prot · GZ0974 · 2012-02-22 00:00:00 — Hur ser på att , som jag tidigare sade, bör överväga att upprätta en handlingsplan för att bekämpa barnfattigdomen i tider av ekonomisk kris? Frågan avser på nationell nivå. 119 (KD) replik: När det gäller vill vi helt och fullt att den ska bli svensk lag. Så är det. Vi har förordat det. Vi gör det i Alliansen. Vi gör det överallt där vi går fram. Vi tycker att det är viktigt. Vi vet att det finns en viss problematik kring . På vissa punkter är svensk lag till och med starkare formulerad än konventionen. De måste därför på något sätt harmonieras. På grund av de fantastiskt fina inslag som finns i anser vi att den ska bli svensk lag. Där finns inget problem för vår del. Problemet är väl i så fall att försöka få alla att vara med på det. Jag hörde tidigare i debatten uttrycka syn på detta. Beträffande obekväm arbetstid vet jag inte om det var någon direkt fråga från , men det har jag svarat på. vill ha en nationell plan mot barnfattigdomen, men det finns ingen majoritet för det i och vi tycker inte att det är nödvändigt heller. 120 (MP) replik: Jag fick inte något riktigt svar på hur ser på att förespråkar att ska ta fram en nationell handlingsplan. Jag vore tacksam om jag kunde få svar på det. När det gäller barnomsorg på obekväm arbetstid var följdfrågan till det svar tidigare frågeställare fick huruvida kan tänka sig att överväga att lagstifta om rätten till barnomsorg på obekväm arbetstid så att det inte blir upp till kommunernas godtycke. Hur ser ni på att föräldrarna har rätt att kräva barnomsorg på icke-kontorstid, på samma sätt som till barnomsorg på kontorstid? 121 (KD) replik: Vi har i riksdag antagit en strategi för barns rättigheter. Därför anser jag inte att vi just nu behöver göra någonting ytterligare där. Det handlar om att barn ska lyssnas på mycket mer, bland annat i rättsprocesser. Jag är tillfreds med den strategi som vi röstat om i kammaren och således antagit i riksdag. När det gäller lagstiftning om obekväm arbetstid får vi väl titta på det. får nog inget annat svar på den frågan av mig just . Det är en intressant fråga. Det handlar om att se hur vi kan möjliggöra för familjer, för dem som arbetar, att verkligen få riktig valfrihet. Det handlar om familj och barnomsorg i olika former. 122 (S): Jag vill börja med att instämma i anförande och yrka bifall till reservation nr 1. var jag på ett seminarium i som handlade om barnfattigdom. På det seminariet var det en förskollärare som sade ungefär på följande sätt: börjar det närma sig vintern, det är kallt ute, och när lille kommer till dagis har han trots det kalla vädret fortfarande sin slitna sommarjacka och ett par trasiga gympadojor på sig. Vad ska jag som förskollärare säga till hans mamma när jag förstår att de ännu inte haft tillräckligt med pengar för att kunna köpa en varmare jacka och ett par tjocka skor eller stövlar? Detta berörde mig väldigt mycket. Det gav mig också en bekräftelse på att den borgerliga välfärdspolitiken är hård och tuff och drar isär samhället på ett brutalt vis och att utanförskapet drabbar barnen allra mest. I betänkandet redogörs för de åtgärder som ni i Alliansen har genomfört för att förbättra för barnen. Trots dessa åtgärder växer problemet. Antalet barn som lever i ekonomiskt utsatta familjer ökar. När presenterade sin rapport förra gången blev det en välbehövlig debatt. är snart nästa rapport klar, och vad jag har erfarit fortsätter ökningen av antalet barn i ekonomiskt utsatta familjer. Problemet är alltså långt ifrån löst. , som nämndes här, såg vi problemet. Efter att vi socialdemokrater tillsammans med hade hanterat den ekonomiska krisen påbörjade vi arbetet med att minska barnfattigdomen. Och antalet minskade. Den trenden bröts 2008. Om det finns ett problem känner man ju att man vill lösa det. Och om de åtgärder som man vidtar inte hjälper föreslår eller vidtar man nya åtgärder såvida man inte tycker att det inte är något problem. Jag är av den uppfattningen att den borgerliga regeringen medvetet driver denna politik. Ni vill att samhället ska dras isär och att dessa barn får skylla sig själva som inte har sett till att födas till världen i en familj som har tillräckliga resurser. Studerar man er politik och de beslut som ni har fattat står det klart att ni vill gå tillbaka till gamla tider. Utbildning ska bara vara vissa människor förunnad, och omsorgen ska inte vara efter behov utan efter hur tjock plånbok man har. Blir du sjuk skyll dig själv! Man tvingar allvarligt sjuka att fortsätta att jobba eller att gå till Arbetsförmedlingen. Ja, listan kan göras lång. Senast på nyheterna det har vi fått refererat av flera hörde vi att det är endast en tredjedel av dem som är arbetslösa som har a-kassa och att allt fler tvingas söka försörjningsstöd. kom en rapport från och som fick mig att börja tänka på den gamla statartiden. Antalet barn som vräks från sina hem ökar i . Det är inte nog med att ni tvingar ut människor i fattigdom, utan ni skickar också räkningen till kommunerna. Detta gör att det finns mindre pengar ute i kommunerna till äldreomsorg, skola, barnomsorg och så vidare. Ni säger en sak och gör någonting annat. Att flertalet av partierna i Alliansen driver denna politik är jag inte dugg överraskad av. Till skillnad från kanske en del av er har jag läst er historia. Men jag är mycket fundersam på hur kan ställa upp på detta. Tyvärr har representant gått hon ville väl inte fortsätta att lyssna på mig. Det fanns en gång något som kallades socialliberaler som stod bakom den svenska modellen med ett generellt välfärdssystem, som vi alla bidrog till efter förmåga och fick del av efter behov. Visserligen har de flesta av dem försvunnit, men jag undrar ändå hur de tänker. vill jag kommentera inlägg, som flera av er också har varit inne på. Jag håller naturligtvis med om att arbete är det som skapar välfärd. Men det är ju fördelningen av välfärden som vi reagerar på. representant tog upp RUT-avdraget, sänkt arbetsgivaravgift för unga och sänkt restaurangmoms det som ni har valt för att få fler i arbete. Vi tycker att de pengar som detta kostar kunde ha använts inom till exempel äldreomsorgen, barnomsorgen och så vidare. Jag tror att det hade skapat minst lika många nya jobb. Det tror jag också att många med mig skulle hålla med om, om jag inte hade som mål att skapa större klyftor i samhället som den borgerliga regeringen har. 123 (M): Mycket har sagts i denna debatt , och det visar att detta ämne engagerar många av oss. Jag tycker att det är jättebra. Barnfattigdom är ett begrepp, som vi har talat om här, som definieras på ett flertal olika sätt 13 stycken eller så. Det berör också flera politiska områden, vilket visar sig i att det är flera utskott som har yttrat sig. Som ledamot i socialförsäkringsutskottet vill jag ta upp några saker. Och jag är ny för , . När man talar om den relativa barnfattigdomen innebär den de facto att om alla barnfamiljer i ett land får det bättre, men vissa får mer och andra mer , har ändå den relativa barnfattigdomen ökat. Den absoluta barnfattigdomen har ökat lite grann men är fortfarande, tack och lov, lägre än vad den var 1997. Regeringens mening med den ekonomiska familjepolitiken är att skapa goda och trygga uppväxtvillkor för barn och ungdomar och att ge alla barn samma rättigheter och möjligheter att fullt ut forma sina liv under uppväxten. Regeringen har också genomfört, som har sagts här, dels flerbarnstillägg, dels höjda bostadsbidrag som är utformade på det sättet att det kommer de sämst ställda familjerna till godo. Det är en tydlig fördelningspolitisk inriktning i denna budget. De mätningar som vi pratar om här gjordes före både flerbarnstillägget och de höjda bostadsbidragen. I flera motioner efterlyser man en handlingsplan, men jag anser att de åtgärder som regeringen har vidtagit är bra. Och flera andra åtgärder är under beredning. Dessutom blir saker inte alltid bättre för att man har en plan. Flerbarnstillägget höjdes, och konstruktionen på bostadsbidraget var sådan att man nådde de sämst ställda familjerna. Jag tycker att det är jättebra. Sedan motverkar man inte barnfattigdom enbart genom att höja olika bidrag, men det är en av flera åtgärder som är nödvändiga. Barnfattigdomen är mycket ojämnt fördelad. Man kan se att den varierar från till och i vissa områden, nära mig, till och jag tänker på . Ensamstående och personer med utländsk härkomst är mest utsatta. Detta syns tydligt i all statistik. Till exempel i utanför som gränsar till min hemkommun är utanförskapet skriande stort. Där är det nödvändigt att minska bostadssegregationen, som har ökat i . Jag hoppas att den frågan kommer att prioriteras där nere. Statistiken visar också att ensamstående utan jobb har haft en svag utveckling och att de med jobb har haft en mer gynnsam utveckling. Att lära sig svenska och ha en chans att få ett jobb är det bästa sättet att bryta utanförskapet, såväl i som på andra platser. Här har en läxa att göra. Det finns några familjer som lyckas ta sig ifrån , och då hamnar de i våra skolor. Jag har sett elever som är födda i och som nästan inte kan prata svenska och som nästan aldrig har varit utanför då pratar jag om en och . Det finns således mycket att göra framöver inom flera politiska områden. Vi har i en av världens minsta skillnader i inkomster, vilket vi ska vara stolta över, men man kan alltid sträva efter att alla barn ska få en bra start i livet. Vårt bidragssystem hjälper många, men det är bara en del. Andra områden är skolan, se till att fler kommer i arbete och att det blir mer lönsamt att arbeta samt att minska bostadssegregationen. Jag kan berätta att nattomsorg eller omsorg på obekväm arbetstid är genomförd i av kommunerna. Av dem är borgerliga. Jag kan säga att jag själv, som kommunstyrelseordförande , införde omsorg på obekväm arbetstid. Jag tycker att det är mycket bra. Moderatkvinnorna skrev att vi ville uppmuntra kommunerna att införa barnomsorg på obekväm arbetstid. Vi har också ett betänkande som bereds inom just nu som heter Fortsatt föräldrar om ansvar, ekonomi och samarbete för barnets skull. Det är mycket viktigt, för där tittar man på underhållsstöd, kanske inte bara kronor och ören. Det är många föräldrar som skulle få högre underhållsstöd om de gjorde avtal om det och inte hade , som det alltför ofta blir, de eller vad det är. Jag hoppas mycket på den utredningen och hoppas att den kommer fram snart. Som socialförsäkringsutskottet också påpekar i sitt yttrande utesluter man inte att det även framöver kan bli tal om fortsatta satsningar inom de familjepolitiska stöden. Det tycker jag visar att regeringen tycker att detta är viktiga frågor och arbetar för ett sammanhållet , där alla ska kunna ha en god miljö. (Applåder) Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under 12 §.) 11 § om skattebefrielse för biodrivmedel Föredrogs skatteutskottets betänkande 2011/12:SkU5 om skattebefrielse för biodrivmedel (skr. 2010/11:162). 124 HANS (S): ska vi resonera om om skattebefrielse för biodrivmedel. Men låt mig först konstatera, innan vi kommer in på den: Ett liv går ganska fort, och det händer mycket. Jag brukade förut tänka på min gamla mormor. Hon var född och dog . Så mycket hon hann uppleva, och vilka förändringar det var! har man själv kommit upp i ålder, så att man kan se att det händer en hel del. För att lite grann blicka tillbaka på ens egen uppväxt: Det var stora, bensinslukande bilar som stod och dreglade, och det skulle bara öka och gå fort. Tänk då, herr talman, om man på 50- eller 60-talet hade vetat att man skulle stå här i riksdag och resonera om saker och ting därför att klimatet höll på att ta stryk, så att man inte kunde fortsätta på det sätt som vi håller på med! Jag tror att de flesta av oss har kommit till insikten att man även om det låter lite klyschigt gärna vill kunna överlämna en bättre jord till sina barn än den man ärvde av sina föräldrar. Då är nog detta med klimatet och de åtgärder som vi måste vidta allvarligt. Det är inget man kan leka med. Därför är det bra att nu kommer med rapporter. De har också kommit med en rapport om vem som egentligen betalar klimatskatterna, om det är företagen eller hushållen. har också kommit med rapporter där man pekar på att vi i subventionerar de fossila bränslena. På EU-nivå förhandlar vi om ett nytt energiskattedirektiv som vi i tycker är mycket bra. pågår det diskussioner om det viktiga klimatet, som vi måste göra någonting åt. Då har vi från vårt parti, Socialdemokraterna, till betänkandet lagt ett särskilt yttrande där vi vill peka på några saker som vi tycker är viktiga för framtiden och för att vi ska kunna göra den viktiga klimatomställningen. Om vi ska ha en långsiktig och hållbar förändring måste vi också ha långsiktiga och stabila spelregler, speciellt för företagen, som vi hoppas ska kunna utveckla nya och energismartare produkter. Därför vill vi peka på några saker som vi tycker är olyckliga. När regeringen nu förändrar förmånsvärdet på förmånsbilar förändrar man lite hastigt spelreglerna för etanolmarknaden. Vi ska komma ihåg att vi i förut har beslutat om den så kallade pumplagen. Mackarna blev då tvungna att ha etanolpumpar. Om man förändrar på det här sättet blir det lite svajigt spelreglerna är inte stabila. Därför tycker vi att det är viktigt att man behåller nedsättningen av förmånsvärdet på , som var innan. När vi vill dra åt ett visst håll för miljöns skull ska det var långsiktigt, så att man kan lita på det även om det blir förändringar i riksdagsmajoriteten. Vi tycker också att det är viktigt att titta på de höga tullarna, för att klara låginblandningen. Det borde kunna göra det möjligt att konkurrera med svensktillverkad etanol. Vi har ju mycket av råvarorna för etanoltillverkning i , och det vore bra om vi kunde klara det. Detta, herr talman, är några synpunkter från oss när det gäller detta betänkande. Vi har utvecklat våra synpunkter vidare i ett särskilt yttrande. 125 (M): Vi ska här behandla en rapport från gällande skattebefrielse för biodrivmedel. Jag kan börja med att yrka bifall till förslaget i betänkandet, även om det inte finns några reservationer. Skattebefrielse för biodrivmedel har varit ett bra sätt för att få fart på produktion av dessa och få ned koldioxidutsläppen inom transportsektorn. I granskningsrapporten drar slutsatsen att skattebefrielsen är ett dyrt och trubbigt styrmedel för att minska utsläppen av växthusgaser. bedömer dock att skattebefrielsen har varit en förutsättning för att användningen av biodrivmedel skulle kunna öka och att skattebefrielsen därmed är en förutsättning för de utsläppsreduktioner som kan kopplas till användningen av biodrivmedel. Regeringen instämmer inte i resonemang om kostnader och att de utsläppsminskningar som användningen av biodrivmedel gett är en dyr åtgärd. Skattebefrielsen har varit nödvändig för att kunna uppnå målet förnybar energi i transportsektorn till 2020. Om inte skattebefrielse hade varit möjligt hade inte den tekniska utveckling i fråga om förnybara drivmedel som vi har sett skett. Regeringen avser att genom en kontrollstation bedöma om det behöver vidtas ytterligare åtgärder för att nå målet om förnybar energi i transportsektorn till 2020. Vidare arbetar regeringen på frågan om hur biodrivmedel ska kunna hanteras skattemässigt när statsstödsgodkännandet löper ut . Att använda morötter i form av skattenedsättning för biodrivmedel är en bättre väg att gå framåt än att överbeskatta svenska bilister och svenskt näringsliv. Det finns i detta betänkande tre särskilda yttranden, ett från Socialdemokraterna, ett från och ett från . I dessa särskilda yttranden påpekar både och att de vill höja skatten på bensin och diesel ytterligare. För inte så länge sedan, , sade i sin budgetmotion att de tyckte att bensinen borde kosta åtminstone . Bensinpriset var då , och de ville höja skatten med . hade ett förslag i ungefär samma storleksordning, ja något mer. är priset och till och med lite över. Ni vill ju fortsätta höja skatten. Min fråga blir då: När tycker ni att taket är nått? Eller finns det inget tak? Är det skattehöjningen i sig som är det viktiga? Vad säger om skatten på bensin och diesel? Håller ni med och ? är ett till ytan stort land med långa transporter som följd. Då vi ökar kostnaderna med dyrare diesel och även lägger fram förslag om kilometerskatt för de tunga transporterna, vilket och gör, kan alla räkna ut vem det är som får ta kostnaderna. Jo, det är barnfamiljerna, som får dyrare mjölk på bordet, och basindustrin, som får sämre konkurrenskraft. Höjd skatt på bensin och diesel slår också hårt mot alla som måste använda bilen för att ta sig till jobbet, hämta och lämna barn eller kanske skjutsa till någon fritidsaktivitet. skrev på sin blogg att han ville sänka priset på bensin med i inland. Jag undrar då lite stilla: Var är solidariteten med resten av svenskarna som är beroende av bilen? ena språkrör, , bemötte i går frågor om höjd skatt på diesel och bensin samt kilometerskatt för de tunga transporterna med att järnvägstransporter är lösningen. Det kanske det är , till en viss del. Men så trångt som det är på spåren är det inte möjligt att bygga ut mer järnvägsspår, och något sådant kan ju inte göras i en handvändning. Det tar tid, och måste våra transporter fungera. Vi måste få ut skogen till hamnar och fabriker, och vi måste få mjölk på bordet. Till dess måste vi också agera ansvarsfullt och se verkligheten som den är och inte straffskatta bort arbeten och fördyra för vanliga människor att leva och bo i hela . 126 (MP): Vi debatterar nu om skattebefrielse för biodrivmedel. Jag vill till att börja med säga att jag tycker att det är en väldigt bra rapport. Det enda man kan klaga på är att den inte har kommit tidigare. Vi har faktiskt haft skattebefrielse för biodrivmedel ganska länge i det här landet, och det borde ha utvärderats för länge sedan. Detta handlar i grund och botten om vår tids största problem: klimatfrågan. Det är frågan om förändring av klimatet, som vi får rapporter om. Det är inte längre tal om om detta sker utan om att det sker och vilka verkningar det har. Det finns därför en sak jag skulle vilja kritisera i rapporten. Det är att man egentligen inte talar om vad det handlar om. pekar väldigt tydligt och bra på ett antal problem när det gäller skattesubvention av biodrivmedel. Systemet fungerar inte bra, och varför fungerar det inte bra? Jo, av den anledningen att regeringen inte vågar höja koldioxidskatten. Det skulle nämligen kunna rätta till denna obalans. Vi släpper i ut för mycket koldioxid via vår trafik. Vi kan vara hur stolta som helst över att vi släpper ut mindre, men det hindrar inte att vi släpper ut för mycket totalt sett. Detta finns tyvärr inte med i rapporten. Det finns en annan svaghet i rapporten. Skattebefrielse för biodrivmedel och alternativa drivmedel har två funktioner. Den ena är att minska koldioxidutsläppen, men det andra är att skapa möjligheter för den nya tekniken. Vi vet att oljan tar slut. Vi vet inte när den tar slut, men vi vet att den tar slut. Det är garanterat. Vi lyckas inte fabricera någon ny. Egentligen är ju oljan obetalbar, för den går inte att återställa utom på ett väldigt dyrt sätt så dyrt att ingen ens räknar på det ordentligt. Dessa två delar hade jag gärna sett mer betonade i denna rapport, alltså att det behövs en rejäl ökning av koldioxidskatten. budgetförslag handlar inte om . Vårt budgetförslag handlar om en höjning med . Det är det förslag vi lade fram . Det är samma förslag som klimatkommissionen hade. Där var alla partier överens om att vore rimligt. Det är detta som vi vill . Vi tror att det skulle behövas att vi tydligare tog ställning. Jag skulle önska att vi inte bara lade den här rapporten till handlingarna utan att vi även tydligt från sida sade att det behövs handling här. Vi behöver också få besked av regeringen vad som händer med skattebefrielsen för biodrivmedel. Kommer den att förlängas, vilket är absolut nödvändigt för att få ut mer ny teknik, eller inte? Detta är alltså en bra rapport. Det är ett första steg, men det finns ett antal plumpar i protokollet som borde rättas till. kommer vi att lägga den till handlingarna. har ett särskilt yttrande med. Jag skulle önska att det skulle krävas av regeringen att man kom tillbaka till och verkligen tog vår tids största fråga på allvar klimatfrågan, där koldioxidskatten är den främsta lösningen och att man gav klara besked för näringsliv och privatpersoner när det gäller teknikförnyelsen och behovet av långsiktiga villkor för etanolförsäljning i . (Applåder) (forts. 13 §) Kammaren beslutade på förslag av talmannen att ajournera förhandlingarna till då votering skulle äga rum. 12 § Beslut om ärenden som slutdebatterats vid dagens sammanträde UU4 Kommissionens arbetsprogram 1. utskottet 2. utskottets förslag till beslut med godkännande av motiveringen i res. 1 (S) 3. utskottets förslag till beslut med godkännande av motiveringen i res. 2 (MP) 4. utskottets förslag till beslut med godkännande av motiveringen i res. 3 (SD) 5. utskottets förslag till beslut med godkännande av motiveringen i res. 4 (V) Förberedande votering 1: 19 för res. 3 19 för res. 4 264 avstod 47 frånvarande Talmannen konstaterade att lika röstetal uppkommit. Utgången skulle avgöras genom lottning. Talmannen anmodade (S) och (M) att fungera som kontrollanter vid lottningen samt (S) att förrätta lottningen. Den upptagna lottsedeln visade ett ja och kammaren hade således antagit res. Förberedande votering 2: 22 för res. 2 19 för res. 3 261 avstod 47 frånvarande Kammaren biträdde res. Förberedande votering 3: 92 för res. 1 23 för res. 2 186 avstod 48 frånvarande Kammaren biträdde res. Huvudvotering: 149 för utskottet 92 för res. 1 60 avstod 48 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 98 M, 19 FP, 16 C, 16 KD För res. 1: 92 S Avstod: 23 MP, 18 SD, 18 V, 1 - Frånvarande: 20 S, 9 M, 2 MP, 5 FP, 7 C, 1 SD, 1 V, 3 KD NU16 om framtidens belysning Kammaren biföll utskottets förslag. SoU10 Äldrefrågor Punkt 1 (Äldrepolitikens inriktning) 1. utskottet 2. res. 1 (S) 3. res. 2 (MP) 4. res. 3 (V) Förberedande votering 1: 23 för res. 2 18 för res. 3 261 avstod 47 frånvarande Kammaren biträdde res. Förberedande votering 2: 92 för res. 1 22 för res. 2 188 avstod 47 frånvarande Kammaren biträdde res. Huvudvotering: 168 för utskottet 91 för res. 1 41 avstod 49 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 98 M, 19 FP, 16 C, 18 SD, 16 KD, 1 - För res. 1: 91 S Avstod: 23 MP, 18 V Frånvarande: 21 S, 9 M, 2 MP, 5 FP, 7 C, 1 SD, 1 V, 3 KD Punkt 2 (Äldrehälsovård) 1. utskottet 2. res. 4 (SD) Votering: 281 för utskottet 20 för res. 4 48 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 91 S, 98 M, 23 MP, 19 FP, 16 C, 18 V, 16 KD För res. 4: 19 SD, 1 - Frånvarande: 21 S, 9 M, 2 MP, 5 FP, 7 C, 1 V, 3 KD Punkt 4 (Medicinskt ansvarig sjuksköterska) 1. utskottet 2. res. 6 (S, MP, V) Votering: 169 för utskottet 132 för res. 6 48 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 98 M, 19 FP, 16 C, 19 SD, 16 KD, 1 - För res. 6: 91 S, 23 MP, 18 V Frånvarande: 21 S, 9 M, 2 MP, 5 FP, 7 C, 1 V, 3 KD Punkt 6 (Bemanningen i demensboenden) 1. utskottet 2. res. 10 (SD) Votering: 258 för utskottet 20 för res. 10 23 avstod 48 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 91 S, 98 M, 19 FP, 16 C, 18 V, 16 KD För res. 10: 19 SD, 1 - Avstod: 23 MP Frånvarande: 21 S, 9 M, 2 MP, 5 FP, 7 C, 1 V, 3 KD Punkt 7 (Kostnader för den enskilde) 1. utskottet 2. res. 13 (SD) 3. res. 14 (V) Förberedande votering: 20 för res. 13 21 för res. 14 260 avstod 48 frånvarande Kammaren biträdde res. Huvudvotering: 146 för utskottet 19 för res. 14 134 avstod 50 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 1 S, 95 M, 19 FP, 15 C, 16 KD För res.