prot · GZ09134 · 2012-06-20 00:00:00 — Vi kommer att behöva möta en fortsatt avmattning, och vi vill fortsätta att ha en inriktning på den ekonomiska politiken som lägger grunden för en fortsatt starkare svensk ekonomi och fortsatt tillväxt av jobb. Det viktigaste målet med detta är såklart fler i arbete och full sysselsättning. Alla människor måste ges en chans på arbetsmarknaden, även de som har lite svårt att ta sig in av olika skäl. Det minskar klyftorna i samhället. Sammanhållningen blir bättre. håller ihop bättre och blir ekonomiskt starkare. Därför är full sysselsättning också en förutsättning för att ska fortsätta att förbli ett konkurrenskraftigt land med långsiktigt hållbar tillväxt. Vi kan konstatera, som vi skriver i betänkandetexten, att sysselsättningen har förbättrats, att vi trots de oroliga år som har varit har fått över 200 000 i arbete. Men vi är inte nöjda. Arbetslösheten är fortfarande alltför hög, särskilt hos grupperna med svagast fäste, särskilt hos unga, särskilt hos utrikes födda och hos dem som av olika skäl antingen har åkt ut lite för länge eller ännu inte kommit in på arbetsmarknaden. Därför är det viktigt att fortsätta att sänka trösklar särskilt för dessa grupper så att fler får möjlighet att leva på sin lön. Det är också den bästa fördelningspolitiska åtgärd man kan vidta. Fler som har eget arbete och lever på sin lön är väldigt viktigt för att samhället ska både byggas starkare och hålla ihop. En enig och samspelt allians sänker trösklarna, fortsätter att satsa på utbildning och tillväxt och står mot vad? Ja, det får vi se efter denna dag. Jag ser inte mycket till enade oppositionsförslag. Det må vara till valet, men det vore intressant att snart få besked om hur till exempel Socialdemokraterna skulle göra verklighet av flera av de fina orden i anförande. Det låter bra med satsningar på utbildning och tillväxt. Sådana gör vi också. Men de facto finns kvar på bord de över 20 miljarderna i ökade utgifter från Socialdemokraterna. Där ligger det andra förslag från ganska långa önskelista. Där kommer ytterligare förslag från och hans kolleger som tolkar skatteväxling som att höja skatten både på jobben och på miljön. Hur ska ett sådant regeringsalternativ formeras, och i så fall till vilket pris, framför allt till vilket pris för jobben och tillväxten? man skatterna på jobb och tillväxt blir det svårare att skapa sådan. behöver en fortsatt ekonomisk politik för mer jobb och tillväxt, för ännu fler jobb, och därför yrkar jag bifall till utskottets huvudförslag. 10 (S) replik: Av anförandet kan man få bilden att det skulle gå bra med jobben i . Så är inte alls fallet. Arbetslösheten är ju regeringens stora misslyckande. Den är högre nu än när man tillträdde. Sysselsättningsgraden är lägre. Ungdomsarbetslösheten är förskräckande hög, oavsett hur man väljer att möta den. Vi ser hur långtidsarbetslösheten biter sig fast. I det läget lägger regeringen och riksdagsmajoriteten, eller minoriteten får man väl säga, fram en vårbudget som inte har några förslag som skulle kunna ge fler jobb. Frågan som måste ställas är: Vad vill ni egentligen göra nu när arbetslösheten till och med ökar och biter sig fast? Av denna proposition och detta betänkande får man inga svar. 11 (M) replik: måste förutsättas ha tagit del av betänkandet, med uppteckningar från de utfrågningar vi har haft både med och med regeringen om jobbskatteavdraget. Det står till och med på åtminstone två ställen. På s. 207 och 217 finns det en ganska fin lista över sysselsättningsgraden i olika åldersgrupper. Vi hamnar ofta i diskussionen om antalet sysselsatta och graden av sysselsättning. Vad än tycker om den saken är det över 200 000 fler i arbete . Jag tycker att det är bra. Jag tycker att ännu fler behöver komma i arbete. Men är det drygt 200 000 människor av kött och blod som går till jobbet eller kväll, eller när man nu gör det. Tittar man på de bilder som vi har fått under våra utfrågningar ser man att sysselsättningsgraden har ökat i de allra flesta åldersgrupper jämfört med . Detta förtjänar att påminnas om, trots ett allvarligt konjunkturläge och en internationell ekonomisk kris. För gruppen är det svårare, och för grupperna är det lite svårare, men i de allra största delarna av den arbetsföra befolkningen har sysselsättningsgraden också ökat. Eftersom det är ungdomarna vi vill fortsätta att satsa på, därför att de har svårast att ta sig in på arbetsmarknaden, vill vi fortsätta med satsningar på utbildning. Det är därför vi vill behålla de nedsättningar av arbetsgivaravgifterna som Alliansen har genomfört. Jag vill fråga hur fler ungdomar ska komma i arbete med de fördubblade skatter som ni föreslår på att anställa unga. 12 (S) replik: Sysselsättningsgraden är lägre än vid regeringsskiftet, och arbetslösheten har ökat i alla åldersgrupper om man tittar och jämför månad för månad. Bilden som vill måla upp är väldigt positiv, när vi i själva verket har allvarliga problem just med sysselsättning och arbetslöshet. Eftersom ni inte har presenterat några förslag har inte så mycket av debatten sedan vårbudgeten lades fram handlat om era förslag. Däremot har vi fått många olika uppfattningar om de förslag som vi har lagt fram. Jag skulle vilja fråga om finansutskottets ordförande kan reda ut hur ni ser på vårt förslag om ett ungdomskontrakt som skulle göra att de arbetslösa ungdomar som inte har gymnasiekompetens kan få det. Det är en viktig inträdesbiljett i arbetslivet det ser vi när vi tittar på vilka som är utan jobb. Vi tycker att det är fullt rimligt att man använder sig av ett sådant här ungdomskontrakt. Men arbetsmarknadsministern och partisekreterare har sagt att det skulle vara ett enastående övergrepp på unga människor att tvinga in dem i utbildning, när vi vet att det är just det som har mest förutsättningar att få dem i arbete långsiktigt. Regeringen väljer i stället att nu stänga in också unga människor i fas 3. Så många har till och med hamnat där att Arbetsförmedlingen inte ens hittar sysselsättning till dem. Själva idén med fas 3 är ju att det ska vara just till sysselsättning. De som ändå får en sådan plats får jobba gratis eller sysselsätts med mer eller mindre meningsfulla konstruerade arbetsuppgifter, som vi alla vet inte leder fram till fler jobb. Jag undrar om delar arbetsmarknadsministerns uppfattning att det är bättre att stoppa in människor i passiva och kravlösa åtgärder än att satsa på den typ av utbildning som vi har föreslagit. 13 (M) replik: Jag ser fram emot även kommande debatter med . Vi har ju var på oss här och , och det är många frågor som ställs. Jag ser också fram emot skarpa förslag från Socialdemokraterna . Vi har inte så mycket att gå på än utom att försöka tolka kombinationen av vänliga ord från och och de liggande förslagen på bord. De går inte alltid ihop. I de uttalanden som har gjorts om utbildningskontrakt finns det klara fördelar ibland och det finns hänvisningar till viktiga och bra åtgärder som regeringen redan genomfört, till exempel bättre möjligheter till studiebidrag och annat. Men det allra viktigaste för ungdomar är att komma in på arbetsmarknaden över huvud taget. Jag tycker att det är tråkigt att raljerar över de insatser som görs för dem som varit arbetslösa . Vi tycker nämligen att alla jobb behövs och att alla som kan ska kunna komma tillbaka till arbetsmarknaden, även om man har haft det tufft eller har särskilt svårt att ta sig in. Vad är då allra viktigast för att få ett jobb om man aldrig har haft något? Det är en bra utbildning. Det är att utbildningssystemet funkar och stärks. Det är att företagen vill och vågar anställa, att de har råd att anställa och att trösklarna inte är för höga för att anställa ungdomar. Det var därför som vi halverade arbetsgivaravgiften för ungdomar. Det var därför som vi i ett begränsat reformutrymme prioriterade restaurangbranschen där var tredje anställd är ung. Och det är därför som vi beklagar att av förslagen till socialdemokratiska reformer riktar sig till folk som inte jobbar. Vi vill stärka möjligheterna för företagen att anställa ungdomar, det vill säga för ungdomar att komma in på arbetsmarknaden. Det är sådana förslag som ni, tyvärr, går emot. 14 (MP) replik: Jag skulle vilja ta upp en fråga som just ställde till och borra lite djupare i den. Det har i denna kammare diskuterats ganska mycket kring den generella sänkningen av arbetsgivaravgiften för unga. Allianspartierna har angripit oss för att vilja höja arbetsgivaravgifterna och kostnaderna för att anställa. Jag bara frågar mig: Hur många jobb har egentligen skapats genom denna reform? Regeringen talar ofta om att det inte ska vara fusk, att det ska vara riktade pengar och bra åtgärder, att man ska bygga på kunskap och vetenskap att det ska vara rätt pengar på rätt plats, vilket jag helt håller med om. Men det som är problemet med det här är att det inte är rätt pengar på rätt plats, utan det är väldigt ospecificerat och generellt. Det luktar nästan 90-talets bidragspolitik. Därför undrar jag vad det är som gör denna åtgärd så våldsamt bra, när det är så många av experterna som säger att det inte funkar på det sättet, att det är ganska slösaktigt, och jag har inte förstått att den här regeringen vill betecknas som slösaktig. Hur många jobb har skapats genom denna generella sänkning som ju även gäller för dem som hade fått jobb i vilket fall som helst? 15 (M) replik: Vi har gjort ett antal utvärderingar, och vi har också referat från utfrågningen av i utskottets regi som jag rekommenderar för läsning igen. Det är alltid svårt att hänföra den ena eller den andra sysselsättningsökningen till den ena eller den andra åtgärden. Men vi kan som sagt konstatera att det är över 200 000 fler som jobbar och att regeringen och Alliansen har fokuserat på att sänka trösklar för att anställa, och särskilt de som har svårt att komma in på arbetsmarknaden. Dit hör ungdomar. Därför har vi fokuserat på att halvera arbetsgivaravgifterna för dem. föreslår en ändrad arbetsgivaravgift för unga, och det kan ju låta riktigt tjusigt, till exempel i partiledardebatten . Men det innebär de facto att några ska ha en låg arbetsgivaravgift, några kanske till och med en lägre, men att det är alldeles för många som får fördubblad skatt på att anställa unga. Allt annat lika ger det en stor effekt på lönekostnaden för till exempel småföretagare, som säger sig värna om. Det kostar extra per hundralapp att anställa och avlöna en ung. Småföretagare sitter och gör kalkyler för att se om de vågar anställa, särskilt att gå från att inte ha någon anställd till att ha en, två, tre anställda myror som växer till gaseller, som det kallas i entreprenörskapsforskningen. Sådant brukar tala väl om, men då borde man också vara vän av fortsatt så låga trösklar som möjligt. 16 (MP) replik: vill absolut ha låga trösklar, särskilt för de första anställda. Med våra förslag blir det betydligt billigare att anställa någon som har varit arbetslös länge än med Alliansens svep och utslätande och slösaktiga generella sänkning av arbetsgivaravgiften. För att citera vad sade ska man ha särskilt stöd för dem som har svårt att bli anställda. Det är just det man ska ha, men man ska inte ha generella stöd för dem som ändå skulle bli anställda. Det är det Alliansen har skapat, generella stöd för dem som ändå skulle ha fått jobb, och det är slösaktigt. Riktigt effektivt och ekonomiskt är, också enligt experterna, att ha en större sänkning av arbetsgivaravgiften för dem som har varit arbetslösa . Det gäller särskilt ungdomar, för som också sade är det bland ungdomarna som det är en mycket högre arbetslöshet. Oberoende av vilka siffror vi använder har vi en för hög arbetslöshet bland unga, och de arbetslösa unga behöver ett större stöd för att få anställning, för att komma i jobb och tjäna det här landet på det sättet. Det är vi eniga om att vi vill. Men varför är ni inte beredda att stötta dem riktat i stället för att smeta ut alltihop så att det blir ingenting? 17 (M) replik: Hur ska ha det egentligen? Först noterade jag här att sade att vi absolut ska ha låga trösklar. Repliken avslutades sedan med att det blir ingenting. Den lilla ändringen i förslag, som talade så varmt om, innebär en som ni kallar det budgetförstärkning utgiftsökning eller skattehöjning kan man också kalla det med ungefär 16 miljarder. Så visst sänks det lite, men det höjs desto mer. Det gör att alltför många arbetsgivare får betydligt svårare och dyrare att anställa unga. Sänk trösklarna för dem som varit arbetslösa länge, säger . Ja, gärna för mig, säger jag. Vi har gjort just det. Vi har sänkt arbetsgivaravgifterna för dem som varit utan jobb länge och också för dem som kommit utomlands ifrån och har svårt att ta sig in på arbetsmarknaden. Det vill säga att vi har använt det här verktyget för de grupper som har svårast att ta sig in på arbetsmarknaden. Är detta det enda svaret på arbetslöshetsfrågan? Nej, det tror jag inte. Det är därför som vi fortsatt vill ha en inriktning på den ekonomiska politiken som gör att företagen ska ha möjlighet att växa, ha råd att växa, ha råd att verka i hela landet, ha råd att transportera sig och fortsatt ha råd att anställa ungdomar eller andra människor som av olika skäl haft svårt att ta sig in på arbetsmarknaden. Därför fortsätter vi med satsningar på utbildning, och därför beklagar vi mycket att lägger sig till vänster om Socialdemokraterna på skattesidan. Låt oss i stället mötas om att fortsätta sänka skatter, om möjligt, för företagande och för att anställa ungdomar. Vi har sänkt arbetsgivaravgiften och säger nej till att fördubbla skatten på att anställa unga. unga behöver bättre villkor, inte fördyringar och försvåringar. 18 (V) replik: Jag tänker vara lite okonventionell. Jag såg att kom in i kammaren och skulle vilja passa på att önska lycka till i det fortsatta arbetet och tacka för ett väldigt gott arbete i . Glad sommar, ! Jag övergår nu till vad jag tänkte replikera på. är ett av få länder som har stora bytesbalansöverskott och ett av få länder som har starka statsfinanser. Det blir nu en alltmer entydig bild. Fler och fler anser att de länder som är i den situationen måste ta ett större ansvar under krisen. Man sätter nu mer och mer fokus på de länder som har bytesbalansöverskott. Det finns en obalans inom euroområdet. Har någon överskott måste någon annan ha underskott. Därför är det viktigt att kommer i gång med produktiva investeringar för det internationella ansvaret men också för ansvaret här hemma. Tittar vi på sysselsättningsgraden är den otroligt låg som andel av befolkningen. räknar med att ungefär 300 000 färre kommer att vara sysselsatta 2015 jämfört med slutet av . Kvinnors sysselsättningsgrad i förhållande till mäns är historiskt låg. Om lika många kvinnor som män var sysselsatta skulle det vara 233 000 fler kvinnor i arbete. Till det har vi en strukturell arbetslöshet, det vill säga andelen långtidsarbetslösa är hög. av de arbetslösa är långtidsarbetslösa. Det är väl känt att offentliga beställningar är ett effektivt sätt att skapa arbete. Regeringens politik kännetecknas av att vara väldigt kostsam och i värsta fall väldigt ineffektiv på sysselsättningsområdet. De olika reformerna har kostat miljarders miljarder, men ingen vet om de har gett några jobb. Är det dags att ta ut en annan riktning i sysselsättningspolitiken, en riktning som faktiskt leder till riktiga jobb? 19 (M) replik: Jag börjar med att instämma med vad gäller . Den tidigare vice ordföranden i finansutskottet blir nu vd för . Vi får hoppas lite till mans över blockgränserna i utskottet att han har snarare än Svenska Bankföreningens inställning till kapitaltäckningskrav för banker, för vi behöver alla ett stabilt finansiellt system. Jag hoppas att hör detta och tar det med sig. tar fram önskelistan. Det är alltid roligt att debattera med . Det är också alltid roligt att höra i den offentliga debatten. Man undrar till slut hur lång önskelistan ska bli och vem som ska betala den. Är det Socialdemokraterna? Hur skulle en rödgrön regering se ut och till vilket pris? Vilka krav skulle lite mer specifikt ställa för att ingå i en regering med Socialdemokraterna? Det framgår inte riktigt, och jag vill gärna få ett svar på det. När det gäller kvinnor, män och sysselsättning ser vi till exempel att jobbskatteavdraget, som har gett betydande effekter i plånboken, särskilt för dem som tjänar minst, också har bidragit till tydliga sysselsättningseffekter. Under den utfrågning vi hade i utskottet om jobbskatteavdraget tvistade visserligen de lärde om hur stora sysselsättningseffekterna var, men de flesta rörde sig i spannet mellan 70 000 och 120 000 fler i arbete. Kom därför inte och säg att det inte ger effekter. Vi kan gärna diskutera hur stora och hur vi kan fortsätta förstärka ekonomin och arbetskraftsdeltagandet, särskilt för kvinnor. Vi gör det bland annat genom jobbskatteavdrag, genom bättre möjligheter till arbete och genom bättre möjligheter till företagande i välfärdssektorn där av ägare och vd:ar i de nystartade företagen är kvinnor. Det ger både makt och pengar. 20 (V) replik: I den utfrågning som hänvisar till sade att det var skruvade slutsatser utifrån den redovisning hade gjort. Det är bara att instämma i det. Regeringen har stora nedsättningar av arbetsgivaravgifter och skattesänkningar som sin främsta jobbpolitik. Nedsättningen av arbetsgivaravgiften för unga kostar , men ingen vet om den skapar några jobb. tidigare granskning visade att det är en ineffektiv och dyr åtgärd där varje eventuellt jobb kostar styck. Med den sänkta krogmomsen som kostar drygt 5 miljarder beräknas varje jobb ha kostat om man nu ska ta en parts siffror på allvar. Vidare har vi jobbskatteavdraget som ska skapa jobb , och det där har vi ännu inte sett. Det handlar om hur man använder pengarna man har till sitt förfogande. Vi har högre arbetslöshet och lägre sysselsättningsgrad än när ni tillträdde trots att ni har gjort enorma skattesänkningar. Det har alltså inte lett till det ni har avsett. Jag förstår att hellre talar om vad vill göra eftersom vi vill ha produktiva och samhällsnyttiga investeringar som faktiskt leder till jobb på allvar och som bygger landets ekonomi starkare som vi tar till vara människors förmåga och vilja att delta i samhällsbygget. har också ett internationellt ansvar att öka efterfrågan. Alla kan inte banta , för då blir det en anorektisk utveckling. Men vill tyvärr inte ändra inriktning och ta ansvar för jobb och sysselsättning i . Det beklagar jag. 21 (M) replik: behöver inte hålla med om hur men kan vara säker på att vi fortsätter ta ansvar för jobb och sysselsättning. Det är därför vi som sagt har sänkt trösklarna. Det är därför vi ser positivt på de slutsatser som kommer från till exempel utvärderingen av jobbskatteavdraget som visar att det är fler i arbetskraften efter våra reformer än vad det annars hade varit. Det är viktigt, inte minst för kvinnor. sade på utfrågningen att de föredrog att ändra värnskatten. Jag vill ge ett tydligt besked att vi hellre fortsätter prioritera skattesänkningar för låg- och medelinkomsttagare. Det är viktigare att till exempel en medlem i får en tusenlapp mer , eller en och en halv som många har fått, än att de allra rikaste bankdirektörerna får mer än vad kommunalaren skulle ha fått. Därför har vi prioriterat så här. Det håller inte med om, men det får stå för dem. Kom inte och säg att ingen vet om det skapar jobb. Det tar tid att utvärdera reformer, men vi ser dels arbetskraftsdeltagandet, dels en effekt om man jämför 64- och 66-åringar. Detta hörde också. Här kan man mäta på bara och se en tydlig skillnad på vardera sidan om 65-strecket. Det lönar sig även i den åldern att ha lägre skatt på arbete. investerar, säger . Det innebär också att ramverket ifrågasätts och överges. Jag är övertygad om att ekonomiska politik inte skapar fler jobb, framför allt eftersom den riskerar att skapa osäkerhet om ekonomin. Trygghet i att ekonomin funkar och fortsatta satsningar på jobb och företagande är sådant som skapar fler jobb för både kvinnor och män. 22 (SD) replik: har ägnat lite tid åt att tala sig varm för jobbskatteavdragen, så jag tänkte att vi skulle fortsätta på det temat. Jobbskatteavdragen är något så ovanligt som en alliansreform som det finns ett brett stöd för. Det finns stöd bland utredare, fackföreningar och delar av den politiska oppositionen. Det är en skattereform riktad till låg- och medelinkomsttagare som gör att fler har möjlighet att leva på sin lön och som också skapar sysselsättning. Därför sträckte ut en hand till Alliansen för överenskommelse och uppgörelse om ytterligare jobbskatteavdrag. Vi ville fortsätta med ett av de få koncept från regeringen som har gett god utdelning. Vi fick inget nej till svar, men vi fick inte heller något ja. Vi fick inget svar över huvud taget. Det är lite märkligt av en minoritetsregering som behöver söka stöd för sina reformer hos oppositionen. I stället har man valt att stimulera att det ska vara billigare att laga räkmackor och hyra ut lägenheter till varandra. Detta är ingen politik för ökad tillväxt. Min fråga till är: Har ni övergett jobbskatteavdragen och slängt dem på soptippen? Talar ni om fornstora dar när ni talar er varma för jobbskatteavdragen eller finns det någon ambition att återkomma? I så fall, kommer ni att återkoppla när det kommer andra partier i som kan möjliggöra en finansiering av avdragen som inte behöver gå ut över välfärden? 23 (M) replik: Som är väl bekant med läggs propositioner fram i kammaren av en alliansregering. Vi har också en alliansgrupp i finansutskottet där vi jobbar väl tillsammans. Där inom förhandlar vi. Vi har lovat våra väljare att inte förhandla med och vi lägger inte fram några sådana förslag, vilket säkert har märkt. Det är positivt att stödja jobbskatteavdraget. Det är positivt att utvärderingarna visar att det har gett sysselsättningseffekter. Därför är vi stolta över att ha genomfört den reformen, och därför ligger inriktningen, att fortsätta att sänka trösklar för jobb, kvar. Hur skulle det gå till i den förra höstbudgeten och hur ska det gå till i den kommande? Som jag sade i mitt anförande var reformutrymmet och möjligheten till offensiva reformer kraftigt begränsat jämfört med . Mellan den här debatten och höstbudgetpresentationen skilde det över 60 miljarder i finansiellt sparande. Sådant påverkar hur reformutrymmet ser ut. Därmed är jag inne på hur reformutrymmet ser ut . Det får finansministern återkomma till när han kommer till med sina förslag. Han har inte talat , men jag föreställer mig att vi inte får något skarpt besked om något reformutrymme . Det är nämligen mycket svårt att nu göra prognoser som är hållbara och användbara . Det enda vi kan vara riktigt säkra på är att behöver en ansvarsfull ekonomisk politik som håller ihop, som har inriktningen så mycket jobb som möjligt och som tar höjd för fortsatt osäkerhet. Det var bra med momsförslaget eftersom det fick plats i budgeten och eftersom det framför allt stimulerade att ungdomar kom i arbete. I den riktningen fler i arbete, alltså fortsätter vi gärna, men exakt hur återkommer vi till framöver. 24 (SD) replik: svar till väljarna, som hon väljer att rikta sig till, är alltså att alliansregeringen inte söker stöd för sin politik i . Varför söker man inte stöd för sin politik i ? Är det inte en ganska naturlig utgångspunkt för en regering som sitter i minoritet och behöver stöd från oppositionen? uttryckte man en viss oro för att skulle komma att riva upp ett ytterligare jobbskatteavdrag om man inte hade stöd för det. Man har alltså själv uppmärksammat problemet med att regera i minoritet. Trots det agerar man inte ansvarsfullt. Jag ställer mig tveksam till att det är alliansväljarnas övertygelse att det är bättre att inte driva allianspolitiken fullt ut och att inte försöka få ett brett stöd för den egna politiken än att samtala med . För mig låter det helt absurt.