prot · GZ0986 · 2012-03-21 00:00:00 — Principiellt är det enda raka att ge public service-företagen en höjd generell finansiering där de självständigt kan hantera genomförandeprocessen med att digitalisera arkiven. Avslutningsvis vill jag bara lyfta frågan om finsk tv, som jag har varit aktiv i . Jag måste än en gång uttrycka mitt och stora missnöje med att nuvarande system diskriminerar de finskspråkiga förvaltningsområdena i framför allt norra delen av landet. Det nuvarande finskspråkiga sändningsområdet omfattar , och . Enligt regeringen är alltså det viktigaste att de finsktalande i dessa kommuner avgiftsfritt kan se en finsk kanal övriga landsdelar får klara sig bäst de kan. I gamla förvaltningsområden måste finskspråkiga själva betala tv-operatörer om de ska ha samma möjlighet som finfolket i , och . Detta, herr talman, är ett stort svek framför allt gentemot den äldre finsktalande befolkningen som bor i andra delar av landet än , och . I detta anförande instämde (V). 194 (SD) replik: Tack, , för ett fascinerande anförande! Jag begärde egentligen mest ordet för att få ett klargörande. Vi har ett skrivet protokoll, men jag ville ändå bara försäkra mig om att jag uppfattade saken rätt. Som jag uppfattade det menade du att den borgerliga regeringen tillsätter public service-utredningar för att pressa public service-bolagen att behandla den borgerliga regeringen på ett mer fördelaktigt sätt än oppositionen. Public service-bolagen har då svarat på denna utpressning genom att placera och Socialdemokraternas partiledare jämte min partiledare. Det skulle alltså någonstans i uträkningen ingå att ni hellre skulle välja att avstå från att delta i en debatt där man frågar ut regeringen och ställer regeringen till svars för de misstag som den har gjort än att stå jämte min partiledare. Är det korrekt uppfattat, och är det i så fall din personliga uppfattning eller uppfattning av verkligheten? 195 (V) replik: Det är inte korrekt uppfattat. Det var en beskrivning av de konspiratoriska tankegångar jag kan få när det så ofta tillsätts public service-utredningar där vi folkvalda inte ens kan vara med på samma sätt som . Utan att vara alltför otydlig kan jag säga att vi om man hade gått på de sexåriga avtal man var överens om 2006 inte hade behövt två utan bara en public service-utredning. När det gäller att ha fingret i ögat på public service-företagen är det egentligen bara de som kan svara på om det har blivit några förändringar, men den misstanke jag beskriver finns där. Jag tycker naturligtvis att alla partiledare, även , ska vara med i public services program och diskutera de olika partiernas frågor. I det här fallet var det budgeten. Det var dock ett upplägg där jag uppfattade det som att två partier faktiskt kände sig obekväma. Det var väl inte på grund av partiledare i sig utan hur man lade upp det hela. Där hade man säkert kunnat hitta en lösning om man hade velat lyssna på alla parter. Jag tycker att det är väldigt viktigt jag vill poängtera det att alla politiska partier ska ha möjlighet att uttrycka sina åsikter. Det tycker jag är oerhört viktigt och grundläggande i en demokrati. 196 (SD) replik: Jag tackar för det sistnämnda. Jag uppskattar erkännandet och hoppas att du kan föra det vidare till ditt ungdomsförbund också, , så att vi slipper se dem stå och skrika och kasta saker på oss nästa gång vi har torgmöte. För att återgå till själva sakfrågan: Är det alltså så att det scenario jag beskrev är en misstanke du har som du valde att ta upp i ditt anförande här men egentligen inte tror på? Är det korrekt uppfattat? 197 (V) replik: Jag förstår att det har satt i gång många tankar hos , men jag använde uttrycket konspiratoriska tankegångar. Då innebär det inte att det per definition är fakta. Jag uttryckte farhågor, och det är dessa farhågor som är viktiga att bemöta på ett korrekt sätt så att man har den legitimitet public service faktiskt har i landet att alla människor litar på public service oavsett vilken politisk färg personen eller regeringen har. Men när sådana saker uppstår som jag nu tog upp skadas trovärdigheten. Det här är ett ansvar inte bara för oss i oppositionen utan också för regeringen. är det något som public service måste känna ett gensvar för. Jag tog upp detta för att beskriva i vilken riktning farhågorna kan gå. 198 (M): Det är med stor spänning som jag nu har suttit och lyssnat på den diskussion som här har varit och de konspirationsteorier som uppenbarligen råder här i kammaren. Låt mig börja med . Vi som är förtroendevalda riksdagsledamöter har avstämningsmöten med . Jag uppfattar samtalen där som förtroendefulla och att Public service-kommitténs ledamöter är väldigt lyhörda för de förtroendevaldas synpunkter. Så här inledningsvis skulle jag naturligtvis vilja yrka bifall till kulturutskottets förslag och givetvis yrka avslag på reservationerna. Jag skulle också inledningsvis vilja hälsa utskottets nyvalde ordförande välkommen. Jag ser fram emot en bra debatt och också vid senare tillfällen. Det är glädjande att vi enbart, herr talman, debatterar public service här. Det kan delvis ha att göra med hur utskottens ansvarsområden är fördelade, men jag tror inte att det är hela skälet till att vi enbart debatterar public service. Det är också så att vi har en grundläggande yttrandefrihet i som gör att det är nästan onödigt att debattera och diskutera någonting annat än just public service. Uppemot hälften av världens länder är diktaturer med mycket begränsad yttrandefrihet. Men vi kan också konstatera att bland våra demokratiska vänner är det oroliga vindar som blåser. Vi ser det i , där det har diskuterats fängelsestraff på uppemot för den som avslöjar korruption och där det enbart är det statliga tv-bolaget som får varna för oväder. En privat meteorolog som gör det riskerar att bli bestraffad. Vi har också sett hot om bestraffning om man gör karikatyrer över politiker och andra människor. Och en mer närliggande medlem av Europeiska unionen, , har också tagit steg som verkligen inger oro. Här debatterar vi, herr talman, enbart public service. Av de motioner som vi har att behandla handlar över hälften om hur vi ska finansiera public service. Det är en diskussion som jag verkligen välkomnar, för jag tror att vi alla i kammaren slår vakt om public services unika värde. Då är det också otroligt viktigt att finansieringen har legitimitet och hållbarhet. Det har den inte . Det är en finansiering som bygger på ett slags apparatskatt. Det spelar ingen roll, herr talman, ens om apparaten är trasig. Man ska betala likafullt. Om man i stället tittar på SVT Play eller använder sin smarta mobiltelefon är den mediekonsumtionen av public service helt avgiftsfri. Så kan det naturligtvis inte vara. Den legitimiteten är fullständigt på väg att gå förlorad. Dagens finansiering är dessutom ett väldigt dyrt system för att få in de viktiga medlen till public service. Om vi skulle hitta en annan modell via skattsedeln men ändå frikopplad från den övriga statsbudgeten, för att slå fast oberoendet från staten, skulle det frigöra flera tiotals miljoner pengar som inte skulle gå in i statsbudgeten utan pengar som skulle användas till public services programutbud för ännu fler och ännu bättre program. I dagens finansiering finns det dessutom en grad av kollektiv finansiering. Det är inte så att enskilda människor finansierar public service, utan man klumpar ihop människor i kollektiv eller hushåll, som det då kallas. Det är ett ganska otidsenligt sätt att nalkas finansiering, och det är alldeles uppenbart att de ensamhushåll som ofta har en knackig ekonomi redan från början inte precis gagnas av ett sådant system. Därför hoppas jag att den här diskussionen ska kunna fortsätta. Det är glädjande att kunna konstatera att det är ett enigt utskott och en hög ambition bland utskottets partier att lyckas förändra detta område. Jag tänkte hålla ett kort anförande här. Just eftersom demokratin och yttrandefriheten fungerar så väl är det för mig särskilt viktigt att poängtera vikten av en ny form av public service-finansiering. 199 (FP): Fredsdagen 1945 sände ett klassiskt reportage från . Med inlevelse berättades om firandet av att det stora kriget nu var över. Journalisten hette , och han blev senare partiledare för . Jag skulle vilja påstå att ända sedan Heléns dagar har mediepolitiken varit en prioriterad fråga för , dels därför att det behövs förnyelse av politiken, dels därför att medier spelar en så avgörande roll i en demokrati. var den liberala mediepolitikens främsta mål att öka mångfalden och släppa loss privata medier också inom radio och tv. Det är svårt att minnas hur det var. Men minns när SVT var ensamt och programmen började först . Minns hur man jagade privatradiosändare. Minns upprördheten när TV4 bröt monopolet. Minns hur unga människor låg uppe för att lyssna på radio sändningar med den senaste musiken framburen av dåliga radiovågor. Det är inte länge sedan. lade dåvarande kulturminister, folkpartisten , fram en promemoria om regler och villkor för privatradio. Promemorian föreslog att så många frekvenser som det bara var möjligt skulle frigöras i alla städer där det fanns intresse, minst tio i , och . Där skulle de som ville kunna bjuda på en frekvens för att sända lokala program. Marknaden skulle sköta resten. Riktigt så blev det inte, men monopolet var brutet. Världen har förändrats. Medielandskapet har förändrats. Därmed blir också frågorna något annorlunda. Också vårdar mångfalden. Till exempel vill vi nu se fortsatta sänkningar av koncessionsavgifter. Men det är viktigt att också se de nya utmaningarna. av befolkningen i är vad forskarna kallar news avoiders, det vill säga de gör allt för att undvika nyheter och samhällsprogram i tidningar, på radio, tv och internet. Fragmentiseringen och den frivilliga segmentiseringen ökar. Det innebär i sig också en ökad svårighet att föra ett gemensamt demokratiskt samtal. Lösningen är inte att minska mångfalden, men vi måste fundera en del kring hur demokratin fungerar, hur samtalet förs. landar i att den privata radion och tv:n ska ha fortsatt bra villkor och dessutom bättre villkor. Men vi tycker också att public service-företagen framgent ska ha ett brett uppdrag och nå många. Det är ingen omöjlig ekvation; det går att nå båda målen. Det går inte att definiera vad SVT inte ska göra. Det är bättre att säga att det ska finnas kvalitet och relevans i allt de gör, och gärna bättre uppföljning. I detta betänkande behandlas flera motioner. Jag tycker att många av dem är mycket bra. Det behövs ökade insatser för digitalisering. Det behövs en ny finansieringsform eftersom det gamla sättet att koppla tv-avgiften till innehav av tv-apparat blir alltmer förändrad. Det behövs mer tv för minoriteter, mer kultur i public service etcetera. Allt detta och mycket mer diskuteras nu i den stora Public service-utredningen. Det vore oklokt att nu fatta beslut om hur nästa tillståndsperiod ska se ut. Därför yrkar jag bifall till förslaget i betänkandet i sin helhet. I betänkandet lyfts också frågan om SVT:s möjlighet att sända attraktiva sportevenemang. Ett enigt utskott understryker vikten av att den frågan finns med i den fortsatta processen. Så kommer det också att bli. Det är tydigt att Public service-utredningen tittar på denna fråga. Det slogs fast redan i regeringens direktiv till utredningen. Så här står det i direktivet om sponsring: Kommittén ska lämna förslag på hur oberoendet från kommersiella aktörer kan stärkas ytterligare, till exempel genom en ökad öppenhet och tydlighet avseende sponsring, produktplaceringar och andra kommersiella samarbeten. Däri ingår att utvärdera de nya regler för indirekt sponsring som infördes . Kommittén ska i detta arbete överväga eventuella förändringar som programföretagen även i fortsättningen ska kunna tillhandahålla ett brett utbud, vilket även inkluderar större evenemang inom sport, kultur och underhållning. Utredningen lägger fram sitt betänkande . Därefter påbörjas den politiska beredningen om kommande sändningstillstånd, och frågan om sponsring och möjligheten att sända större sportevenemang kommer naturligtvis att finnas med i den diskussionen. Men jag att tror det är viktigt att vi inte bara fastnar i en sådan diskussion. Mediepolitiken är större än så. Jag yrkar bifall till utskottets förslag. 200 PER LODENIUS (C): värnar en stark public service med en mångfald av olika programtyper där högkvalitativa samhälls- och kulturprogram har en självklar plats i utbudet, liksom sportsändningar och breda underhållningsprogram. Varför då, kan man kanske fråga sig. Jo, om uppdraget för public service skulle snävas av och man inom public service enbart skulle tillåtas att sända smala program, om vi nu ska använda det uttrycket, de program som andra aktörer på mediemarknaden inte vill, kan eller anser sig ha råd att sända så skulle med stor sannolikhet färre än ta del av public services utbud. Det skulle i sin tur innebära att public services folkbildningsuppdrag inte skulle gå att uppfylla på ett bra sätt. Sponsringsintäkter kan vara avgörande för att man ska ha möjlighet att sända större sportevenemang som exempelvis eller . Därför är det viktigt att möjligheten till sponsring inom public service finns kvar. Ur ett demokratiperspektiv är det viktigt att så många som möjligt har tillgång till men också faktiskt tar del av utbudet i public service-kanalerna. Yttrandefrihet och tillgång till fördjupande journalistik är grundläggande för en fungerande demokrati. Idén med public service är att det ska vara oberoende, både politiskt och kommersiellt. Det gör att public service har en speciell betydelse ur demokratisynpunkt. Många kommersiella medier tar också ett stort ansvar för granskningen av makten och det demokratiska samtalet i stort. Men tyvärr är det svårt att få lönsamhet för fördjupande journalistik på stora delar av mediemarknaden. Den granskande journalistik som sker inom public service har därför en stor betydelse för att belysa hur samhället fungerar. Men då är det också viktigt att många tittar på och hittar till public service-kanalerna. Lösningen är alltså inte att avlöva public service. I stället måste vi värna den verksamhet som finns med sitt breda uppdrag. Den skapar, som sagt var, en grund för en granskande journalistik som är av största vikt i vårt samhälle. måste vi konstatera att det är viktigt att de privata och kommersiella radio- och tv-företagen har möjlighet att verka på en fungerande marknad med långsiktiga och goda villkor. Den mindre gråzon som finns i förhållande till public service när det gäller sponsorintäkter för större evenemang tycker jag är rimlig att hantera i förhållande till vad den faktiskt ger tillbaka. Många tar också upp finansieringen av public service här. Vi kan konstatera att en finansiering som är stabil och förutsägbar över tiden är grunden för en oberoende radio och tv i allmänhetens tjänst även . Det är inte rimligt att finansiera public service med dagens tv-avgiftssystem. Alternativet med en skattefinansiering har också sina komplikationer. Det finns en risk att oberoendet för public service undermineras om anslaget bestäms politiskt inom den ordinarie statsbudgeten. Då kan det faktiskt uppfattas, kanske lite konspiratoriskt, som om politiken styr tillgången till resurser efter vad man för tillfället tycker om programproduktionen. Det finns andra modeller. är det inte rimligt att koppla tv-avgiften till hushållet när mottagningsapparaten kan vara tv:n i vardagsrummet men lika gärna datorn på jobbet eller mobiltelefonen. Teknikutvecklingen har helt enkelt gjort dagens modell omodern. I stället kan man exempelvis ta ut en public service-avgift eller en medieavgift. Det är viktigt att vi fortsätter den här diskussionen för att finna en lösning på hur vi ska finansiera en fristående public service. Jag vill med detta yrka bifall till utskottets förslag och avslag på reservationerna. 201 (KD): Den sexåriga flickan veckade sin panna, tittade bekymrat på sin pappa och sade: Men, pappa, om ni inte hade dator när du var liten, hur kom ni då in på internet? Det är en relevant fråga i vårt medielandskap där den tekniska utvecklingen har revolutionerat sättet som vi alla konsumerar medier på. Låt oss leka med tanken att vi skulle ha en kristallkula här i riksdag och se in . Hur kommer morgondagens tv-tittare att titta på tv? Hur kommer morgondagens radiolyssnare att ta del av public services utbud? Hur ser en tv-apparat ut ? Det är inte dit, kanske alla församlade ledamöter tänker, men när vi pratar om it-utveckling och teknikutveckling är flera generationer. Tittar vi tillbaka i tiden fanns inte smarta telefoner och Facebook. kan vi titta på tv i mobilen, på läsplattan och på datorn. är det ytterst rimligt att ifrågasätta att själva tv-innehavet, innehavet av en mottagare, ska vara det som kvalificerar oss för att betala tv-licens. Hur ska det då vara ? Det vet vi inte , men den nya tillståndsperioden för public service, som kommittén nu utreder och tar fram förslag till, ska sträcka sig fram . För ett brett public service är det avgörande att vi har en finansieringsmodell som har hög legitimitet och är effektiv. Att politiken ska hålla samma takt som utvecklingen är, tror jag, för mycket begärt, men politiken bör vara teknikneutral. Vi måste inse att det system som vi har är under upplösning. Som vi har hört i debatten jag tror att det var som nämnde det har vi haft dagens avgift . Då såg mediemarknaden och sättet vi konsumerade medier ut på ett ganska, för att inte säga väldigt, annorlunda sätt. Det fanns få radiokanaler och en tv-kanal i ett mediemonopol. Kartan har förändrats. Därför tycker jag och att tv-licensen är mossig och orättvis, och det är vi inte ensamma om att tycka. I en undersökning i novemberbarometern frågade hur public service bör finansieras . hade ingen uppfattning. tyckte att en skattefinansierad public service var ett mycket dåligt förslag. tyckte att det var ett ganska dåligt förslag. Men tyckte att det var ett mycket bra förslag. tyckte att det var ett ganska bra förslag. tycker inte att en skattefinansiering i dess rätta form, det vill säga rakt på skatten och rakt in i budgeten, är den rätta vägen att gå. Vi vill säkra public services oberoende och självständighet och förordar därför en modell av public service-avgift som tas in via skattesedeln men som går vid sidan av statsbudgeten. Jag tillhör en generation som ständigt är uppkopplad. Jag ägde faktiskt inte en tv till . Då köpte jag min första tv. Före det hade jag tittat på tv i mobilen, lyssnat på radio via dator och konsumerat public service på en massa olika sätt, men jag hade inte betalat en spänn för det. Det var ett erkännande. Jag har suttit i utan att betala tv-licens. fattade beslut om att det finns anledning att diskutera olika alternativ för att finansiera radio och tv i allmänhetens tjänst. Ett enigt kulturutskott konstaterade då i betänkandet att vi måste ta hänsyn till den tekniska utvecklingen. Därför fick också det uppdrag den har att ta fram förslag på en finansieringsmodell som är ändamålsenlig och bra för framtiden. De utreder just nu flera olika modeller. Jag har redan avslöjat vad förordar. Om det förslaget skulle gå igenom skulle pengarna tas in via i stället för via Radiotjänst. Kostnaderna för att kontrollera att folk betalar sin tv-avgift uppgår till . Det kan ju tyckas som en droppe i havet när det är 7 miljarder som samlas in, men är ungefär fyra gånger mer än vad SVT tar emot i sponsring . Det motsvarar ungefär tio lokalradiostationer. Man behöver inte vara professor i matematik för att räkna ut att för så stor andel är det som smiter från att betala tv-licens av 7 miljarder är ganska mycket pengar. Plussar man på de som jag talade om inser vi att de här som inte kommer in med dagens mossiga system skulle kunna gå till ett bättre programutbud eller en lägre avgift. Då skulle vi byta ut detta system mot en finansiering som är relevant, ändamålsenlig och som håller för att säkra public service för framtiden. Jag tycker också att det är på sin plats, herr talman, att nämna att stöder betänkandet i den meningen att vi vill understryka att SVT fortsättningsvis också ska kunna ha sponsring för att säkra sändning av sportevenemang. Detta gäller också det breda uppdraget som public service-bolagen och däribland SVT har. Underhållning är en del i det breda uppdraget, och en stor grej som SVT arrangerar återkommande är . I det sammanhanget vill jag beklaga att från har lämnat salen, för jag tänkte citera en av de tävlande i årets upplaga av . Han kom sist, och han sjöng om att kärleken är ett mirakel. Han brukar säga herregud på ett väldigt märkligt sätt han rullar liksom fram på r:en. Jag började nästan tänka så tidigare här i kammaren när talade utifrån konspiratoriska tankegångar. Man talade om misstankar och sade att man inte baserar sina uttalanden på fakta utan på konspirationer. Jag skulle, herr talman, vilja fråga om hon var i salen om hon brukar göra så vid politiska ställningstaganden eller om man inte som riksdagsledamot kan, tycker jag, anse att det är rätt rimligt att hålla sig till just fakta. Jag tycker i debatt om public service och medier att man ibland, för ofta från oppositionshåll, utgår från en bild av sin motståndare som inte överensstämmer med verkligheten. Jag skulle vilja citera , vd för ett av public service-bolagen, från en debatt i då han sade: Jag läser inte vad som står mellan raderna utan vad som står på raderna. Man kan tycka att det är rimligt att göra så när man förbereder en debatt i riksdag om det betänkande som vi har att ta ställning till här och direktiven till Public service-utredningen där alliansregeringen och vi som allianspartier slår fast vikten av ett brett public service, ett starkt public service, ett oberoende public service och ett självständigt public service. Jag skulle också, herr talman, ha velat fråga hur man kan gå in och peta i en detalj om placeringen i en tv-debatt och i samma anförande tala om självständigheten och oberoendet hos just det public service-bolaget. Jag får tyvärr inget svar på den frågan . Slutligen vill jag nämna det positiva i anslaget för att digitalisera SVT:s, SR:s och . Lilla som jag inledde mitt anförande med att prata om kommer med de pengar som vi har givit till exempel till Utbildningsradion att kunna ta del av bildande program hemma vid den dator som hennes pappa inte hade när han växte upp, men hon kan få möjligheten att ta del av program som kanske visades när hennes pappa var liten. För egen del skulle jag tycka att det vore ganska spännande att exempelvis titta på ett avsnitt av hörna. Många frågor om framtidens public service, tv-avgiften, sponsring av och så vidare hanteras inom utredningen inför det nya sändningstillståndet för public service-bolagen som träder i kraft . Jag vill inte föregripa den utredningen och yrkar därmed bifall till utskottets förslag i betänkandet. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas .) 16 § Anmälan om skriftliga svar på frågor Anmäldes att skriftliga svar på följande frågor inkommit 2011/12:466 Ideellt arbete med sjukersättning av (V) till statsrådet (M) 2011/12:469 Ökad arbetsbörda för Antidiskrimineringsbyråerna av (V) till statsrådet (FP) 2011/12:470 Hbtq-personers mänskliga rättigheter i av (FP) till utrikesminister (M) 2011/12:471 Fungerande telefoni på landsbygden av (V) till statsrådet (C) Svaren redovisas i bilaga som fogats till snabbprotokoll . 17 § Kammaren åtskildes . Förhandlingarna leddes av talmannen från sammanträdets början till och med 6 § anf. 30 (delvis), av andre vice talmannen därefter till och med 7 § anf. 65 (delvis), av talmannen därefter till och med 8 § anf. 99 (delvis), av andre vice talmannen därefter till och med 12 § anf. 115 (delvis), av talmannen därefter till och med 14 § anf. 158 (delvis), av andre vice talmannen därefter till och med 15 § anf. 198 (delvis) och av talmannen därefter till sammanträdets slut.