prot · H00947 · 2012-12-19 00:00:00 — Tio privata skolaktiebolag, ofta ägda av riskkapitalbolag, har av skoleleverna. Vi ser en alltmer oligopolistisk struktur i den privatiserade välfärden. Det skärs guld med täljkniv. Glada Hudikgymnasiet har i vinstmarginal, Lunds fordonstekniska , Kitas utbildning AB och så vidare. Det är dessutom lönsammare att bedriva äldreomsorg än att ha ett elbolag. Sjukvård, utbildning och omsorg har en högre beräknad avkastning än banker. Hela 8,7 miljarder togs ut i vinst , vilket motsvarar lönen för 22 000 undersköterskor. Moderaten hävdar att vinster i välfärden är en förutsättning för social trygghet och välfärd. Det är naturligtvis nonsens. Få kan väl tro att det är vinstintresset som har byggt upp den svenska välfärden. anser åtta av tio svenskar att företag inte borde tillåtas plocka ut vinster från den skattefinansierade välfärden. För oss är en förutsättning för en riktigt bra välfärd att kvaliteten och behoven sätts främst. Vi menar att kommersialiseringen pressar både privat och offentlig välfärd att sätta lönsamheten före behov och kvalitet och att människor bemöts alltmer utifrån hur lönsamma de är i stället för utifrån behov. föreslår att skattemedel inte ska kunna gå till vinstsyftande och vinstutdelande företag i vård, skola, förskola och omsorg. Kooperativa och ideella företag berörs inte. Privata bolag kan omvandlas till aktiebolag med vinstutdelningsbegränsning. Då kan alla som har ett reellt intresse av att utveckla kvaliteten i välfärden, det vill säga de som inte gör det för pengarnas skull, fortsätta, och mindre aktörer som stiftelser, organisationer och föreningar får bättre möjligheter. Drygt 8 miljarder skulle då kunna användas till vård, skola och omsorg pengar som går till vinster. Men skulle uttrycka det så här: Det är en attack på det egna livet att förbjuda vinster i välfärden. Så talar en tvättäkta moderat. Värdet av statsbidragen urholkas i takt med kommunernas pris- och löneökningar eftersom de inte räknas upp. föreslår därför att de generella statsbidragen till kommunerna värdesäkras genom att de automatiskt räknas upp för pris- och löneförändringar. Denna reform kostar ungefär 2 ½ miljard , men vi menar att det är absolut avgörande för att kvaliteten i kommunernas välfärdstjänster ska upprätthållas. Annars sker en årlig urholkning som vi inte vill ha. För oss är en väl utbyggd välfärd helt avgörande för den ekonomiska utvecklingen och för kvinnors levnadsvillkor. Det är ett fundament för jämställdhet och jämlikhet. Därför väljer vi att kraftigt öka anslagen till vård, skola och omsorg. Vi väljer en väg där drygt 50 000 fler kan anställas i välfärden . Vi menar nämligen allvar när vi säger att vi behöver och vill se en bättre kvalitet i välfärden. Det är vårt vägval. Vår budget har fallit, men vi har lämnat ett särskilt yttrande som beskriver våra olika förslag. 14 (M): debatteras utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner. Det är ett område som behandlar anslag till kommunalekonomisk utjämning. Det uppgår till . Det är en höjning med 3,6 miljarder jämfört med . Där ingår två anslag som går till utjämningsbidrag till LSS-kostnader på och organisationer inom det kommunalekonomiska området på 5 350 000. Totalt uppgår anslagen inom utgiftsområdet till 2013. Den stora delen av våra välfärdstjänster har sin hemvist i Kommun- och Landstingssverige i form av vård, skola och omsorg. Olika utskott i denna riksdag har debatterat och beslutat i sakfrågorna inom ramen för sitt respektive utgiftsområde. Dessa lokala och regionala verksamheter som genomförs i våra kommuner och landsting är de som i huvudsak finansierar verksamheten genom kommunalskatter till primärkommuner, landsting och regioner. Kommun- och Landstingssverige ser olika ut, inte bara geografiskt utan även när det gäller utformning och styrande majoriteter och minoriteter. Detta innebär att det till allra största delen är våra beslutsfattare på kommun-, region- och landstingsnivå som tillsammans med sina partier äger att styra och utforma verksamheterna på den egna arenan. Alla kommuner, landsting och regioner lever under samma regering och samma regelverk. Det går inte ihop med debattinläggen från oppositionen om att allting är så förfärligt och att det alltid saknas pengar. Två kommuner som ser likadana ut kan ha ekonomier som ser olika ut trots att man har samma regering. Trots att det är två likvärdiga kommuner med samma förutsättningar skiljer de sig åt och har olika utslag vad beträffar placeringar i jämförelser och rankningslistor. Två lärare och allt annat lika, det vill säga att de lever under samma regering, samma riksdag, samma regelverk och jobbar på likvärdiga skolor, kan ge elever undervisning som ger helt olika resultat. Hur kan det komma sig att det på det ena av två äldreboenden i två likvärdiga kommuner finns möjlighet att arrangera solterapi, göra utflykter och ha frågesport men inte på det andra? Hur kan det komma sig att som behöver få hemhjälp medan hon duschar och som ber att få sängen bäddad kan få detta på en ort men inte på en annan? Varför säger jag då detta? Jo, därför att det fattas beslut långt från riksdag vilket gör att olika personer kommer att möta andra människor och gemensamt forma den verksamhet som är allra närmast. De styrs av förvaltningar som styrs av politiska beslut på lokal och regional nivå där samma mängd pengar leder till helt olika resultat. Med det vill jag säga att det spelar roll hur man väljer att genomföra sin verksamhet och hur man använder sina ekonomiska medel i såväl högkonjunktur som lågkonjunktur. Det vi har sett i samband med finanskrisen är ett behov av att lokalt kunna konjunkturspara för att ge bättre förutsättningar för en mer hållbar ekonomi över konjunkturcyklerna i kommuner och landsting. Därför debatterade och beslutade om den kommunala utjämningsreserven. Det var en av de saker som debatterades här och som det beslutas om . I dagens debatt talar vi om drygt 8,5 miljarder som utgör den kommunalekonomiska utjämningen. Utjämningen är även den under utredning. Regeringen har satt ett startdatum för kommande förslag till . Man har lovat att komma med besked till kommuner, landsting och regioner för att de ska kunna planera för detta. Till följd av finansieringsprincipen kompenseras kommuner för reformering av gymnasieanslaget genom att beloppet höjs med 895 miljoner jämfört med innevarande år. De pengarna kommer att ge utökad undervisningstid i matematik, lärarlegitimation, en tandvårdsreform och mycket annat. Andra ekonomiska regleringar är höjt särskilt grundavdrag för pensionärer, skatteavtal mellan och , sänkt fastighetsavgift för hyreshus samt tillfällig justering av kompensation för ändring i socialtjänstlagen avseende anhörigstöd. Att hjälpa kommunerna med sitt välfärdsuppdrag har varit centralt för Alliansen för att säkerställa en god kvalitet och hög tillgänglighet under ekonomiskt svåra tider. Totalt har kommunernas ekonomi stärkts med . Detta genom en temporär höjning av de generella bidragen med samt en permanent höjning med 2011. Inom sjukvården syftar en särskild kömiljard till att korta köerna och göra sjukvården mer tillgänglig. Detta incitament har inneburit så stora förbättringar över hela landet att samtliga landsting fick dela på kömiljarden . Inom äldreomsorgen har Alliansen gjort omfattande satsningar för att stärka kvaliteten. Alliansen har tillfört, äldreomsorgen ca sammanlagt . har sammanlagt betalat ut ca i stimulansbidrag . satsar Alliansen totalt på att få sjukvården och omsorgen om de mest sjuka äldre att fungera bättre och effektivare. För att stärka kompetensen och utvecklingsmöjligheterna för dem som arbetar i äldreomsorgen har Omsorgslyftet och en nationell satsning på enhetschefer införts. Detta har skett då vår omvärld måste göra besparingar medan vi har möjlighet att satsa. Med det vill jag yrka bifall till förslaget i betänkandet och avslag på reservationerna. 15 (V) replik: har långtidsarbetslösheten ökat i . Det gäller dem som har varit arbetslösa eller längre. De som har varit arbetslösa eller längre har ökat med . Eftersom regeringen har förstört arbetslöshetsförsäkringen har det lett till en kraftig ökning av antalet personer som har socialbidrag; av dem går på socialbidrag. Vi har fått ett ökat bidragsberoende i . De som har socialbidrag är fler än de som får ersättning från arbetslöshetsförsäkringen. Det innebär att de som tvingas gå på socialbidrag i stället för att få ersättning från a-kassan kommer längre bak i de aktiviteter som Arbetsförmedlingen sätter in eftersom man inte har samma rätt att delta som de som får ersättning från a-kassan. För individen betyder det en ökad ekonomisk otrygghet och sämre möjligheter till utbildning och insatser för att få ett jobb. Varför ska arbetslösa tvingas till socialkontoren? Vore det inte bättre att de fick omfattas av arbetslöshetsförsäkringen och därmed få tillgång till Arbetsförmedlingens insatser på samma sätt som andra arbetslösa? Två av tre inskrivna vid Arbetsförmedlingen omfattas inte av a-kassan, vilket har lett till en kraftig ökning av kommunernas kostnader för socialbidrag. Varför ska arbetslösa tvingas till socialkontoren, ? 16 (M) replik: brukar raljera över bolagsskatterna och tycka att det är fel medicin för den situation vi befinner oss i. Regeringen har gjort en expansiv budget. Det har raljerats över den också och man har tyckt att den skulle vara mer åtstramande; nu tycker man att den ska vara mer expansiv. Om man inte gör långsiktiga satsningar, det vill säga ser till att ska klara sig globalt för att kunna konkurrera med länder i vår omvärld, kommer vi inte att kunna se till att folk får arbete. Långsiktiga satsningar som sänkt bolagsskatt gör att företag vill etablera sig här och skapa nya arbetstillfällen så att folk kommer i arbete. Vi satsar på infrastruktur, forskning och skola. Det är viktigt att ha en bra skola som fungerar. Det finns mycket att göra när det gäller skolan. De som slutar skolan har inte med sig det de ska och hamnar därför lättare i arbetslöshet. Arbetslöshetsförsäkringen ska vara en omställningsförsäkring. Vi jobbar långsiktigt med olika insatser för att se till att människor här i landet har arbete. 17 (V) replik: Jag kan konstatera att väljer att inte svara på min fråga. Varför ska man tvingas gå till i stället för att omfattas av arbetslöshetsförsäkringen när man är arbetslös? Du svarar inte, . av befolkning tvingas gå till för att klara sitt uppehälle. Med er politik har bidragsberoendet ökat i . Ni slår sönder fungerande försäkringar. När ni tillträdde hade åtta av tio som var inskrivna hos Arbetsförmedlingen ersättning från arbetslöshetsförsäkringen. är det ungefär två av tio. Ni slår sönder system och tvingar in människor i en mycket stor ekonomisk otrygghet. 250 000 personer beräknas vara utsatta på arbetsmarknaden, det vill säga att de har mycket svårt att få ett jobb eller är totalt utslagna. Det är denna verklighet som vi befinner oss i. Ni säger till dem: Vi bryr oss inte så mycket. Ni drar ned på de arbetsmarknadspolitiska insatserna. Det var det första ni gjorde när ni tillträdde. Sedan har ni inte ens kommit upp till en rimlig nivå i de värsta kriser som vi har haft. År 20082009 lade ni på arbetsmarknadsutbildningar. Under krisen lade vi på detta. Detta får konsekvenser i ökad långtidsarbetslöshet. Sedan talade du om bolagsskatten. Forskningen visar att en sänkning av bolagsskatten kan ge en liten ökning av investeringarna. Ni sänker bolagsskatten med 16 miljarder. Det skulle kunna ge löner till 32 000 anställda. Ni kunde ha valt helt andra reformer som kunde ha gett jobb . Ni kunde ha gjort insatser i form av utbildning till arbetslösa. Ni skulle ha kunnat reparera arbetslöshetsförsäkringen och därmed ökat den ekonomiska tryggheten. Men politik det är att de arbetslösa ska veta sin plats. De ska tvingas gå till socialkontoren och inte omfattas av de försäkringar som vi gemensamt har byggt upp. Det är tydliga moderata värderingar som kommer fram. 18 (M) replik: Det är uppenbart att och jag ser olika på lösningarna för vårt land framöver. Det är lite tragiskt att man använder sådana ord för att pådyvla andra partier hur man tänker. Men jag ska räkna upp några saker som gäller arbetsmarknaden. Vi har sjösatt en ny gymnasieskola och infört en lärlingsutbildning. Vi har initierat diskussioner om hur yrkesintroduktionsavtal mellan parterna, den så kallade jobbpakten, kan stöttas. Vi fattar också beslut om ett ungdomspaket med många arbetsmarknadspolitiska åtgärder. Vi stärker nystartsjobben för unga genom att stödet fördubblas till den arbetsgivare som anställer personer och som varit utan arbete . Möjligheterna för unga att söka jobb i hela landet ökar genom att åldersgränserna för flyttbidrag sänks för långtidsarbetslösa ungdomar. Vi förstärker också möjligheterna till en nystart i skolbänken med en satsning på studiemotiverande utbildning på folkhögskolor. Vi höjer studiebidragen för unga som saknar fullständiga betyg från grund- och gymnasieskola. Vi vidtar alltså en hel del åtgärder. Ändå står här och påstår att det inte görs någonting. Allt detta och lite till gör vi för att öka möjligheterna för människor. Det är skola och utbildning som är det viktigaste av allt. Då krävs det att man gör det från början och på rätt sätt. bor i en stad som heter , och jag kan göra en jämförelse mellan och i fråga om arbete och företagsklimat. ligger på plats 236 i fråga om företagsklimat. har man gått ned sju placeringar. däremot har gått upp 18 placeringar och befinner sig på plats 90. Det är två jämförbara orter. Arbetslösheten i är och i . Det finns mycket att göra på hemmaplan också, . 19 (FP): Jag har för säkerhets skull tagit med detta gedigna utredningsarbete, nämligen betänkandet från Utjämningskommittén.08 om de likvärdiga förutsättningarna för den kommunala utjämningen. Jag satt med i den kommittén, och det var ett sifferrikt arbete. Jag måste ställa följande fråga: Hur ser affärsplanen från oppositionen ut när det gäller välfärd och trygghet i kommunerna? Det är den viktigaste frågan över huvud taget. Man ska komma ihåg att kommunerna till är finansierade av skattebetalarnas kommunalskatter. Statsbidragen står för . Därför är arbetsmarknaden och sysselsättningen i den privata sektorn grunden för att vi ska ha en bra omsorg. Arbetslöshetspartiet har ingenting förstått av detta. Låt oss titta på varselsiffrorna för november för att få en bild av hur krisen ser ut just . Det var 393 varsel i den kommunala sektorn enligt Arbetsförmedlingen. Det är de senaste siffrorna som jag har tillgång till. Det är möjligt att det har kommit siffror . Hur många varsel har det varit i den privata sektorn? Det är fruktansvärda siffror. Det var över 10 000. Det är illa med 393 också. Under krisen var det lite mer, då var det 1 4001 700. Det är inte så bra det heller. Ser man till antalet lediga platser inom den kommunala sektorn det är också en mycket intressant indikation var det enligt Arbetsförmedlingen 15 477 lediga platser. Detta kan jämföras med 13 495 och ungefär 7 900 under det stora . Detta är den verklighet som vi lever i. uppgick de kommunala intäkterna till . , 2012, uppgår de till . Det är en ganska stor skillnad . är det ungefär ytterligare drygt 20 miljarder. Det är riktigt att kostnadsutvecklingen för den kommunala sektorn inger bekymmer därför att den ökar med ytterligare , inte bara med . Precis som oppositionen talar om är det en hel del sociala kostnader för ökad arbetslöshet. Det är riktigt att det är på det sättet. Men vi får aldrig glömma bort vad det är som är basen. Vad är hönan, och vad är ägget? Jo, det är sysselsättningen i den privata sektorn som gör att vi har en ordentlig skattebas. Därför är det så förvånande att stora delar av oppositionen vill öka arbetslösheten i den privata sektorn. Detta är otroligt kontraproduktivt. Socialdemokraterna vill till exempel höja arbetsgivaravgifterna för ungdomar med i runda slängar , varav 2 ½ miljard i den kommunala sektorn. Men det föreslår man att kommunerna ska kompenseras för. Men om det är 12, i den privata sektorn som man inte ska kompenseras för, hur många nya jobb ger det? Det är klart att vi får ett sämre skatteunderlag. Det begriper vem som helst. Det behöver man inte vara Nobelpristagare i ekonomi för att förstå. Det räcker att man är vanlig kommunalkamrer, eller ekonomidirektör som jag tror att det heter numera. Det är riktigt att det kommunala utjämningssystemet spelar en mycket stor roll för många kommuner för att de ska kunna ha både inkomstutjämning och kostnadsutjämning. kommer det ett nytt förslag som regeringen offentliggör . Det vet vi naturligtvis ingenting om . Likväl måste jag ta upp en fråga i detta betänkande som har diskuterats mycket och som gäller något som är mycket viktigt för oss alla det är ingen skillnad mellan partierna nämligen hur stora grupperna ska vara i förskolan. Sedan 20012002 har antalet elever per grupp ökat. Det är pedagogiskt inte bra. Jag tillhörde kommittén, och vi diskuterade väldigt utförligt vad orsakerna är. Man kommer inte ifrån att en viktig orsak till att det har blivit så man kan gå till kommunalkamrererna eller kommunstyrelseordförandena är att det har införts en maxtaxa som inte fanns när systemet kom till 19931996. Vad har maxtaxan fått för följd? Jo, vi har fått fler inskrivna i barnomsorgen. Det är pedagogiskt sett jättebra, men det har också fått följden att kommunen har fått ökade nettokostnader. Man har inte kunnat försvara sig på annat sätt än att grupperna har blivit större. Detta är inte bra. Det kan ingen tycka. En väldigt viktig strukturell fråga att ställa sig är därför hur vi ska se till att bevara god pedagogik i barnomsorgen och se till att kommunerna får kompensation för detta. Jag satt som sagt i denna kommitté, och enligt mitt sätt att se var det en sak vi inte kunde diskutera av politiska skäl före valet , nämligen om vi skulle ha en indexuppräkning av maxtaxan . Jag menar att det är en av de viktigaste frågorna. Den berörs inte i kommittébetänkandet, men det är en av de viktigaste frågorna vi måste diskutera: Hur ska kommunerna kunna försvara att man har bättre kostnadstäckning för en bättre barnomsorg ? Jag menar att man måste se till att kostnadstäckningen blir bättre, och det finns säkert olika möjligheter att göra detta. Allra sist vill jag ta upp kostnadsutjämningen, eftersom det förslaget kommer alldeles strax. Detta är väldigt viktigt, eftersom en hel del kommuner får det bättre det gäller till exempel uppe i ; jag ser här, och hans hemkommun får det bättre medan andra kommuner får det väldigt mycket sämre. För de kommuner som får det väldigt mycket sämre är det viktigt att veta att det nya förslaget, herr talman, innebär att ingen kommun får det sämre jämfört med utredningsförslaget. Det är det man kan säga vid det här laget. 20 (C): har inneburit svåra prövningar och stora utmaningar för svensk ekonomi och svenskt samhällsliv. Tyvärr finns det ganska lite som tyder på att inte kommer att innebära detsamma. Kommunsektorn, med över en miljon anställda och av avgörande betydelse för vår dagliga välfärd, är naturligtvis inget undantag. Med 1990-talskrisen i minne, då 150 000 jobb försvann i kommuner och landsting, blev det en av alliansregeringens främsta prioriteringar att värna kvaliteten i vård, skola och omsorg samt förhindra uppsägningar under den finanskris vi gick igenom. Det var också precis vad som skedde, oavsett vad några av oppositionsföreträdarna har sagt i debatten. Stora tillskott kom på plats, och dessa användes för att värna välfärdens kärna under en väldigt svår tid. I betänkandet står bland annat att den samhällsekonomiska utvecklingen i hög grad är påverkad av de ekonomiska förutsättningarna för kommuner och landsting. Det stämmer givetvis, men det funkar också om vi vänder på formuleringen: De ekonomiska förutsättningarna för kommuner och landsting påverkar den samhällsekonomiska utvecklingen. , herr talman, tog vi ett viktigt beslut om kommunala resultatutjämningsreserver. Detta är någonting vi i har kämpat för . En av det finanspolitiska ramverkets centrala delar är det kommunala balanskravet, som innebär att enskilda kommuner, landsting och regioner inte får besluta om en budget där kostnaderna överstiger intäkterna. Balanskravet är ett minimikrav, och kommunallagen fastställer att god ekonomisk hushållning ska råda i verksamheten. Vi har från sida framhållit en förbättringspotential. Det har jag och många andra gjort tidigare i dessa debatter och . Genom att göra balanskravet mer flexibelt ser vi möjligheter att skapa drivkrafter för ekonomiskt välskötta kommuner, landsting och regioner att spara pengar när det går bra för att i viss mån använda dem när det går dåligt. gäller att kommuner och landsting ges ett större handlingsutrymme att hantera konjunktursvängningar, och detta är mycket positivt. Det stärker det kommunala självstyret och kommuners möjlighet till långsiktig planering, vilket stärker kommunsektorn i stort. Som jag sade ansvarar kommunsektorn och landstingen såklart för viktiga välfärdstjänster. Som jag också har nämnt fick denna sektor, i syfte att motverka effekterna av finanskrisen, utökade bidrag under . Vi har höjt statsbidragen permanent med , och 2011 höjde vi tillfälligt med 3 miljarder. Vi har visat oss kraftfulla nog att gripa in och stödja kommunsektorn när så krävs. Jag tycker dock att det i en sådan här debatt är viktigt att höja blicken in och prata om finansiering av en framtida välfärd samt om vilka som ska utföra dessa välfärdstjänster på lite . Man kan nämligen fråga sig vad som ger goda förutsättningar för en hållbar välfärd. Jag tror att det är en kombination av gemensam finansiering, tydlig uppföljning av kvaliteten och en hög grad av självbestämmande och valfrihet för dem som använder välfärdstjänsterna. Vår befolkning åldras successivt. Det är i grunden någonting bra, såklart; vi lever . I någon grad kommer detta att pareras av att fler människor söker sig till vårt land vi har i en tidigare debatt kommenterat visionen i idéprogram om ett öppet dit man får komma för att förverkliga sitt liv. Det kommer dock också att ställa hårda krav på hur vi finansierar välfärden och hur vi sköter våra gemensamma välfärdssystem. De som drabbas hårdast om välfärden inte finansieras fullt ut är förstås de mest utsatta. Därför är det så viktigt att redan nu styra mot en finansiellt sett långsiktigt hållbar välfärd. Mycket av detta kan lösas av att fler kommer i jobb och att vissa jobbar längre, men jag är övertygad om att det också krävs förändringar inom välfärdssektorn. Därtill måste sjukvård, äldreomsorg och andra välfärdsverksamheter effektiviseras. Det finns många olika sätt att uppmuntra denna effektivisering. Med effektivisering menar jag i detta fall högre kvalitet och bättre utnyttjande av de gemensamma resurserna. Ett av de viktigaste sätten, hävdar jag, är att få in mer konkurrens och entreprenörskap i välfärdsverksamheterna. Från vänstersidan pekas det ofta, inte minst i denna debatt, på möjligheten till skattehöjningar för att lösa välfärdens finansiering. Man säger också att det jag nu nämnde, alltså konkurrens och entreprenörskap, inte är någonting bra. Jag hävdar dock att det är en kortsiktig lösning. Att höja skatten kan på sin höjd öka intäkterna under innevarande år eller under , men det leder också ofta till att ekonomin bromsar och med den de totala resurserna. SKL har gjort beräkningar som visar att gapet mellan behov och offentliga resurser i dagens prisnivå kommer att vara runt 200 miljarder . Det motsvarar en skattehöjning på om man enbart skulle finansiera detta gap med skatt, och det är inte långsiktigt hållbart. Vi får inte blunda för detta, för vi får inte stå här 2035 och inse att vi har höjt skatten med per intjänad hundralapp. Så ser inte framtidens ut om får bestämma. Utmaningen för svensk välfärd är att vi får in faktorer som innovation, produktivitetsutveckling och nytänkande i verksamheterna.