prot · GZ0993 · 2012-04-10 00:00:00 — I svaret ser jag att ministern har varit i och undersökt detta. Då är min förhoppning att ministern tar frågan på djupaste allvar. Vi har en nollvision, men denna nollvision kan inte gälla bara bilisterna. Jag vet mycket väl att mitträcke har inneburit stora förbättringar när det gäller trafiksäkerheten. Jag vet också att det har gjort det för motorcyklisterna. Jag hade bland annat en god vän som inte finns hos oss längre som hade klarat sig om det hade funnits mitträcke på den aktuella vägen. En stor del av motorcyklisterna omkommer just på grund av att det är fel räckestyp. Jag tror inte att man kan förhindra olyckorna fullt ut. Precis som statsrådet svarar har vi också hastigheten, bromssystemet, vägstandarden, väghållningen, sikten och framför allt bilisterna. Jag har själv kört motorcykel i tio . kör jag inte längre själv men är passagerare på motorcykel. Jag känner att jag har lite erfarenhet av frågan. När jag själv har kört på två-plus-ett-väg har jag känt hur otäckt det är om man ska göra en omkörning av en långtradare som har ett sug i sig. Då upplever man att räcket kommer väldigt nära, för två-plus-ett-vägar är smalare än vad motorvägar är. Det tycker jag är en av de faktorer som man bör tänka på. När det gäller nollvisionen säger regeringen i budgetpropositionen att hänsynsmålet ska vara att transportsystemets utformning, funktion och användning ska anpassas och ingen dödas eller skadas. Ni vill också ge särskild uppmärksamhet åt oskyddade trafikanter på två hjul, som har en förhöjd risk att dö och skadas i trafiken jämfört med bilburna trafikanter. Ändå tycker jag inte att det händer något. Jag hoppas som sagt att den resa till som statsrådet har gjort har medfört att ni har fått upp ögonen lite grann för detta. Från del har man sagt ja till den tekniska specifikationen av exempelvis underglidningsskydd i kurvor men inte direkt sagt något om hur det ska användas. Man har pratat om avfarter från motorvägar eventuellt, att det är där man ska börja testa. Då undrar jag: Förs det några diskussioner om hur man ska göra med detta ja? Det utförs tester i olika delar av . Vi är nästan ensamma om att inte ha utfört tester. I nästan varje europeiskt land finns det olika skyddsmekanismer. Man gör räckena annorlunda. Man gör inte stolpar som sticker upp ovanför räckena. Man gör räcken som är släta både på sidan och ovanifrån. Man har betongbalkar som man vet skyddar mer. Det blir inte en sådan smäll som gör att det blir en dödlig utgång. Är det en smalare vinkel glider man längs med. Varför, statsrådet, testar vi inte? Varför gör vi inget åt den här biten i ? 52 Infrastruktur- och försvarsminister (M): Det är alldeles riktigt som säger att nollvisionen är viktig för alla trafikanter. Vi ser också problematiken för de oskyddade, även de som inte sitter på ett fordon. Men när det gäller motorcyklisterna och till viss del också mopedisterna: Det uppstod en diskussion bland annat när jag var i . Då var vi på ett speciellt ställe, där de hade satt upp en hel del underglidningsskydd. har i och för sig i förhållande till betydligt många fler som åker motorcykel. Men vi har ändå sagt att vi vill utveckla samarbetet med och koppla ihop med de olika motorcykelorganisationerna. Som ett direkt gensvar på resan och de samtal som har varit med , där man också är mycket engagerad för att hitta en bra lösning, kommer det nu att inledas försök på tre olika områden. Det handlar om Rosenhill, ett känt ställe för motorcyklister som tycker om smörgåsar om och om Ljungarum i Jönköpingstrakten. Platserna är valda i samarbete med SMC. Det är många motorcyklister som åker där. Sedan får vi stämma av och se hur det fungerar. Det finns flera saker som känns angelägna i hela diskussionen om motorcyklisterna. Tekniken är bra när det gäller detta med ABS-bromsar, men det handlar också om hur vi kan få efterlevnad när det gäller hastigheter. Jag ser också en annan utmaning i hur vi kan jobba med förarens beteende. Det hela handlar ju inte bara om sådant som är väghållarens ansvar. Jag tänker inte bara på hur förarna håller hastigheter utan också på beteendet när det gäller alkohol och droger. Det finns de som inte har behörighet men som kör ändå. Detta är sådant som vi jobbar med parallellt. Det finns också en rad frågor som har med räckena att göra. Är det kurvor, rak väg, påfart, avfart och så vidare? Hur jobbar vi med sidoområdena? Behöver vi alls ha räcken där? är ju räcken bra för bilister. Hur kan vi då jobba med att röja undan sådant som man annars åker in i? Om det står ett träd där blir det just det trädet som man åker in i. Det pågår en bra dialog, tycker jag. Både från och från Motorcyklister har jag fått uppfattningen att man har ett bra samarbete. När det gäller räcken är det heller inte så lätt att komma fram till vad som är det bästa. Det finns ungefär 16 olika tillverkare och säkert omkring 140 olika räckeslösningar. Här är det viktigt och angeläget att också följer med internationellt och följer goda exempel. Man skulle kunna säga att resan till har varit ett sätt att föra in kunskap som vi nu kommer att testa på tre ställen. 53 i (S): Det är absolut viktigt att man ser hur det ser ut internationellt. Där har vi mycket att lära. Men vi har lite specifikt klimat i . Det har väl egentligen varit det man har skyllt på: Vi kan inte ha underglidningsskydd, för vi har snöröjning. Efter vad jag har kunnat utläsa skulle det ha gjorts ett test , men mig veterligen har det inte gjorts något sådant. Jag frågar därför statsrådet varför. Finns det någon förklaring varför det inte har gjorts något test här? SMC gör ett jättebra jobb. När vi säger att 50 har omkommit är det 5 som har omkommit i räckesskydd. Det är 5 för mycket. Det håller jag med om. 50 omkomna är definitivt 50 för mycket. Jag fick deras senaste tidning . Där har man gått fram just för motorcyklisterna. Publikationerna heter Bra tänkt: En körstrategisk vägledning och Full kontroll: Din guide till säkrare MC-körning. Organisationerna gör oerhört mycket och ordnar avrostning och annat för att man ska bli en säkrare förare. Orsaken till att jag själv slutade köra var att jag tyckte att jag fick för lite mil i kroppen. Jag började känna mig osäker, och ska man definitivt inte köra motorcykel. Vi ska jobba stenhårt med detta. Alkohol och motorcyklism hör absolut inte ihop. Det är en del i detta. Här finns en hel del att göra. Vi vet att det finns sätt som gör att det inte blir så svåra olyckor om man går in i ett vajerräcke. Det är bara om man går emot med fotpinnen som man förlorar balansen. Om räckena är utformade på ett säkrare sätt eller att de inte alls finns är väl det bästa när det gäller småvägar, där många motorcyklister kör. Det är nästan varje kommuns strategi att ta fram mc-vänliga vägar, och då är det jättebra om kan möta detta genom att ha sträckor där man inte har satt upp räcken eller kanske till och med genom att man tar bort räcken. Jag tror att Region håller på med just detta i . När förslaget om E22 var ute på remiss sade man i underlaget att det inte finns några oskyddade trafikanter på sträckan. Vet man om att det existerar motorcyklister också på ? Man säger att man ska anlägga fler och fler räcken, och man använder just vajerräcken för att de är billigare. Jag tycker att statsrådet har ett ansvar för att fortsätta diskussionen. Hur värderar man liv i förhållande till pengar? Kanske ska man sätta upp lite färre räcken och göra dem säkrare, så att det inte finns utskjutande delar och vajrar som ger en krockeffekt. Jag tycker att det ligger på statsrådets ansvar att driva den här frågan. 54 Infrastruktur- och försvarsminister (M): Det är alldeles riktigt som säger att jag har ett ansvar här. Det pågår just nu ett arbete som gäller handboken och regelsamlingen för hur man ska upphandla olika projekteringar av vägar. Där kan man ta hänsyn till om det är högtrafikerad väg eller lågtrafikerad väg. Man kan fundera på om man verkligen behöver ha till exempel sidoräcken på en lågtrafikerad väg. Hur man som motorcyklist träffar räcket har också stor betydelse, vilket säkert känner till. Ramlar man av och kommer liggande in i räcket, eller sitter man kvar och åker över? Det är klart att så lite som möjligt som kan göra att man fastnar eller hakar i är till fördel för den som råkar ut för en olycka. Vi har också tittat på räcken som är mer av betongvarianten, bland annat när vi var nere i . De är också anpassade efter om det är raka vägar eller inte. Ett direkt stopp in i en sådan kraftig barriär kan också få konsekvenser. Investeringarna i olika sorters räcken i motsvarar nästan 8 miljarder. Jag tror inte att vi kommer att börja med att byta ut räcken för att hitta den bästa räckesvarianten. Däremot tror jag att det är angeläget och detta är ett arbete som pågår att man där man gör om eller sätter upp nytt bör ha i åtanke att det också ska vara för de oskyddade trafikanterna och till exempel för mc-åkarna. När det gäller fråga om testet med underglidningsskydd som skulle ha ägt rum den här vintern känner jag inte till svaret. Jag har inte hört något om detta. Det är möjligt att svaret är det som kommer att göras på de tre olika ställena. Det är visserligen inte vinter , men de kommer att vara kvar . Om det skulle kunna vara problem för snöröjning eller inte beror naturligtvis på hur räckena ser ut och var man skulle sätta upp ett underglidningsskydd. Jag tror dock inte att detta skulle behöva vara ett större problem. Det finns teknik för det också. 55 i (S): Statsrådet talade om tillverkare här. Det finns ju en hel del tillverkare i . Man skulle kunna ha ett utvecklings- och forskningsarbete tillsammans med dem. Enligt de uppgifter jag har fått läggs det dock inga pengar på det. Man lägger inte några pengar på att utveckla detta. Det finns alltså en hel del att göra. Ska vi leva upp till nollvisionen eller åtminstone minska ganska mycket tror jag att detta är en del att börja med. Jag tycker att regeringen har ett stort ansvar, precis som statsrådet erkände här, för vad man säger i diskussioner med och i regleringsbrev och instruktioner. Om man säger att man ska göra så mycket två-plus-ett-vägar som möjligt och få så mycket räcken som möjligt för pengarna innebär det att man tar den billiga sorten. Det ligger på regeringens ansvar att säga att man ska se inte bara till pengar utan också till trafiksäkerheten, och då inte bara för bilarna utan också för de oskyddade trafikanterna. Jag hoppas att statsrådet håller med mig om att E22:an är en väg som även oskyddade trafikanter på motorcykel färdas på. Jag har förhoppningar om att den här Spanienresan har gjort en del och att man fortsätter att ha diskussioner framför allt med men också att man har en bra dialog tillsammans med SMC, för jag vet hur de jobbar med de här frågorna. Jag får tacka för debatten. 56 Infrastruktur- och försvarsminister (M): Jag tror ändå, utifrån det vi började diskussionen med om nollvisionen, att räcken och framför allt mitträcken spelar en stor roll för många av dem som är på våra vägar. Jag håller med om att man nog får räkna med att det också finns oskyddade trafikanter, oavsett om man åker på en liten väg eller om man åker på en stor väg. Det är kanske snarare så att ju mer lågtrafikerade vägarna är desto fler motorcyklister ser man som cruisar runt. När det gäller arbetet framöver hyser jag faktiskt goda förhoppningar om den här gemensamma strategin som det ska jobbas med, som ska gälla . Trafikmyndigheterna, polisen, NTF, SMC och är med. Det handlar om att hitta det mest effektiva sättet att jobba trafiksäkert även för motorcyklisterna. I övrigt svenska tillverkare är naturligtvis några av de här 16 är det viktigaste vi kan göra nu att ta del av erfarenhet, oavsett om den är svensk eller internationell. Det var väl bland annat den här delen med Spanienresan ett tecken på. Annars är det faktiskt så att det är forskning och utveckling och demonstration som leder arbetet framåt. Och börjar vi med tre ställen här i och prövar underglidningsskydd, och så får vi se om det kan leda arbetet vidare framåt. Överläggningen var härmed avslutad. 17 § Svar på interpellation 2011/12:310 om infrastruktur i 57 Infrastruktur- och försvarsminister (M): har ställt ett antal frågor angående infrastruktur i . Vilka åtgärder, förutom det futuristiska eltradarförslaget, planeras för att säkerställa transporterna av malm mellan och ? Vilka åtgärder planeras för att stärka vägnätet i övrigt i kommun, främst vad gäller väg 99 och väg 392? Vilka åtgärder planeras för att förstärka flygtrafiken till och från PajalaYlläs airport? Vilka åtgärder planeras för att säkerställa en väl fungerande telefon- och internettrafik till och från ? När det gäller svar på frågan angående åtgärder som planeras för att säkerställa transporter och för att stärka vägnätet i övrigt hänvisar jag till det uppdrag som regeringen gav till . Regeringen har gett i uppdrag att utreda förutsättningarna för att upprätthålla vägstandarden mellan Kaunisvaara i kommun och i kommun samt möjligheten att tillgodose de kommande transportbehoven och de effekter som uppkommer med anledning av dessa. Uppdraget kan innefatta förbättringsåtgärder på det befintliga statliga vägnätet såväl som ny infrastruktur. I uppdraget ingår dessutom att undersöka förutsättningarna för att bedriva vägtransporter med fordon som drivs av elektricitet. Uppdraget ska redovisas till . i har ansvar för att prioritera investeringar på och väg 392. har genomfört drift- och underhållsåtgärder på och 392 för att möta den ökade transportvolymen av insatsvaror till gruvområdet. Väg 99, delen KaunisvaaraAutio, ingår i det utredningsarbete som tillsammans med andra intressenter bedrivit 20112012. När det gäller frågan om vilka åtgärder som planeras för att förstärka flygtrafiken till och från PajalaYlläs airport börjar jag med att konstatera att den svenska inrikes flygtrafiken är avreglerad. Om en regionalpolitiskt viktig linje inte kan klara sig på egna ben kan staten gå in och upphandla trafiken på den linjen. Detta sker i så fall genom , som också har upphandlat trafiken på linjen mellan och . Detta betyder att trafikunderlaget på linjen inte är tillräckligt för att trafiken ska kunna bedrivas på rent kommersiella grunder. Staten har gjort betydande insatser för att ge goda förutsättningar för att man ska kunna resa med flyg till och från . Dels har staten varit med och finansierat byggandet av flygplatsen. Dels subventionerar staten den upphandlade trafiken mellan och med betydande belopp. Och dels utgår statligt driftsbidrag till flygplatsen. Eftersom, såvitt jag förstår, det finns gott om ledig kapacitet ser jag positivt på om flygplatsen och flyglinjen kan komma att utnyttjas i större omfattning. Regeringen planerar inga särskilda ytterligare åtgärder när det gäller flygtrafiken till . När det gäller frågan om vilka åtgärder som planeras för att säkerställa en väl fungerande telefon- och internettrafik ligger ansvaret i regeringen hos it- och energiminister . Jag kan meddela att regeringens it-politik bygger på väl fungerande marknader och att det i första hand är operatörerna som ska tillgodose användarnas behov av bra och prisvärda tjänster, såväl i som i . Statens huvudsakliga ansvar är att se till att marknaden fungerar effektivt och att det finns goda förutsättningar för att driva verksamhet i alla delar av landet. Kommuners, läns och regioners engagemang är viktigt. Även samspelet mellan samhällets alla nivåer och näringslivet är av betydelse. I områden där marknaden inte fungerar tillfredsställande och allmänna intressen inte tillgodoses måste dock det offentliga under vissa omständigheter träda in. Regeringen gör därför riktade insatser och satsar en halv miljard på bredbandsutbyggnad i områden där det inte är lönsamt för marknaden att bygga ut. Dessutom kommer Post- och tilldelning av tillstånd i det så kallade 800-megahertzbandet att få stor betydelse för bredbandstillgången i glest befolkade områden. I bandet finns ett täckningskrav som innebär att en aktör ska använda för att erbjuda bredbandstäckning till de fasta bostäder och stadigvarande verksamhetsställen som saknar möjlighet till bredband med en hastighet om minst . 58 (S): Jag ber naturligtvis att få tacka för svaret. Och jag kan inte låta bli att konstatera att det den här gången i alla fall är rätt vägar som tas upp i svaret. Dessutom är det rätt flygplats och rätt kommuner när det gäller infrastruktursatsningarna. Men det hjälper inte. Statsrådet och regeringen verkar inte förstå vad som sker i en kommun som minskat i befolkning och som verksamheter ständigt flyttat ifrån men som ska ställa om till expansion. När statsministern var på besök i blev det här tydligt. Någon som helst förståelse för att en kommun i denna situation behöver hjälp för att expansionen ska fungera på bästa sätt verkar inte finnas. är en kommun som är lyckligt lottad. De järnmalmsfyndigheter som man vetat finns där har med den marknadsutveckling som skett blivit brytvärda. Men malm som man tar upp ur marken är inte värd någonting förrän man tillför transporter. Transporter kräver infrastruktur för att fungera. Det regeringen givit besked om är att man ska utreda om eldrivna långtradare kan vara en lösning sedan är det lite annat också. Det kan de säkert bli det tvivlar jag inte på men det kommer kanske inte att ske inom den närmaste . Det som finns är en och experimentväg på utanför . Den forskning som bedrivits i av visar att det här kan vara en lösning för långtradartransporter på motorväg i . pratar vi om en väg som är och som går genom glesbygd och som, minst sagt, är av mindre god kvalitet. Jag tror att en järnväg mellan och är en bättre lösning. Vi vet dessutom att det fungerar. Men att frakta malmen är bara ett av de problem som måste lösas när det gäller infrastrukturen i . Väg 99 söder om ned mot och väg 392 ned mot måste också rustas upp för att klara det ökade tryck som blir följden av expansionen i . Ingen kommun vill ha en situation där de som arbetar i kommunen efter väl förrättat värv åker hem till en annan kommun i , eller . Naturligtvis vill man att de som arbetar inom kommunen ska bosätta sig där. Därför är infrastrukturen i så viktig. Jag tar i min interpellation upp telefonifrågan. Jag vet att det egentligen är ett annat statsråd som har det ansvarsområdet. Därför ska jag nöja mig med att konstatera att stora delar av kommun kan vara utan fast telefon, bredband och mobiltelefon. Så får det naturligtvis inte vara. Inte heller är det rimligt att man ska använda sig av det finska nätet, eftersom det innebär att det blir betydligt ökade kostnader för den enskilde. Men flyget är definitivt statsrådets ansvarsområde. I svaret sägs att inga planer finns för att expandera flygtrafiken till och från . Enligt min mening är det precis vad man nu borde planera för inte sätta i gång med, men planera för. Ett internationellt företag som behöver snabba kommunikationer. De företag som etablerar sig kring gruvnäringen är företag med samma behov. Om man verkligen vill att människor ska bosätta sig i borde man dessutom värna snabba och bra persontransporter. Allt detta talar för att man borde planera för en expansion också av flyget. Regeringens passivitet duger inte. Man måste inta en aktivare roll för att säkra utvecklingen i . kommer det interpellationsdebatter om att säkra utvecklingen på lång sikt och om jämställdhet just ur perspektiv. kommer också bostadsförsörjning och arbetsmarknadssituation att debatteras. Jag vill med detta konstatera att mycket mer måste göras. Staten måste ta sin del av ansvaret. När och användes som arbetskraftsreserv och Ams betydde alla måste söderut fanns det en rad stöd för att detta skulle kunna fungera. är tiden mogen för det omvända: Staten måste ta sitt ansvar för . Kammaren beslutade på förslag av förste vice talmannen att ajournera förhandlingarna till . 17 § (forts.) Svar på interpellation 2011/12:310 om infrastruktur i 59 (V): Infrastrukturministern har aviserat att en kompletterande infrastrukturplan ska presenteras för . Från sida har vi drivit på vikten av hållbara malmtransporter, och vi har särskilt lyft fram behovet av järnväg mellan och . Det behövs ett ekologiskt hållbart tranportsystem, och järnvägen utgör ett modernt, effektivt, miljövänligt och hållbart sätt att transportera Kaunisvaaramalmen på. Jag vill passa på att än en gång upprepa följande: I norra är vi i en historiskt mycket positiv utvecklingsfas. 200 miljarder kommer att investeras . Jag besökte och blev imponerad över att man redan hade bestämt sig för att utöka sin hamnkapacitet för att kunna skeppa ut malmen från Kaunisvaara. Det var alltså klart , . I har det än så länge inte hänt speciellt mycket. gav infrastrukturministern ett uppdrag till , och jag citerar uppdragets innehåll, att utreda förutsättningarna för att upprätthålla vägstandarden mellan Kaunisvaara i kommun och i kommun samt möjligheten att tillgodose de kommande tranportbehoven och de effekter som uppkommer med anledning av dessa. Uppdraget kan innefatta förbättringsåtgärder på det befintliga statliga vägnätet såväl som ny infrastruktur. I uppdraget ingår dessutom att undersöka förutsättningarna för att bedriva vägtransporter med fordon som drivs av elektricitet. ska redovisa resultatet. Jag undrar vad infrastrukturministern lägger i orden ny infrastruktur. Innebär det enbart nya vägar, eller kan det komma att handla om ny järnväg? såg jag i Nordnytt infrastrukturministern tala sig varm för trådtradare mellan och . Infrastrukturministern sade att det skulle kosta 1 miljard att elektrifiera dessa malmtransporter. Jag ställer mycket stora frågetecken kring trafiksäkerhetsfrågorna. Kommer andra trafikanter att kunna trafikera denna väg som lastbilar kör med åtta minuters intervall? Om dessa sedan ska tillbaka innebär det lastbilar i båda riktningar, med kanske högst fyra minuters intervall, och då blir det ännu mindre tid för andra trafikanter att färdas på dessa vägar. Var ska all annan näring, såsom skogsnäring och besöksnäring, bedriva sina transporter, för att inte tala om alla som bor i området och behöver åka på dessa vägar? Man talar om att det är mycket billigare att satsa på elektrifierad lastbilstrafik än på järnvägar. Frågan är om det inte borde satsas på elektrifierad lastbilstrafik i områden där det redan finns en bra infrastruktur, typ motorvägar. och behöver ett modernt, effektivt, miljövänligt och hållbart sätt att transportera malm, precis som alla andra delar av landet. På samma sätt som regeringarna i och samarbetade för att få Botniska korridoren med i det transeuropeiska transportnätet TEN-T borde dessa regeringar kunna samarbeta med varandra om järnväg mellan och . Det finns betydande nytta med att skapa ett nytt godsstråk mellan och de isfria hamnarna i . 60 Infrastruktur- och försvarsminister (M): Att det händer saker i och kring kan ses som ett problem eller så kan det ses som en fantastisk möjlighet. Jag har talat med det tidigare kommunalrådet i och hört om den otroliga resa det är att från att under närmare ha jobbat med avveckling nu börja tala om utveckling. nämnde lite grann om det i sitt inlägg. Däremot tycker jag att ger en väldigt orättvis bild när han säger att regeringen ingenting gör och att ingenting händer i fråga om , särskilt vad gäller gruvnäringen som sådan och det som är en följd av gruvetablering, och också kommunen i övrigt. Antingen är det, fru talman, en medveten strategi att uttala sig på det sättet eller så handlar det om okunskap eller brist på information, vilket jag i så fall hoppas att vi med den här debatten kan råda bot på. När det gäller arbetet för gruvorna har det förts ganska täta diskussioner. Vi har en särskild person som sitter som spindeln i nätet vid och jobbar med koppling till olika departement. Inom samordnar vi de olika statsrådens ansvarsområden för att se vad som kan göras i infrastrukturen.