomläsning av artikeln finner jag den som fullständigt korrekt. Framför allt gäller det jobbfrågan. Allt det ni lovade har katastrofalt misslyckats till priset av att vårt land fått kraftigt ökade klyftor. Det är ett stort misslyckande, ett mycket stort misslyckande, ett massivt misslyckande, . 21 Finansminister (M): Den här debatten handlar om hur det ser ut i med ekonomiska skillnader. Vi kan konstatera att de är mindre i än i de flesta andra länder. De andra nordiska länderna klarar sig också bra, men genomgående tillhör de fem sex länder som klarar sig allra bäst när det gäller ekonomiska skillnader, rörlighet och deltagande på arbetsmarknaden. Sedan har vi haft en mycket besvärlig ekonomisk kris. Den verkar Socialdemokraterna glömma bort. Det kanske beror på att den inte drabbat lika hårt som många andra länder. Det är kanske därför vi nu ser att många andra länder, inte minst de i vår närhet, som , och , numera har högre arbetslöshet än . Det är kanske lätt att glömma bort krisen när vi har en kraftigt ökad sysselsättning tack vare att vi är en av de regeringar som genomför flest reformer för att stärka sysselsättningen. Det talas här om siffertricksande. När den nuvarande regeringen tillträdde var det 4 454 000 människor som arbetade.