prot · H00936 · 2012-12-04 00:00:00 — gick det faktiskt åt rätt håll på slutet. Det vi gjorde fel var att vi borde ha satsat mer på rehabilitering. Det är en lärdom. har regeringen dragit ned ännu mer på rehabilitering och gör dessutom folk fattiga. Det är inte bättre. 65 (S): Statsrådet säger att vi bara vill diskutera enskilda fall. diskuterar vi den statistik som regeringen har använt för att visa hur lyckad den så kallade reformeringen av sjukförsäkringen har varit. Statsrådet har till och med använt den för att skriva debattartiklar. Om det, när medierna granskar, visar sig att den statistiken är inte är så lyckad ifrågasätter man hela fundamentet för statsrådet att framhålla att sjukförsäkringen och den så kallade rehabiliteringskedjan har varit lyckade. Det är därför vi diskuterar det. Det är klart att en reform, en förändring, av sjukförsäkringen som sedan visar sig inte vara en reform utan en försämring innebär att enskilda drabbas. säger man att det kan vara upp till 22 000 personer som, enligt statistiken, har gått från att vara sjuka till arbete trots att de inte jobbar mer. Det är därför vi ställer de här frågorna. Därför tyckte jag att det var viktigt att statsrådet svarade på de här frågorna: Tycker han att de här lösa antagandena räcker som grund för att kunna luta sig mot den här statistiken, eller behöver man förändra statistiken? Ingår gruppen nollklassade, det vill säga de som trillade ut ur systemet och inte hade någon ersättning alls och sedan fick tillbaka en sjukpenninggrundande inkomst, i den gruppen? Ingår de i den gruppen som har ökat sin förvärvsinkomst? Har man använt statistiken på det sättet vore det intressant att få veta det . Det är tredje gången jag ställer den frågan, så jag hoppas få svar här. 66 Statsrådet (M): Om man var nollklassad och har fått sjukpenning i särskilda fall genom den regel som finns och har det som inkomst ingår man inte i gruppen som har förvärvsinkomst. Svaret är alltså nej. Först och främst vill jag säga att det må stå fritt att med den systematiken misstro Arbetsförmedlingens och statistik. Jag har inte en enda gång sett Socialdemokraterna lägga ett enda förslag som på en enda punkt föreslår en annan statistikföring än den vi har . Jag skulle ta er på lite större allvar om ni inte bara pratade om sådant som ni inte ens själva föreslår. Det andra jag vill nämna är att under som ni hade makten började sjukpenningandelen 2003 och 2004 att sjunka genom en massiv överföring av människor till förtidspensionssystemet. Det var ett väldigt elegant sätt att få till synes sänkta sjuktal. Det var ett förödande system att överföra människor i permanent förtidspension, eller ännu värre, att ge människor illusionen att de hade fått förtidspension när de i praktiken bara var förvarade i taget i sjukförsäkringssystem men inte i sjukpenning. Detta system var helt uselt. Är ni stolta över den lösningen och därmed antyder att den kommer att komma tillbaka har vi en rejäl valdebatt framför oss. Det tredje jag vill nämna är att Socialdemokraterna med viss frenesi återkommer till skillnaden mellan riktiga jobb och jobb med stöd. Det där vill jag bestämt varna för. När ni börjar antyda att de jobb som har offentligt stöd inte skulle räknas som riktiga jobb underkänner ni en massa människors kvaliteter och kompetenser bara för att vinna en billig poäng. Överläggningen var härmed avslutad. 14 § Svar på interpellationerna 2012/13:120, 124 och 132 om tillgång till mobil telefoni med hög kapacitet 67 Statsrådet (C): har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att hela landet ska ha tillgång till mobiltelefoni med hög kapacitet. har frågat mig om jag avser att ta fram en strategi för mobiltäckning i hela landet för att skynda på utbyggnaden av mobilnätet så att det finns pålitlig mobiltäckning även på landsbygden. har frågat mig vad jag avser att göra för att mobilerna ska fungera även i praktiken. Jag har valt att besvara interpellationerna i ett sammanhang. har under en lång rad år haft en snabb och fantastisk utveckling och utbyggnad av mobiltelefoni och bredband. Tack vare det är mobiltäckningen i generellt sett mycket god och långt bättre än i många andra länder. Detta gäller även trådlöst bredband. Enligt Post- och bredbandskartläggning 2011 kan av befolkningen få mobilt bredband till sina hem. Men är ett stort och glesbefolkat land med många obebyggda ytor. Det innebär att även om täckningen närmar sig av alla hushåll finns det stora ytor i landet där ingen bor som saknar mobiltäckning. Vårt behov av och vår vilja att använda mobil teknik växer nu snabbt. Ungefär sex av tio i använder sig nu av så kallade smarta telefoner, vilket gör att man kan läsa mejl, se på nyhetsprogram eller utmana sina kompisar på spel i stort sett när som helst och var som helst. Det är i grunden bra. Det gör livet lättare, roligare och enklare att leva. Men den utvecklingen har en baksida i form av överbelastade nät. Tre av tio mobilkunder uppger att de regelbundet märker av problem med bristande kapacitet i näten. Jag förstår att de kunder som inte kan använda sin telefon eller surfplatta, trots att operatörernas kartor visar att de ska ha täckning, blir besvikna. Operatörerna måste bli duktigare på att hålla vad de lovar, och de måste bli bättre på att tydliggöra om det finns några begränsningar i abonnemangen. Det finns ett starkt konsumentskydd i den svenska lagstiftningen, och så sent som skärpte också kraven på hur kundinformationen utformas både i avtal och i marknadsföring. PTS arbetar just nu med nya föreskrifter och allmänna råd för att se till att det genomförs i praktiken. Regeringen har även infört regler som gör det enklare för kunder att byta operatör och flytta sitt nummer. Därmed kan missnöjda kunder enklare byta abonnemang, vilket tvingar operatörerna att förbättra sina tjänster. Staten har en viktig roll i att se till att marknaden fungerar effektivt. Vad gäller mobil kommunikation är det dessutom viktigt att vi ser till att frigöra radiospektrum för mobilt bredband. I har vi frigjort allt spektrum för mobiltelefoni som i praktiken är möjligt, vilket innebär att placerar sig i toppen inom EU. Den var också drivande i att det så kallade 800-megahertzbandet skulle användas för mobila tjänster. Det är ett frekvensband som lämpar sig bra för att täcka glesbygden. Därför bygger nu operatörerna snabbt ut 4G-näten, som kommer att underlätta för kapacitets- och täckningsproblematiken i hela landet. Ett av tillstånden i 800-megahertzbandet är dessutom försett med ett krav som innebär att ska användas för att koppla upp de hushåll och arbetsställen som saknar grundläggande bredband. pågår inom regeringens bredbandsforum ett ständigt arbete med att förbättra förutsättningarna för bredbandsutbyggnad i . Bland annat arbetar PTS med en förstudie angående hinder som kan finnas för att bygga ut mobilnät. Denna ska presenteras för Bredbandsforums styrgrupp . Vad gäller Soneras så kallade teknikskifte är det en självklarhet att telefoni ska fortsätta att finnas på de platser där Sonera väljer att ersätta den kopparbaserade telefonin med modernare trådlös teknik. Soneras teknikskifte har dragits med problem som inte har varit acceptabla, vilket både jag, PTS och Soneras kunder har påtalat. Detta har lett till att Sonera har gjort en rad förbättringar, och jag utgår från att de även fortsättningsvis kommer att arbeta aktivt med att lösa de eventuella problem som kan uppkomma. Både tillsynsmyndigheten och jag själv följer denna fråga mycket noggrant. 68 (S): Jag vill börja med att tacka ministern för svaret. Jag kan bara konstatera att jag tycker att ministern är lite väl nöjd med dagens situation. Ministerns svar är mer en beskrivning av hur läget är. Om jag var ansvarig minister skulle jag vara lite mer bekymrad över att tre av tio, precis som ministern nämner i sitt svar, är missnöjda och regelbundet märker av problem med att täckningen inte fungerar. Den siffran är alldeles för hög och ganska anmärkningsvärd. Fungerande mobiltelefoni är en överlevnadsfråga för alla delar av landet, inte minst på landsbygden. Att bo och driva företag är i princip omöjligt om du inte har en bra täckning för det mobila bredbandet. När det gäller den siffra som PTS redovisade 2011, som ministern tar upp i sitt svar, att kan få mobilt bredband till sitt hem vill jag säga att mobilt bredband ju inte är en uppkoppling som alltid fungerar så säkert och så tryggt som man kan tycka och önska att den skulle göra. För att det ska fungera riktigt bra att som företagare och privatperson skicka större filer är det inte aktuellt med det mobila bredbandet, utan då krävs det fiber. Utvecklingen av fibernätet har helt lämnats över till den enskilde, till det lokala byalaget eller i bästa fall till kommunen, för marknaden bryr sig inte om oss där ute i glesbygd. På de stora ytorna som ministern pratar om där ingen bor verkar trots allt många. Man arbetar i skogen, samerna har sina företag och besöksnäringen finns där, och trots allt bor en del människor ute i glesbygd. Där behövs också fungerande mobiltelefoni. När jag senast debatterade med ministern frågan om den nya tekniken som skulle ta över efter det att man monterat ned det fasta kopparnätet hävdade ministern att så inte var fallet, att alla som vill ha mobiltelefoni eller telefoni i sitt hem har det. Jag måste säga att det känns som en framgång att ministern nu har erkänt att problemet finns, att täckningen inte fungerar för många, trots att det ska vara den nya tekniken. Jag tog upp frågan utifrån ett glesbygdsperspektiv eftersom många i glesbygden inte har täckning. visar det sig att problemen inte bara finns i glesbygd, utan det gäller även tätorter. kunde vi på ABC se ett inslag om ett äldreboende i . Där har de precis samma problematik som vi upplever i , , . Den nya tekniken fungerar inte, och trygghetslarmet är kopplat till det mobila nätet. Kopparnätet har monterats ned, och den mobila tekniken fungerar inte. Det är ett stort problem som man borde känna sig väldigt bekymrad över. Ambitionen att alla ska känna sig trygga borde vara ministerns. Ministerns svar förra gången, när det inte fungerade, var att hänvisa till , som skulle lösa problemet. handlar det om att stärka konsumentskyddet. Det låter bra, men det räcker inte att byta operatör. Där är konsumenten fortfarande i det läget att det inte finns bättre täckning även om man skulle byta till en annan operatör. Trycket från de smarta mobilerna är nämligen alldeles för högt. 82-åriga i har ingen annanstans att vända sig, och jag tycker att det finns anledning att vara riktigt orolig. Ministern talar om 4G. När jag talar om mobiltelefoni ute i landet skrattar många, för på vissa ställen har de knappt upplevt . Därför undrar jag: Är ministern beredd att lägga fram en nationell strategi som även omfattar mobil telefoni? 69 (S): Jag vill tacka ministern för svaret. Det ges dock inte svar på det som vi frågade om. Ministern beskrev den utveckling som skett. skickades det första sms:et. skickar vi miljoner sms i , eller vad det nu kan vara. Dessutom har vi utvecklingen med spel och allt sådant. Regeringen har auktionerat ut 800-megahertzbandet för dryga 2 miljarder. Sedan säger ministern att man villkorat 300 miljoner, pengar som ska gå till utbyggnaden av nätet på landsbygden. och är lika stora som och . Då talar vi om en liten del av där man måste bygga ut nätet. 300 miljoner är en droppe i havet i förhållande till det behov som finns. I mitt hemlän har gjort en analys och undersökt täckningen. Man har varit så noggrann att man kört med bil runt hela länet. har man åkt för att kontrollera om det finns täckning, var det i så fall finns och var det saknas. Man har hittat många ställen där det saknas. Det beror på vilka operatörer man använder. hade vi i en annan operatör, i stället för , och då var man en otillgänglig riksdagsledamot. Så fort man lämnade E4:an eller tätorten kunde ingen nå en. Så ser det ut. Vi som kommer från de områdena kan bekräfta att det ser ut så. För företagarna, småföretagarna, i länet är detta ett stort problem. Vi kan ta som exempel. Hon driver Rotsjö Gård utanför . Dit kommer turister . På samma sätt som de som kommer till och tar bilder på vill turisterna där fota kossorna och sedan lägga ut bilderna på internet. Men det finns ingen täckning. Man måste åka hem för att kunna få kontakt med omvärlden. En sådan företagare har inte samma förutsättningar som andra, och det är ett stort problem för landsbygden. Vad är en sådan företagare tvungen att göra? Ja, kanske flytta därifrån. Är det den politiken statsrådet vill bedriva? Är det den näringslivspolitiken regeringen vill bedriva? Det är ett exempel av många som finns i mitt hemlän, liksom i andra län i och även i . Och precis som nämnde finns problemet också i . Till och med i tunnelbanan kan det hända att man inte har mottagning. 70 (S): Tack, ministern, för svaret! Det var ett långt svar, vilket tyder på ett engagemang från ministerns sida. Det är bra. Ministern och jag, och många andra engagerade ledamöter, har haft flera liknande debatter i kammaren. Vi tycker att det är en viktig fråga, och jag vet att ministern också tycker det. Jag märker att ministern ändrat sin syn på frågan allteftersom vi diskuterat den i kammaren. För bara diskuterade vi mobiltäckningen, och ministern sade att har mobiltäckning där de bor. Vi upplyste då ministern om att ifall den teoretiska kartan inte stämmer får man faktiskt lita på människorna, inte på den teoretiska kartan. säger ministern delvis i svaret att hon förstår den upprördhet som finns ute hos medborgarna, konsumenterna, som inte får den service som de är berättigade till när de beställt tjänsten. Det är bra att ministern har den insikten och att hon delvis har ändrat sig. Jag hoppas att den insikten kommer att leda till att ministern ställer större krav på operatörerna. Det är nödvändigt att vi har bra mobiltelefontäckning i hela landet. Jag vet att en del påstår att det bara är löjligt, dyrt och en lyx, att folk ute på landsbygden inte kan kräva sådant, men jag förstår inte de argumenten. De är för all del liberala kapitalister och menar att det är i tätbefolkade områden vi mest behöver mobiltäckning medan övriga i stort sett får skylla sig själva för att de bor som de gör. Så kan man inte diskutera, och jag vet att inser det. Vi kan tänka oss de äldre som bor långt ute i skogen eller i glesbygden. De får hjälp av , företrädesvis kvinnor, som åker från den ena röda stugan till den andra, allt längre bort i skog och mark. De ser till att de äldre får en bra tillvaro. För dem är det helt nödvändigt att ha kontakt med omvärlden, att kunna diskutera med vårdcentralen, med sin uppdragsgivare eller med läkaren om det skulle hända någonting. Dessutom kan det hända någonting på vägen som gör att de behöver komma i kontakt med läkare eller arbetsgivare. Det kan vara fråga om liv eller död. Likadant är det för dem som jobbar inom skogs- och lantbruk. Och som vi hörde tidigare är turismen helt beroende av en fungerande mobiltelefontäckning. Det är inte bara i glesbygd, långt från storstaden, som det inte fungerar. Vi kan åka från till . Där är det mobila nätet bedrövligt dåligt. Kapaciteten är väldigt, väldigt låg. Det duger helt enkelt inte. Vi måste göra någonting åt det. Jag hoppas att ministern inser det. Om ministern inser att det här är för dåligt och att vi måste ha täckning undrar jag vad hon tänker göra för att operatörerna ska klara sitt uppdrag bättre. 71 (S): Mobiltelefontäckning är viktigt oavsett om man bor i glesbygd eller i tätbefolkade områden. Frågan har varit uppe i kammaren i . har vi en debatt med anledning av tre bra och nödvändiga interpellationer. Oavsett vilket statsråd som går in i debatten hänvisar man till att det är bra mobiltäckning. Observera att man säger mobiltäckning. Det gör också statsrådet . Hon hänvisar till PTS bredbandskartläggning. Det är viktigt att vi reder ut begreppen. Frågan handlar om bra mobiltelefontäckning. Det är något annat än mobiltäckning. Faktum är att allt fler upplever att mobiltelefontäckningen blir allt sämre. Jag har gått igenom de krav som regeringen via PTS ställer på olika operatörer. Det nya digitala 450-nätet är bra för de riktigt glesa områdena. När det tillståndet gavs ställde PTS funktionskrav bland annat på handburen enhet. Operatörerna tillhandahöll då handburen mobiltelefonenhet. Då kan man fundera på vad en handburen enhet är för mobiltelefon. Det är viktigt att man reder ut också det begreppet. Det jag nu håller i handen är en handburen mobiltelefonenhet. Detta andra är i sin tur en smart handburen mobiltelefonenhet. Men det som jag har här i är något helt annat. Detta ringer man med inne i ett hus tillsammans med ett modem kopplat till ett telefonjack. För detta behövs mobiltäckning. Det är vad ministern pratar om. Men det är något helt annat än de mobiltelefonenheter jag visade upp. Tyvärr anser PTS tydligen fortfarande att det som jag tog upp ur är en handenhet. Jag tror inte att det finns någon annan i det här landet som anser att det är en handenhet. slutade operatören för 450-nätet att tillhandahålla handburna enheter. Det finns inga sådana här handburna enheter som man kan ringa med på 450-nätet. Det är helt omöjligt. Det står egentligen i direkt strid med de villkor som finns. Jag vet inte om statsrådet känner till detta och om hon i så fall gör någonting för att PTS ska följa de uppsatta tillståndsvillkoren. förnyade regeringen via PTS tillståndet för 900-bandet. Det blev gratis att använda frekvensen under . Kraven på mobiltelefontäckning blev synnerligen vagt beskrivna och skulle gälla endast . En studie som i gjort visar tydligt att de vaga kartor som tillståndet grundade sig på inte alls stämmer. Vet statsrådet det? Vad gör statsrådet för att säkerställa mobiltelefontäckningen i 900-bandet? 800-bandet är ett bra band där signalerna räcker långt. auktionerade man ut det här. Fyra tillstånd delades ut på 800-bandet, men det ställdes inga krav på mobiltelefontäckning. Känner ministern till det? Vad gör ministern för att säkerställa mobiltelefontäckning ute i landet på det bandet? Jag återkommer till de två följande banden. 72 (S): önskar man att debatten skulle tv-sändas, så att människor verkligen fick se vad en handburen enhet är och vad en fast telefon med sladd är. Jag har också debatterat frågan om mobiltelefontäckning som riksdagsledamot. Det beror också lite grann på att man gräver där man står. Jag bor i inland i en stor men glest befolkat kommun. Människor som bor i dessa områden upplever att de inte är en del av det moderna it-samhället. Varför gör de det? Det är helt fantastiskt med de nya smarttelefonerna. Vi kommunicerar, spelar spel och läser mejl. Men i mångt och mycket skulle människor som jag möter vara himla nöjda om de kunde ringa med sin mobiltelefon ta upp telefonen, slå ett nummer och ringa ett samtal. Problemet för många människor är just att de inte kan ringa med sin mobiltelefon. Oavsett om det är smartphone eller någon annan sort kan man inte ringa. I dagens samhälle kan man tycka att vi borde ha klarat av det. Om vi nu ska vara ett modernt it-samhälle där de allra flesta kan använda den nya tekniken ska man väl åtminstone kunna ringa på sin enhet. Men det är inte så. I finns det några frågor som engagerar människor väldigt mycket, och en av dem gäller mobiltelefonsamtalen. Jag tror att många människor på landsbygden, inte bara i glesbygden, känner att det vore bra om man kunde få en politisk målsättning i form av ett täckningskrav som innebär att man kan ringa samtal. Jag behöver inte stå här och berätta för statsrådet hur svårt det är att vara företagare i glesbygden när inte mobiltelefonin funkar. Förhoppningsvis vet statsrådet det. Jag behöver heller inte stå här och berätta hur besvärligt det är för människor som bor i väldigt glest befolkade områden när Sonera tar ned den fasta telefonin och säger att den mobila fasta enheten ska fungera men den ändå inte gör det. Jag behöver nog inte tala om det. Förhoppningsvis vet ministern det. Men det blir också problem när man tänker: Ja, nu kommer det ny teknik! Det är inte så att man inte är för ny teknik. kommer det flera nya tillstånd, tänker man, och det kommer att skruvas politiskt i de tillstånd som innebär att även glesbygds- och landsbygdsbor kan ringa i telefon, med en politisk målsättning om en täckningsgrad som även kommer glesbygden till del. Men så tar man inte den chansen! Man ställer inte politiska krav på att de operatörer som fått tillstånd faktiskt ska tillhandahålla mobiltelefonisamtal. Jag läste statsrådets svar. Tre av tio mobilkunder har regelbundet problem. Det är ganska mycket. berättade att det nu inte bara är glesbygdens och landsbygdens folk som har problem med sin mobiltelefoni. kryper det närmare storstaden. Då är det jättebra om man politiskt har ett mål för täckningskraven också när det gäller samtalen i telefonerna. 73 Statsrådet (C): Det är viktigt att vi inte blandar ihop äpplen och päron i debatten. Dels har vi Telias teknikskifte, dels finns det frågor om mobiltäckning. Det är två olika diskussioner som det är viktigt att vi försöker hålla isär, om inte annat så för åhörarnas skull. Vi börjar med teknikskiftet. Det är helt uppenbart att alla ska ha fungerande telefoni i hemmet och på sina arbetsställen. Det är på sitt sätt en väldigt enkel fråga. har lovat att ingen ska förlora sin telefoni när gammal teknik ersätts med nya radiobaserade lösningar. Jag förutsätter att håller det löftet. Både jag och PTS följer denna fråga väldigt noga, och det tänker vi fortsätta att göra. Anledningen till det är väldigt enkel. Fungerande telefoni är en förutsättning för att man ska kunna känna sig trygg och för att man ska kunna kommunicera med omvärlden. I detta ingår också att åtagit sig att innan någon enskild abonnent som har trygghetslarm blir föremål för teknikskiftet informera kommunen så att kommunen har god tid på sig att se till att ersätta det analoga trygghetslarmet med en annan lösning. Om det av något skäl inte fungerar, om man som enskild abonnent upplever att det är strul i teknikskiftet trots att nu har gjort och åtagit sig att göra ett antal förändringar, ska man i första hand vända sig till den speciella kundtjänst för teknikskifte som har upprättat. Upplever man att man inte får hjälp där ska man vända sig till den särskilda ombudsmannaliknande funktion som regeringen har inrättat hos PTS. Det är ett ställe där man ska kunna få stöd, hjälp och råd av en opartisk myndighet. Sedan finns problemet att mobilerna fungerar dåligt. Tittar man på operatörernas täckningskartor kan man se att de beskriver en generellt sett ganska generös bild av täckningen. Men det finns en hel del som tyder på att täckningskartorna inte på alla håll stämmer överens med verkligheten. Om man som konsument har kontrollerat täckningen innan man tecknat ett abonnemang och upptäcker att tjänsten inte fungerar i de områden där man har planerat att röra sig är det inte så konstigt att man känner sig lurad och besviken. Det här är i högsta grad en konsumentfråga. Konsumenterna har köpt en tjänst som de räknar med ska fungera. Då har operatören också en skyldighet att erbjuda det som de har utlovat. Det handlar inte om att garantera täckning i en betongbunker. Det handlar inte om att garantera att tillfälliga driftsstörningar inte ska inträffa, för vi vet alla att tekniken ibland kan krångla. Men om täckningskartorna visar att det ska finnas täckning har kunderna tecknat sina abonnemang i tron att det ska fungera, och ska det i normalfallet också fungera. Det är en väldigt enkel princip. använder allt fler av oss smarta telefoner, precis som sagts i debatten och beskrivits i flera interpellationer, som gör att det väldigt snabbt blir väldigt mycket mer datatrafik i näten.