prot · GZ0962 · 2012-01-26 00:00:00 — Det var väl inte i första hand för att det var lönsamt, men jag tyckte att det var god miljöpolitik att göra det. Jag är stolt över att vi nu bränner mindre norsk olja på detta sätt. Det tycker jag är en god personlig sak. En annan sak som gör mig bekymrad är trafiken. var skatteutskott i en delstat i som heter , herr talman. Där hade man satsat mycket pengar på batteriutveckling. Man hade fått federala pengar till detta. Resultatet var oerhört klent för så mycket pengar, måste man säga. ligger där borta. Det är ett jättebekymmer att transportsektorn fortfarande tar så otroligt mycket olja. Det är en av nyckelfrågorna för framtiden att kunna gå över till andra drivmedel eller andra sorters bilar elektriska och så vidare. När SAS har en kampanj om att de har en miljon billiga flygresor låter det bra ur konsumentsynpunkt. Men jag reagerar på det motsatta sättet: Det låter alldeles förfärligt ur miljösynpunkt att man uppmanar folk att resa så otroligt mycket i luften. Det kan inte vara en rimlig miljöpolitik. Allra sist: När vi nu ser att hotas av ett stopp av sin oljeexport måste vi, herr talman, titta på vem säljer sin olja till. säkraste och största kund är . Nummer två är och nummer tre är . Detta, herr talman, är en dimension som visar vilka oerhört stora miljöproblem vi har att ta itu med . 140 Miljöminister (C): Jag håller med om att det är intressant med interpellationsdebatter. Det blir ännu intressantare när det är fler ledamöter som deltar på det här viset. Man lyfter då in frågor på ett sätt som gör debatten mer hel, och det tycker jag gynnar alla. I de svåra klimatförhandlingarna är det intressant att se att det tog oerhört mycket kraft i att få en majoritet av länderna att erkänna gapet mellan vad vi gör och vad som borde göras för att klara detta. Och talar vi om tvågradersmålet, som förmodligen är för högt. Det tog mycket kraft, och det är ett mått på hur svåra förhandlingarna är och hur svårt det är att få med länder som , , , och , som har smugit igenom förhandlingarna utan att bidra och som jag måste säga förtjänar rätt mycket kritik för sitt agerande. Det lanserades en strategi för hur gapet ska slutas eller för att det åtminstone ska finnas åtaganden för att nå det förmodligen för högt satta tvågradersmålet. Det var också väldigt svårt. Då är frågan: Hur får vi en positiv spiral i det globala klimatarbetet när vi har den förhandlingssituation som jag har beskrivit nu i några inlägg i debatten när vi har en ekonomisk kris i världen? Man kan hoppas. Jag tror att det finns någonting som alla svenska partier delar, nämligen att det finns en väldig potential i ny miljöteknik och att det har möjlighet att ge tillväxt. Man kan jämföra olika samhällssektorer, olika industribranscher och olika bilföretag. Vi kommer ihåg den stora bilkrisen i alldeles , där de mest bränsleslukande bilarna och bolagen med mest sådan teknik hade sämst ekonomi. En del har ju också försvunnit från kartan. Jag tror att energieffektivisering är oerhört viktigt. Vi har berört skogsfrågorna. Det finns mycket att göra i många olika samhällssektorer. Jag tror att den svenska rollen ligger mycket i att demonstrera teknik. Eftersom vi har höga forskningsanslag sett i relation till andra länder ska vi också se till att vi får fram denna miljöteknik till en kostnad som även fattiga länder kan betala. Vi kan också genom klimatprojekt, genom bistånd, genom olika kanaler eller genom nya klimatpengar se till att den nya tekniken blir tillgänglig för de fattiga länderna. är nu etablerad, och jag tror att det kommer att betyda mycket. Regeringen har sagt att när vi nu ska ha 40-årsjubileum för där vi kommer att ha ministrar från många av världens länder som är engagerade i klimatfrågan ska vi ta tillfället i akt att låta dem möta en del av tekniken. Då kan vi se hur vi gemensamt kan hitta möjligheter att utveckla arbetet. Den sista pusselbiten, nämligen gröna fonden, ska finnas på plats för att kunna bistå länderna. Där tog vi också ett stort steg framåt. 141 (S): Jag tackar miljöminister för debatten. Jag har stor respekt för de svårigheter som vi står inför. Men som jag sade i mitt tidigare inlägg känns det på något sätt som att man vill ta sig an dessa svårigheter och denna frustration genom att själv göra allt man kan, och jag tycker inte att gör allt vad vi kan. Jag tycker att resultatet av de internationella klimatförhandlingarna snarare tyder på att vi behöver mer av politik och fler som kan visa framfötterna. Vi behöver fler som kan visa resultat av hur en bra klimatomställning kan se ut i ett land. Då räcker det inte med mål, . Det räcker inte att ha mål som miljöministern uppenbarligen inte riktigt själv har rett ut vilka de är. Vilka mål är det vi strävar emot, och vad är det som har beslutat? Jag är fullständigt övertygad om att det krävs mer. Det krävs mer handling. Vi måste investera i ett hållbart samhällsbygge. Vi måste göra offensiva investeringar i lokal klimatomställning, i förnybart, i energieffektivisering, i bostäder, i järnvägar och så vidare. Jag hade nog hoppats på att detta skulle ha varit svaret på min fråga, nämligen denna: Vilka konsekvenser och slutsatser drar man som miljöminister i av resultatet av förhandlingarna i ? Om vi nu låser oss vilka åtgärder vidtar man då för att anpassa vårt samhälle och vår infrastruktur till det förändrade klimatet? Även om vi vet att klimatförändringarna slår hårt och orättvist och att skillnaderna i världen kommer att bestå och snarare förstärkas kommer också vårt land att drabbas av klimatförändringar. har en sista chans att åtminstone försöka svara på den frågan. 142 Miljöminister (C): Jag måste säga att jag inte uppfattade att interpellationen handlade om klimatanpassningen, utan mer om bedömningen av läget i klimatförhandlingarna. Det är klart att läget är bekymmersamt, som jag har sagt. Det är oerhört svårt att komma fram. Länderna har gjort för lite, och det är för få åtaganden. Det finns redan ett gap när det gäller att klara tvågradersmålet, jämfört med de betydligt lägre nivåer som vetenskapen pekar på att vi skulle behöva sikta på. I har regeringen vidtagit ett stort antal åtgärder i alla samhällssektorer. Jag kan hålla med interpellanten om att det alltid finns mer att göra. Jag tror att det gäller alla politikområden, och särskilt klimatområdet. Så är det. Vi har i den här debatten berört skogsfrågorna. De betyder oerhört mycket. Vi har berört vita certifikat. Det ska bli väldigt intressant att höra om resultatet av seminarium om vita certifikat och betydelsen av det. Vi har också diskuterat tekniktransfer och betydelsen av teknik och innovationer. Här finns mycket att göra. Jag vill avsluta eftermiddagens långa interpellationspass med att påminna kammarens ledamöter om att firar 40-årsjubileum. kommer vi att ha ett stort antal miljöministrar och biståndsministrar i . Jag hoppas att också ledamöter tar tillfället i akt att delta i de här diskussionerna. Jag är övertygad om att klimatfrågan också har en oerhört stor betydelse för fattigdomsbekämpningen, och vi ska diskutera klimat och fattigdomsbekämpning på den här jubileumskonferensen. Vi ska också demonstrera svensk miljöteknik och möjligheten att använda den i fajten mot klimatförändringarna. Överläggningen var härmed avslutad. 15 § Anmälan om interpellationer Anmäldes att följande interpellationer framställts 2011/12:204 hållning till EIB:s utlåning till fossilbaserade projekt av Per (MP) till finansminister (M) 2011/12:205 Åsikts- och pressfrihet i av (MP) till utrikesminister (M) Interpellationerna redovisas i bilaga som fogats till snabbprotokoll . 16 § Anmälan om frågor för skriftliga svar Anmäldes att följande frågor för skriftliga svar framställts 2011/12:326 Handledartäthet inom arbetsmarknadspolitiska program av (S) till arbetsmarknadsminister (M) 2011/12:327 Kompensation för ofrivilligt fördyrade boendekostnader av (S) till statsrådet (KD) 2011/12:328 Säkrande av framtida drivmedelsförsörjning av (S) till statsrådet (C) 2011/12:329 Sjuka i utanförskap av (S) till statsrådet (M) 2011/12:330 Avrättningar i av (V) till utrikesminister (M) 2011/12:331 Legitimering av bosättarpolitik i av (V) till utrikesminister (M) Frågorna redovisas i bilaga som fogats till snabbprotokoll . 17 § Kammaren åtskildes . Förhandlingarna leddes av andre vice talmannen från sammanträdets början till ajourneringen , av förste vice talmannen därefter till och med 13 § anf. 123 (delvis) och av andre vice talmannen därefter till sammanträdets slut.