prot · GZ09116 · 2012-05-23 00:00:00 — Självfallet är den givna utgångspunkten, som det torde råda stor samstämmighet om, att dagens och framtidens soldater som anställs inom det nya systemet ska ha sjysta och konkurrenskraftiga villkor vad gäller lönenivåer, boendealternativ med mera. En annan viktig fråga är att arbetsgivare positivt bejakar tjänstgörande soldater bland sina anställda. Jag är övertygad om att sådana tillför mervärden på sina arbetsplatser. Likaså har jag en stark tilltro till att det kommer att bli ett starkt civilt meritvärde att ha tjänstgjort i försvaret. Jag tror också att många kommande soldater kommer att kombinera tjänstgöring med högre studier, och det är bra. Det är inte säkert att en stor andel av soldaterna kommer att kombinera tjänstgöring med arbete i små företag, men det får vi se. Det gäller verkligen för både försvaret och arbetsgivare i privat och offentlig sektor att tillsammans finna praktiska lösningar som möjliggör att i gemensamt intresse på ett bra sätt kombinera civilt arbete med tjänstgöring i försvaret. Jag tror att det finns goda förutsättningar för detta, men vi ska inte underskatta utmaningen i det. Vid olika garnisoner har det redan inrättats försvarsmaktsråd för att i god samverkan mellan försvaret, myndigheter, kommuner, arbetsgivare, skolor och så vidare skapa goda förutsättningar för rekrytering av soldater och för deras fortsatta villkor både som kontinuerligt och som anställda. Det är, som understrukits tidigare, viktigt, och Försvarsmaktsråd , med säte i , är här ett gott exempel. Med detta, fru talman, yrkar jag bifall till utskottets förslag i betänkandet. 14 (SD): Betänkandet rymmer inga avvikande motioner. Däremot finns fyra särskilda yttranden. Detta förhållande är inte konstigt. En redan befintlig organisation som de kontrakterade soldaterna är behöver naturligtvis ett lagstöd. Alla partier är redo till en överenskommelse för att skapa ordnade förhållanden för försvarets personal i detta . Därför står vi också här och bifaller propositionen. Men vi är inte överens om hur försvaret ska personalförsörjas eller ens varför det ska personalförsörjas. Beslutet i kammaren om att låta värnplikten bli en vilande funktion togs 2010 innan blev ett riksdagsparti. En svag majoritet i kammaren tog då beslut om att låta värnplikten bli vilande genom införande av ett försvar där alla soldater och sjömän ska vara kontrakterade. har oppositionen oroat sig och våndats över utvecklingen. Oroat sig har de fyra oppositionspartierna gjort av olika skäl. Här kan det vara värdefullt att kort beskriva de olika partiernas huvudinriktningar. Det är tyvärr föga troligt att medborgarna känner till ens grunderna för hur partierna resonerar. De stora förändringarna som gjorts i försvaret har inte tydligt förmedlats till medborgarna. Efter Socialdemokraternas stora förbandsnedläggelse och den så kallade strategiska pausen, när inte ens hade en försvarsinriktning, tog Alliansen vid. Som jag har förstått Alliansen har Alliansen fullt ut bejakat idén om att inte ska försvara utan att EU ska försvara EU genom internationella insatser. ska i enlighet med den politiken tillskjuta medel till EU:s gemensamma verksamheter och mål. När jag säger EU:s gemensamma är det mest i en Natokostym, än så . Insatsen i , där en Natoledd operation gav ena sidan i ett inbördeskrig fullt luftunderstöd och där andra sidan helt kapitulerade , är ett gott exempel på att börjar sakna egen utrikespolitik. Utrikesministern var före Natoinsatsen tydlig med att inte borde ta ställning i inbördeskriget i . Först när de större europeiska Natoländerna rörde på sig i frågan följde den efter som om den vore ett mobiliserbart regemente för överstatliga ändamål. Regeringen anpassar också försvaret efter denna inriktning. Regeringens mål är att ha tolv manöverbataljoner om sammanlagt knappt 14 000 soldater. Dessa ska vara möjliga att sätta in i hela världen med kort varsel. Detta mer än rimmar med de krav Nato ställer på oss. Vårt försvar är för dem intressant endast om det kan sättas in som delar i internationella Natoinsatser långt bortom våra gränser. Försvarets omställning och förvandling går snabbt, men debatten går långsamt. Det svenska försvarets internationalisering är inte förankrad i folkopinionen. Det finns, som jag tidigare nämnde, en mångfaldig opposition mot regeringens försvarspolitik. Som jag har förstått har tydliga åsikter om att inte ska knytas militärt till EU och Nato. förordar värnplikt och ett folkligt förankrat försvar. Som jag har förstått är tydliga motståndare till en Natoanslutning. vill se ett folkligt förankrat försvar som inriktar sig mer på civila hot. Mitt eget parti, , förordar ett existensförsvar som ytterst verkar för svensk territoriell integritet. Samarbetet med de nordiska grannländerna inom försvars- och säkerhetspolitiken är vi beredda att utveckla mycket långt, men först när vi har ett eget existensförsvar kan vi åter börja sätta upp mindre utlandsstyrkor för internationella insatser. Vi har ett oppositionsparti kvar som jag inte nämnt, och det är Socialdemokraterna. Socialdemokraterna är det mest otydliga partiet inom försvarspolitiken. Socialdemokraterna markerar sin plats i en vågmästarriksdag genom att tydligt kritisera regeringens försvars- och säkerhetspolitik. När regeringen inte har majoritet i en försvarsfråga utnyttjar sedan Socialdemokraterna detta som en förhandlingsposition. Men i vilken mening skiljer sig Socialdemokraternas långsiktiga försvarsplanering från regeringens? Det är inte tydligt. I frågan om värnplikt har Socialdemokraterna dock uttryckt sig positivt om möjligheten att åter använda systemet. En översyn av oppositionspartierna visar därför att det är tveksamt om regeringen har majoritet för att fortsätta med sin personalförsörjningsmodell. En kompromiss borde vara möjlig för att starta upp värnplikten igen. Värnplikten i sverigedemokratisk tappning ska kunna försörja ett existensförsvar. Det är vårt förstahandsalternativ. Som en kompromiss är vi beredda att stödja öppnandet av ett eller flera regementen för värnpliktsutbildning i syfte att fylla på befintliga förband och vakanser. Det som saknas är ett socialdemokratiskt initiativ i frågan om värnplikt. För att avrunda kan jag konstatera att vi inte har något emot det föreslagna lagstödet för de kontrakterades anställningar. Befintliga system måste ha godkända former. Vi är positivt inställda till att soldater och sjömän erhåller civila meritvärden för vidare karriärer, även om militär grundutbildning och än mer yrkesofficersutbildning alltid varit meriterande civilt. Däremot anser vi inte att systemet med enbart kontrakterade räcker för att fylla förbanden. Vi anser också att systemet med enbart kontrakterade leder till att försvarets folkliga förankring förloras. I , som har kvar värnplikten, är det en självklarhet att försvaret av landet är allas ansvar. Det var det i med för inte så länge sedan. Den folkliga förankringen av försvaret i har snabbt förlorats, och det är allvarligt och i sig ett hot . För de partier som vill ha en annan personalförsörjning av försvaret har en utsträckt hand. Jag vill också kommentera granskning av procentsatserna i särskilda yttrande. anställda i regeringens förslag är högre än värnpliktiga i förslag. Men procent av vad? Det finns en skillnad där. Värnpliktssystemet är billigare än systemet med kontrakterade, och de kan därför inte jämställas. förslag om ett territoriellt försvar innebär en nominellt sett minst dubbelt så stor armé. har också större försvarsanslag, speciellt sett över mandatperioden. 15 (FP) replik: Jag kan ändå konstatera att andelen heltidsanställda synes vara högre såväl numerärt som procentuellt i alternativ för en framtida insatsorganisation. Anledningen till att jag begärde replik var att antydde att agerande i samband med operation Unified Protector i var en anpassning till de beslut som fattades av Nato och . Jag tror inte att det var så, fru talman. Svenska folket såg de fasansfulla bilderna från Benghazi, där man rullade fram artilleripjäser som sköt rakt in i sjukhusbyggnaden. Jag tror att det var de bilderna som mobiliserade opinionen i och fick oss att inse att också hade en skyldighet att bidra till en operation som skulle skydda civila oskyldiga människor. Utfallet av operationen blev dessutom bra. Civila liv skyddades. De så kallade casual damages blev mycket begränsade. Frågan är om vi kan peka på några liknande operationer i modern tid som har varit så framgångsrika. Jag kan också konstatera, oaktat kritik av den nuvarande regeringens planering för försvaret, att det är under denna regering som försvarsplaneringen är återupptagen, insatsorganisationen ökar, tillgängligheten till förbanden ökar hoppas vi regionala staber införs och militära resurser förs till . 16 (SD) replik: På den sista punkten stämmer det att Alliansens försvarspolitik har en försvarsplanläggning och är bättre än den politik som Socialdemokraterna förde när de lade ned alla förbanden och vi hade en strategisk paus. Det är bättre än ingenting. Det är klart att alla partier i kammaren vill motverka krigssituationer som den i och rädda så många liv som möjligt. Men jag måste konstatera att svängningen från den linje som utrikesministern först hade berodde på att vi följde med stora europeiska Natoländer. Jag är också lite kritisk till taktiken man använde i . När man står inför dessa frågor är det väldigt svårt att veta vad som är bäst och vilka beslut man ska fatta ja eller nej till internationella insatser med militärt bistånd. Men jag har definitivt en känsla av att den följer efter, till skillnad från tidigare. 17 (FP) replik: Låt oss inledningsvis konstatera att naturligtvis inte på långa vägar har de resurser som krävs för att genomföra en så omfattande och komplex operation som luftoperationen över . Därför är vi beroende av att andra länder deltar, som , och . Vi klarar bara begränsade uppgifter i detta avseende. försöker slingra sig lite, tycker jag. Först går han upp i sitt anförande och är oerhört kritisk mot deltagande i operationen i . säger att det är klart att vi ska bidra när människor riskerar att råka illa ut. Får jag då ställa den hoppas jag mycket tydliga frågan: Om vi hade kunnat förflytta oss , givet vad som har skett, skulle och då ha röstat för eller emot ett svenskt deltagande i ? Det är en viktig fråga för att besvara. 18 (SD) replik: Vi vet inte ännu var kommer att landa någonstans. Det är en fråga vi får bedöma. hade en strategisk paus, då vi i princip avvecklade våra militära ambitioner att försvara vårt land. är det att ta en paus i de internationella insatserna för att bygga upp vårt eget existensförsvar. Sedan kan vi tänka på internationella insatser. Med ett existensförsvar varmed vi kan ta ansvar för territoriella integritet, eller kanske tillsammans med grannländerna territoriella integritet, kan vi återigen göra det som är vårt ansvar: hjälpa till att under FN-mandat verka för fred i världen. Men det är svåra beslut, och vi ska vara försiktiga att bara följa med Natoländerna, för många Natoländer agerar med helt andra bevekelsegrunder än vi gör i . 19 (V): Det betänkande om soldatanställningar som vi nu debatterar innehåller egentligen mestadels redovisning av den lagstiftning som krävs på arbetsmarknadsområdet för att vi ska klara av övergången från värnplikt till heltidsanställda och kontraktsanställda soldater. Det är det som fyller ut betänkandet och propositionen. När det gäller de bitarna har vi i inte sett så mycket av uppseendeväckande förslag som på något sätt skulle påverka vår syn på arbetsmarknadspolitiken på det området. Det är en beprövad lagstiftning. Vi kan ha synpunkter på den också, och det har vi naturligtvis på många sätt, men i det här fallet avviker det inte så mycket. Det är ändå nytt på det sättet att det i princip är ett nytt yrkesområde som presenteras. Det blir en speciallagstiftning som vi inte haft erfarenhet av i förut, eftersom vi byggt vårt försvar på värnplikt. Jag menar att detta är något som vi måste hålla koll på. Det kommer att dyka upp problem; det är jag övertygad om. Vi har sett hur man bland annat från Lagrådets sida har haft vissa synpunkter på det här och kanske har noterat vissa saker som kan komma . Speciallagen innebär egentligen ett regelsystem som är lite otydligt och svårt att överblicka på grund av att olika regelsystem är omfattande och griper in i varandra på ett svåröverskådligt sätt. Dessutom ska speciallagen tillämpas tillsammans med LAS och kollektivavtal. Det kan också skapa en risk för gränsdragningar och tolkningsproblem. Vi måste hålla ögonen öppna. Jag vet inte riktigt när det första varslet om soldatstrejk kommer. Men det kan komma. Vi får se när det dyker upp. Det kan vara intressant att se vad man gör åt det då. När det gäller förslagen till personalförsörjningssystem har vi från desto fler synpunkter. Dem har vi också redovisat förut. Det handlar i väldigt hög grad om att få vår personalförsörjning att fungera oavsett system. Varje framtida personalförsörjningssystem måste klara av att förse Försvarsmakten med tillräckligt mycket personal av tillräckligt hög kvalitet oavsett vilken säkerhetspolitisk och ekonomisk konjunktur som finns. Systemet måste vara robust och långsiktigt uthålligt. Vi menar att det system som regeringen inrättat som bygger på en helt frivillig rekrytering och ett större antal heltidsanställda yrkessoldater kan komma att få svårt att uppfylla de kraven. Vår synpunkt i botten är att det egentligen behövs ett värnpliktssystem för att klara av rekryteringsunderlaget och som en grund för personalförsörjningen på alla förband som vi ska sätta upp. Det frivilliga system som träder i kraft måste vara så lockande att det kan konkurrera med andra jobb. Vi menar att det öppnar för till exempel en väldigt aggressiv marknadsföring. Vi har redan sett exempel på det på gymnasieskolor där man på något sätt lyfter upp soldatyrket som ett yrke bland alla andra. Det till och med förhärligas . Vi kan se att det kan vara väldigt stora problem med det. Ska man kombinera det med samhällsinformation och information om vad det egentligen innebär att vara soldat blir det ett problem. Rekryteringsunderlaget blir mindre när vi inte har ett värnpliktssystem som bygger på att vi utbildar människor till att vara i försvaret. Att idka både försvarsinformation och marknadsföring är ett framtida problem som jag gärna vill se en lösning på från regeringens sida för att vi inte ska hamna i en situation där vi får de siffror som redovisas med avhopp. Vi lockar in unga människor i soldatyrket. När de upptäcker att det inte alls är det som var marknadsfört utan något annat som de kommer in i hoppar de av. har också pekat på att det finns olika risker med personalförsörjningssystemet. En sak som vi definitivt behöver lyfta upp i det här sammanhanget är att vi från förordar en mycket mer genomgripande och könsneutral mönstringsplikt. Det kan man genomföra oavsett vilket system man har när det gäller soldatförsörjning. Det gäller om man har värnplikt eller soldatanställningar på heltid. Det är en nyckel som man kan lyfta upp som en lösning på att få fram mer underlag till rekrytering till Försvarsmakten. När det gäller kostnaderna finns det väldigt många undersökningar från andra länder som visar på att omstruktureringen av försvaret till heltidsyrkesförsvar som bygger på frivillighet gör att det blir mycket dyrare. har påpekat att det kan komma att innebära att man till exempel har behov av ett rätt så omfattande premiesystem för att få det att fungera. Man har ett slags premiesystem för att få ungdomar att vara kvar i soldatyrket. Ju längre de är kvar, desto mer pengar får de. En bra lön, arbetsmiljö och arbetsvillkor över huvud taget är något som kommer att kosta pengar. FOI, , har i en rapport varnat för att det enligt deras beräkningar blir en sannolik fördyring på upp till 1 ½ miljard . Det är mycket pengar. Vi menar att det finns rätt så mycket som talar för att vi behöver ha en genomgång av regeringens ekonomiska kalkyl för reformen. Där har man inte tagit med alla de saker som vi lyfter fram från sida. Det är därför dags att man nu kommer med nya beräkningar. Det gäller både avhoppen och vilka saker som ska stryka på foten när det gäller materielförsörjning och sådant för att vi ska se vart kostnaden tar vägen för just personalförsörjningssystemet. och hade anföranden som var väldigt olika. Det visar också på hur bred debatten är och kanske på de svårigheter som regeringspartierna har att komma överens sinsemellan om detta. När det gäller rekrytering menar jag att det finns större risk med detta system att vi får en inåtvänd och smal rekrytering till försvaret. Trots de positiva siffror som tog fram kan det innebära att vi får färre kvinnor i försvaret. Det vore inte en katastrof men i varje fall beklagligt. Vi måste hitta ett system där vi får fler kvinnor att söka till försvaret och sätt att forma verksamheten på ett sådant sätt att kvinnor attraheras av att vara med i försvaret. Den skeva könsfördelning som är kan bli värre och måste på något sätt motverkas för att vi inte ska få ännu större problem med den snäva rekryteringen. Det handlar kanske om en miljö inom det militära som förut har varit väldigt mansdominerad och i många fall väldigt grabbig. Jag vet själv hur det var när jag gjorde lumpen för väldigt länge sedan. Det var så , och det är säkert så med. Vi tycker avslutningsvis att det kanske är dags för regeringen att komma med ett handlingsprogram också för de bitarna. Det handlar om hur vi faktiskt, på riktigt, får fram ett rekryteringsunderlag för att också få fler kvinnor att söka sig till försvaret. 20 (M) replik: Den här debatten blir mycket en strid om verkligheten. Jag kan konstatera att det har varit ett och annat hjärnspöke i debatten. Som jag försökte göra gällande tror jag att man bör ha en nykter syn på var vi står . Det har gått reformen startades. Ingen av oss har ultimata och slutgiltiga facit. Vi kommer att behöva följa reformen. Det som är klart just nu är att det finns ett stort sökintresse. Det innebär inte att allting är i mål och att det inte kommer att dyka upp nya frågor. Men det har fått en bra start, och att det finns detta intresse är oomtvistat. Jag uppskattar som försvarspolitiker. Det är inga tveksamheter om var han och står någonstans. Det är återinförd värnplikt, rejäla besparingar i försvarsbudgeten och ett strikt fokus på det nationella som gäller. Det är förvisso en märklig politik, en kortsiktig politik och en isolationistisk politik. Den går på tvärs mot det som har byggt starkt, vår historiska roll och vår del i världen som ett solidariskt land som ställer upp till stöd för andra. Men det är i varje fall en ärlig politik. Det tycker jag är viktigt. säger att det finns en bredd hos Alliansen. Ja, det finns säkert nyanser. Det är väl bra att det finns för fyra olika partier. Men det är ingenting mot de skillnader som finns hos oppositionen. Går det över huvud taget att få ett svar från er om ni vill ha frivillighet eller inte? Jag tycker att debatten har varit ganska klargörande om just den rörigheten. Jag har en fråga till . Vi ser nu i vår omvärld att allt fler länder avskaffar värnplikten. I Nato är det väldigt tydligt, och även i planerar man nu för stora nedskärningar. När du talar om värnplikten, var vill du att vi ska titta någonstans? Vilket land är er idé? Vad är det vi ska jämföra med? 21 (V) replik: Jag vill säga några saker innan jag kommer in på den specifika frågan. När det gäller intresset för att söka till soldatyrket finns det många saker som påverkar. En sådan sak är den höga ungdomsarbetslösheten. När jag talar med ungdomar runt omkring får jag veta att många av dem söker allt som finns. Det gäller både utbildningar och jobb. De söker allt. De kan söka tio olika saker på en gång. Detta är ett område de går in på. Jag tror att siffrorna på avhopp är ett tydligt tecken på att de söker sig dit men inte vet vad de får. När de hoppar av har de upptäckt: Det här är inte min sak. Den höga arbetslöshet som har skapats av denna regering är en orsak till att det är ett högt söktryck. Hur man klarar av det och var man kommer i processen vet vi inte , och vi har varit på och sett hur det går till. Det är en framtida sak att komma fram till. När det gäller det nationella och det internationella har vi i haft en tradition av väldigt många internationella insatser där har stött väldigt många, faktiskt de allra flesta. Men det var med ett försvar byggt på värnplikt där vi rekryterade människor till internationella insatser med FN-mandat. Vi är inte några nationalister på det sättet. Vi har väldigt starka rötter i när det gäller internationella insatser och solidaritet med andra länder. Men det gäller inte med Nato och den typen av försvarsallianser. De behöver inte vår solidaritet. Det är andra länder i framför allt tredje världen som behöver det. Det är vår inriktning, och där är vi starka. Jag tycker att det finns lika stor skillnad när det gäller nyanser i alliansregeringens politik, och tittar jag på , som det finns på vår, de rödgrönas, sida om jag nu ska kalla den så. Vi kommer definitivt att ha ett alternativ även på detta område när vi bildar regering ; det är jag övertygad om. När det gäller värnpliktssystem är det klart att det finns många saker att gå tillbaka till. Det går inte att hitta ett system som är likadant som det vi hade förut. Det måste förändras på olika sätt. Vi har klara förslag på detta. Bland annat är mönstringsplikten avgörande för hur det ser ut. Hur ska vi få tag på alla ungdomar och se vart de ska ta vägen någonstans? Det är en sådan sak som vi definitivt lyfter fram. 22 (M) replik: Jag återkommer till sökintresset. Man kan spekulera, men siffrorna ljuger inte. Vi har haft närmare tio gånger fler sökande per plats. Det kan finnas olika orsaker till det. Det kan vara ungdomsarbetslöshet. Men det kan också vara så att många är nyfikna på Försvarsmakten och tycker att detta verkar vara spännande arbeten, en spännande sysselsättning och en intressant framtid. Det är min bild när jag har rest runt på förband och skolor runt om i . Det finns personer som är där av olika skäl. Men det finns också en ganska stor optimism och, som sagt, en stor nyfikenhet. Den gäller det nu att vi försöker förvalta på olika sätt och med bästa intresse. När jag lyssnar på blir det lite kluvet. Det blir å ena sidan ett bifall till betänkandet , å andra sidan med reservationer för hur Försvarsmakten ska kunna rekrytera. Försvarsmakten ska rikta sig till unga människor, men de ska tydligen inte vara på skolor och så vidare. Tänk om det är så att unga människor blir intresserade? Jag tror att vi måste konstatera att om rekryteringen ska lyckas behöver Försvarsmakten vara ännu mer aktiv än med att nå ut till unga människor. Jag ser inga problem med att vara på skolor. Jag tror att unga människor är fullt kapabla att fatta egna beslut själva. De kan ta ansvar för det. Det kommer inte att innebära att alla tar på sig uniformen långt ifrån. Men jag tycker absolut att vi ska uppmuntra dem som vill och som känner att det är lämpligt att göra detta. Jag ska säga något om historiebeskrivningen av det internationella. talar om FN-mandat, men flera av de insatser som vi har debatterat i denna kammare har varit med FN-mandat utan att har stått och begärt bifall till det. är ett exempel och är ett annat. Jag tycker inte att historiebeskrivningen riktigt stämmer. Återigen: Vad är alternativet? Vilket land är det vi ska titta på? Var finns det system med en allmän värnplikt som du propagerar för? Jag skulle bra gärna vilja veta det för att kunna jämföra systemet med det vi är på väg att bygga upp . Men jag kan inte se att detta finns någonstans. 23 (V) replik: Debatten om söktryck och sådant kommer säkert att fortsätta. Jag tror inte att vi kommer att vara överens om detta, och jag är övertygad om att vi inte kommer att vara det heller.