prot · GZ0981 · 2012-03-13 00:00:00 — Jag tror inte att statsrådet skulle ge ett sådant svar om det gällde den region där vi just nu befinner oss. I stället tycker jag att svaret visar regeringens syn på ja, egentligen på och på interpellationsinstrumentet. Det är inte så noga hur man svarar bara man blir av med frågan verkar vara inställningen. Speciellt när det gäller vägar långt upp i norr verkar det som om man inte ens behöver fundera på vilken väg det egentligen rör sig om. Det är som säger. Efter väg E10 har inträffat en mängd olyckor. hör trafiksäkerheten på den vägen till de sämsta i . Det är ungefär som att köra på en rodelbana höga plogvallar på sidorna, , och däremellan en väg fylld av is och snö. Ett tiotal olyckor har inträffat bara , en med dödlig utgång. Långtradare kanar av, plogbilar krockar med varandra, lastbilarnas backspeglar tar i varandra och flyger all världens väg. Där finns mycket tung trafik, bland annat norska fiskbilar som går till både och mellersta och södra . Det är oerhört mycket trafik efter den vägen. Till detta ska läggas de entreprenörer som bygger gruvor med tillhörande infrastruktur och andra viktiga anläggningar i Malmfälten. Dessa entreprenörer måste använda E10 för att komma fram med grus och annat material som ska till byggena. Det mesta materialet måste ju hämtas någonstans ifrån. Dessutom kommer flytten av det börjar bli dags att sätta i gång den att alstra oerhört mycket trafik efter E10, liksom flytten av . Nej, jag tror att det är dags för regeringen att börja tänka om när det gäller trafiksäkerheten. Varför inte ta fasta på det förslag som vi har lämnat? Vi föreslår att man tillsätter en kommission som ska titta på de tio farligaste vägarna i , där E10 är en, och verkligen borra sig ned i problematiken och sedan lägga fram förslag om åtgärder för att komma till rätta med de farligaste vägarna i . Jag vet att vi har en väg i som är farlig, men E10 är minst lika farlig . 69 Statsrådet (M): kritiserar mig för att jag ägnar en stor del av mitt anförande åt att läsa upp frågorna. Jag gör det för att göra debatten begriplig både för den som lyssnar och för protokollet. Jag är tvungen att läsa upp frågorna. Jag fokuserar en hel del på gruvområdena runt omkring men även på det som händer i och på vägsträckan KaunisvaaraSvappavaara. Precis som själv säger handlar det om den effekt som gruvnäringen kommer att få när man dessutom kommer upp och ansluter till E10. Jag är mycket väl medveten om var någonstans E10 går. Den går från kusten i ända upp till Å i och passerar såväl som . Det har hänt en hel del på , om vi nu håller oss till den vägen, inte minst kring , där man flyttar vägen. Men även från och upp mot har det gjorts stora förbättringsarbeten. På hela sträckan går det ungefär mellan 1 500 och 3 000 fordon. Ja, det händer olyckor. De flesta är singelolyckor. Mötesolyckor är inte lika vanliga. Vi tittar på vad man kan göra. En variant är att titta på hur vi jobbar i andra delar med mittseparering eller motorvägsstandarder. Det tror jag inte är aktuellt i de här områdena. Men man kan jobba med andra saker när det gäller trafiksäkerhet. En del är hastighetssänkningar. Men där har det också förts en diskussion om huruvida det är det mest lämpliga. Den rapport från Motormännen som själv tar upp bygger mycket på att om man har en låg trafiksäkerhetsstandard från början är det inte säkert att det blir bättre för att man sänker hastigheten. Hastighetssänkningar kan vara omdiskuterade, framför allt om man har långa vägsträckor att köra. De brukar inte alltid uppskattas av dem som kör, även om de kan vara ett sätt. har ställt två frågor i sin interpellation. På frågan om jag kan ange när det finns ekonomiska resurser svarar jag att det är precis det vi gör när vi fattar beslut om budget och infrastrukturplanering. Det är den kanske tråkiga och formella gången, men jag kan inte ange någon annan tid än den formella tid som faktiskt finns. Den andra frågan gällde om jag avser att påskynda den ekonomiska finansieringen. Regeringen fattade ett beslut om 500 miljarder till infrastruktur. har vi lagt till ett extra anslag på , där 1,4 miljarder kommer att gå till drift, underhåll, reinvesteringar och trimningsåtgärder på vägsidan. Här kommer fokus i första hand att vara på de hårdast trafikerade vägarna. De kommer att prioriteras högst i det arbete som nu gör för tidigareläggande. Jag nämnde gruvnäringen. Det finns andra gruvor som är på väg upp i sammanhanget, inte bara den i . Det berör kanske lite grann det som är ute efter. Det uppdrag jag nämnde som fick går ut på att se över hela trafiksituationen, både vad vi gör i investeringar på för att få mer trafik och kapacitet där och hur vi hanterar den tunga trafiken kopplat till nuvarande vägar och vägstandard, så att vi ser transporterna i ett större sammanhang. Det berör också E10. 70 (S): Jag måste säga att jag är oerhört bekymrad, framför allt över statsrådets geografiska kunskaper. Mig veterligt och jag bor i kommun har det inte skett några som helst vägförbättringar på sträckorna TöreÖverkalix och ÖverkalixGällivare. Ministern måste läsa på och ta fram kartboken och se hur E10 går. Jag känner mig djupt störd över denna brist på kunskap om geografin. E10 är en av de farligaste vägar vi har i just nu sett ur trafiksäkerhetssynpunkt. Det som vi har sagt och som statsrådet också säger är att vi har tunga godstransporter på grund av den tillväxt som sker. Det är speciella förhållanden med de tunga godstransporterna. De kan vara extra breda, extra långa och ha extra mycket tonnage. De är alltså breda, tunga och långa. Vägarna där uppe är inte byggda för att transportera fram det gods som går och kommer att gå . Längs de här vägarna har vi även, icke att förglömma, sjuktransporter som ska fungera. Det börjar bli mer och mer komplicerat. Vi har också skolbussar som färdas längs . Man är bekymrad över vad som händer om skolbussen kanar ned i diket. Det börjar bli väldigt akut, statsrådet. Stadsflytten har nämnts, liksom det ökade behovet av arbetspendling. Då pratar jag inte om utan om Malmfälten, alltså och . Där räknar man med ungefär 5 000 ytterligare arbetstillfällen inom en väldigt nära framtid. Vi ser redan den arbetspendling som har börjat längs . Det handlar mycket om personbilar och mindre minibussar som kör efter denna oerhört dåliga väg. Statsrådet talar om hur mycket resurser man har lagt på trafik, vägunderhåll och förstärkningar som ska göras . Det är intressant att statsrådet också nämner att man kommer att göra detta på de mest riskfyllda vägarna i . Då är det väl hög tid att regeringen ser över vilka de riskfyllda vägarna egentligen är. Jag är ganska säker på att ni då kommer att se att E10 är en av de vägar som sett ur trafiksäkerhetssynpunkt ingår i det man benämner riskfyllt. Min fråga till statsrådet är åter hur hon avser att komma fram med en finansiering för vägsträckan. Den finns som sagt inte med i den nationella transportplanen, och den är inte omnämnd på något sätt i den kapacitetsutredning som är ute på remiss . 71 (S): Jag kan precis som konstatera att man inte gjort något åt de farliga delarna av . Det man har gjort är att flytta vägen undan det rasriskområde som uppstått på grund av gruvan i . Men där hade man just byggt en ny väg, så det skedde inte på grund av att man var tvungen att rusta upp vägen utan på grund av att gruvan breder ut sig. Den orsaken får man väl ändå hänföra till någonting annat än trafiksäkerhetsarbete. På något sätt måste man hålla isär begreppen. Den riktigt farliga biten av är framför allt mellan och . Det är en smal bit där det verkligen behövs insatser. Men också biten genom är en smal och krokig väg. Det finns framtagna planer på hur vägen skulle kunna dras om, men det saknas medel att göra det. För mig låter det ganska vettigt att sätta sig ned och titta på vilka de farligaste vägarna i är. Är det som man säger i utredningarna från Motormännen och andra? Har de rätt eller inte? Det kanske de har. Men det kanske också finns andra orsaker till att man vill satsa medel på farliga vägar. Jag tycker att det är en utmärkt idé att tillsätta en kommission som får i uppdrag att lägga fram det förslaget. Det skulle kunna vara ett bra underlag för den infrastrukturplan som kommer. 72 Statsrådet (M): Jag hoppas att och jag kan vara överens om vägsträckningen av oavsett var den börjar eller slutar. Om vi ser det i perspektivet NorgeSverige går den mellan Å i och , och vi passerar dessa orter, så att det inte råder någon tveksamhet om det. Jag har själv varit i områdena. Jag har till och med åkt på . Det som tar upp är intressant. Den farligaste delen är området mellan och . Jag nämner gruvbrytningen som är på gång i utifrån det perspektiv som också var inne på, nämligen att vi om möjligt kommer att få än mer tung trafik. Det är därför som uppdraget ligger att se till nuvarande vägsträckning, som förvisso inte är E10, som går mellan och och vad vi gör åt den. Det gäller även kopplingen till och omkring och där vi kommer att ha mycket av trafiken. Jag ser det utifrån flera saker. Hur kan vi se till att vi kan ha mer av tung transport som kanske i stället kan gå på järnvägen? Det är därför som vi av de extra pengarna, de 5 miljarderna, investerar till exempel i . nämnde själv fisktransporterna som kommer på lastbil. går de på . Från kommer mycket av fisktågen. Frågan är vad som kan göras mer attraktivt när kapaciteten på utökas. När det gäller trafiksäkerheten kan jag ge rätt. Vi har inte bara de tio farligaste vägarna. Vi kan tala om de hundra farligaste vägarna. När vi väl har åtgärdat de tio farligaste har vi fortfarande tio som är farliga. Det gäller att beta av dem. Det finns också den möjlighet som har fått med de extra pengarna att tidigarelägga arbete på vägar. Men prioriteringen kommer att vara de mest hårt trafikerade vägarna i det som man kan påbörja och . Det som vi nu har för avsikt att göra är att komplettera infrastrukturbeslutet som vi fattade tidigare utifrån drift och underhåll. En sådan sak gäller vägar och som finns med i själva väganslaget. Exakt hur det kommer att fördelas vet jag inte för stunden. De två tuffa vintrar som har varit har tagit rätt hårt på bärigheten på våra vägar. Här kan de extra anslagen användas där det har varit problem med tjäle och där bärigheten har tagit skada. Det är sådant som vi har tillfört möjligheter att göra . Vi jobbar kontinuerligt med trafiksäkerhetsarbetet. Frågan är om man behöver ha en kommission för att titta särskilt på det. Vi och vet ganska väl vilka sträckor som är farliga. Där jobbar man med hastighetsbegränsningar, mittsepareringar eller sidoområdena. Det är en del av det som finns. För att svara på de frågor som har ställt är det den formella gången vi har med budgetbeslut och infrastrukturplan. Jag kan inte här stå och tala om en annan tidsplan än den. 73 (S): Det är en väldigt trafikosäker väg att åka på som privatperson men också när man ska få fram det tunga godset, statsrådet. Det är inget nytt. Det har stegrats . Det har skickats en mängd skrivelser från från olika organisationer. De är från åkerinäringen, fackföreningen , yrkeschaufförernas förbund och tillsammans med de kommuner som ligger längs efter E10. Vet statsrådet att ingen enda har fått ett svar tillbaka från regeringen ? Det är oerhört anmärkningsvärt. De har inte ens en gång fått ett svar tillbaka. Det är möjligt att det nu börjar komma svar tillbaka från regeringen. Men så har det sett ut. Den farligaste sträckan på berör inte alls den sträcka där malmen ska gå från Kaunisvaara till och sedan från vidare genom . Den farligaste sträckan på vägen ligger söder om . Det måste statsrådet titta lite extra på så att statsrådet förstår var de stora riskmomenten finns på . Det är oerhört speciella förhållanden. Det är oerhört breda fordon. Det är tunga och långa fordon som passerar där. Av all trafik som passerar exempelvis upp till handlar om de tunga fordonen. 74 Statsrådet (M): Jag uppfattar det som att och anger olika områden som den farligaste sträckan. Men det kanske inte är det viktigaste. Det gäller vägsträckan som sådan. Jag förstår mycket väl diskussionen om en landsväg som inte är mittseparerad. Det är en bra konsekvens rent trafiksäkerhetsmässigt eller när man har motorvägsstandard. Men det är inte vad vi har där även om det är en . Det arbete som sker vartefter med de möjligheter som finns från att se över det utifrån ett trafiksäkerhetsperspektiv finns fortfarande kvar. Vi har gjort det mer möjligt med de extraanslag som har kommit. När det gäller vad som kommer i budgeten är det viktigt att få in mer inspel från regionen. Det är också därför som det pågår hearingar och remissrundor. Det gäller inte minst utifrån som berör alla transportslagen. I dessa områden har vi fokuserat på järnvägen eftersom vi har en stor gruvexpansion. Den andra delen jag tänker på är att brev utan svar aldrig är bra. Jag kan tyvärr inte svara för vad som har varit . Men enligt min vetskap som har varit har i varje fall inte jag fått in några brev i frågan. Jag hoppas att det blir en bra remissrunda med anledning av uppdraget som gavs av regeringen att se över hela gruvnäringen och vägsituationen oavsett om det nu är i kommun eller i de delar som går mellan och . Vad vi vet är att det kommer att bli mer tung trafik. Det tittar på just . Överläggningen var härmed avslutad. 14 § Svar på interpellationerna 2011/12:241, 242 och 250 om arbetsmarknadspolitik 75 Arbetsmarknadsminister (M): har frågat mig om vilket initiativ jag avser att ta för att ändra politiken och sätta in aktiva åtgärder mot långtidsarbetslösheten. har frågat mig om vilka åtgärder jag avser att vidta för att bekämpa långtidsarbetslösheten. har också frågat mig om jag avser att ta några initiativ för att genom en aktiv arbetsmarknadspolitik hejda den pågående utvecklingen. Jag svarar på interpellationerna i ett sammanhang. Enligt den senaste arbetskraftsundersökningen har vi samma antal personer sysselsatta som . Arbetslösheten är , också det samma siffra som . Men det ekonomiska läget i vår omvärld är allvarligt, och , som är en liten handelsberoende ekonomi, påverkas. Jag delar interpellanternas åsikt att det krävs en aktiv politik, det vill säga precis det som regeringen står för. Regeringens mål är full sysselsättning. Alla som kan och vill ska kunna arbeta utifrån sin egen förmåga. När regeringen påbörjade arbetet med att reformera arbetsmarknadspolitiken skedde det mot bakgrund av att långtidsarbetslösa tidigare gömdes undan i en rundgång mellan ersättningssystem och passiva åtgärder. Regeringen vände den utvecklingen genom ett antal olika åtgärder som syftade till att stärka arbetslinjen. Jobb- och utvecklingsgarantin och jobbgarantin för ungdomar utformades för att stödja dem som står långt ifrån arbetsmarknaden. Regeringens reformer har inneburit att flera grupper som har varit borta från arbetsmarknaden har fått jobb. Allt fler människor tar avgörande steg från utanförskap och närmar sig arbetslivet. Detta är positivt eftersom jobbchanserna är betydligt större för personer som ingår i arbetskraften än för personer som står utanför. Men ytterligare åtgärder behövs för att underlätta för långtidsarbetslösa att komma i arbete. Att fler långtidsarbetslösa hittar vägar till jobb är avgörande för att nå full sysselsättning. Tack vare ordning och reda i de offentliga finanserna har vi utrymme för en aktiv politik, medan skuldtyngda länder tvingas skära ned och därigenom försämra läget på sina arbetsmarknader. Regeringen satsar under 20122014 på en förstärkt arbetsmarknadspolitik. Jag vill ge några exempel på åtgärder som regeringen vidtar för att bryta och förhindra långtidsarbetslöshet, för att svara på och frågor. En högre handläggartäthet på Arbetsförmedlingen är direkt avgörande för att kunna öka arbetsgivarkontakterna och ge arbetslösa ett mer aktivt stöd i deras arbetssökande. Regeringen har därför tillfört pengar för att öka handläggartätheten i jobb- och utvecklingsgarantin. Vi inrättar fler platser inom arbetsmarknadsutbildningen och arbetspraktiken. Regeringen tillför resurser motsvarande 1 150 platser i arbetsmarknadsutbildning och 4 300 platser i arbetspraktik . En arbetsgivare som anställer en person med ett nystartsjobb får en ekonomisk kompensation motsvarande nästan halva lönekostnaden. Enligt en ny utvärdering från utvärdering, IFAU, är de som har fått nystartsjobb arbetslösa än de i en jämförbar grupp. Som en följd av regeringens satsning på en förlängning av villkor med kortare kvalifikationstid för äldre kan fler få tillgång till nystartsjobb. Med Kulturarvslyftet genomför regeringen en omfattande jobbsatsning som riktar sig till personer som står långt från arbetsmarknaden och har nedsatt arbetsförmåga, exempelvis på grund av funktionsnedsättning. Kulturarvslyftet möter det stora behovet av att bygga upp kunskap om, vårda och göra kulturarvet och kulturmiljön tillgängliga. Det går att hitta ytterligare exempel på regeringens aktiva åtgärder mot långtidsarbetslöshet i budgetpropositionen. Men jag hittar ingenting som alternativ till regeringens politik i interpellationerna från och . Jag vill avsluta med att påpeka att till skillnad från vad framför i en av sina interpellationer anser forskare, till exempel de i , att jobbskatteavdraget och förändringarna i arbetslöshetsförsäkringen ger fler arbeten och leder till ökad sysselsättning. Tredje vice talmannen meddelade att , som framställt en av interpellationerna, var förhindrad att delta i överläggningen. 76 (S): Tack, arbetsmarknadsministern, för svaret på interpellationerna! Interpellationerna är skrivna mot bakgrund av en mycket svår situation på svensk arbetsmarknad. Man kan väl beskriva den så att vi har en period av konjunkturer där det har gått lite upp och ned och att man i varje konjunkturnedgång så att säga har samlat på sig ett antal arbetslösa som man inte har klarat av att skapa arbeten för när konjunkturen har blivit bättre, utan de här personerna, i många fall samma, följer med. har vi sett hur regeringens politik har resulterat i att vi går in i en avmattning av konjunkturen och en försvagning av arbetsmarknaden, med en stor grupp långtidsarbetslösa. Det är detta som de olika interpellationerna på något sätt vill problematisera för att få i gång en diskussion och i bästa fall kanske en aktivitet från ministerns sida, för det är oerhört allvarliga och besvärliga bekymmer som ligger på ministerns ansvarsområde. Långtidsarbetslösheten, som odiskutabelt blir ett större och större samhällsproblem, hänger naturligtvis delvis ihop med regeringens misslyckade arbetsmarknadspolitik eller snarare brist på arbetsmarknadspolitik. Den bild som jag försöker ha som bakgrund till interpellationerna tycker jag att ministern lite grann försöker vifta bort. Det är i och för sig inte helt ovanligt, för det har vi sett här i tidigare debatter. Man försöker med lite olika statistiska uppgifter hävda att arbetskraftsundersökningen visar att ungefär samma personer är sysselsatta som . Man tricksar lite med statistik och annat och försöker skaffa sig en bild av att det inte finns något bekymmer. Återigen är det detta som oroar allra mest, för det kan ju vara en förklaring till att regeringen väljer att inte göra så mycket. Om vi, fru talman, går tillbaka och tittar lite på svaret ser vi att arbetsmarknadsministern hänvisar till de åtgärder som regeringen har använt sig av: jobb- och utvecklingsgarantin och jobbgarantin för ungdomar, utformad för att stödja dem som står långt från arbetsmarknaden. Det är liksom det som är ministers svar, som ska göra att vi ska lugna ned oss när det gäller de långtidsarbetslösa. Bekymret för oss som följer svensk arbetsmarknadspolitik och utvecklingen där är vad vi kan konstatera. Det ministern beskriver är det som kanske i vanligt tal kallas fas 3, den tredje delen av jobb- och utvecklingsgarantin, och den har utvecklats till att bli en fälla för de långtidsarbetslösa. Hamnar man där kommer man inte ut. Det är som ett svart hål. Det kommer in saker, men det kommer inte ut någonting. Och det är inte bara det, utan det har också utvecklats till att bli en av största arbetsgivare, med en oerhört stor grupp som samlas upp i den här åtgärden, som tyvärr inte leder till någonting. Ska man i någon mening försöka utvärdera arbetsmarknadspolitik måste man naturligtvis utvärdera den utifrån att den leder till jobb. Men det gör ju inte regeringens åtgärder. Regeringen säger att tack vare att man har ordning och reda i finanserna har man utrymme för en aktiv politik. Men bekymret är att man inte för någon aktiv politik. Det är klart att vi då inte kommer att hantera den här situationen. Jag tycker, fru talman, att det är oerhört viktigt att poängtera att kritiken kommer inte bara från oss socialdemokrater, utan mer och mer kommer den nu från regeringsunderlaget, där även partier som ingår i regeringen börjar inse att det är fara å färde, att man inte kan stillatigande åse den passivitet som arbetsmarknadsministern står för. Arbetsmarknadsministern hänvisar slutligen till att man har inrättat fler platser inom arbetsmarknadsutbildningen. Men problemet är att man har dragit ned så hårt på arbetsmarknadsutbildningen att man fortfarande ligger back när det gäller sådana satsningar. 77 (M): Tack till arbetsmarknadsministern för svaret! Det är tre interpellationer som ligger till grund för den här interpellationsdebatten. Man kan väl konstatera att det verkar vara tre olika teser som man försöker odla. Det första är att jobbresultatet i någon mening skulle ha uteblivit. Det andra skulle vara att på något vis är unikt ja, det är unikt dåligt i . Det tredje skulle handla om att det inte finns någon aktiv arbetsmarknadspolitik. Det är tre teser som jag tycker förtjänar att vi verkligen ser igenom. För det första när det gäller resultatet: Trots det otroligt tuffa läge som världen och har varit i är det 200 000 fler jobb i . Vi ser ett minskat utanförskap. Om vi tar gruppen långtidsarbetslösa ser vi att hela 43 000 personer har kommit vidare i nystartsjobb. Det börjar bli ganska uppenbart, fru talman, att detta stressar Socialdemokraterna. Det stressar till och med så mycket att man är beredd att gå ut med rapporter och hävda resultat som inte stämmer. Men låt oss konstatera att det är fler jobb i och att utanförskapet har minskat. För det andra gällde det att långtidsarbetslöshet vore unikt i . Det vore väl om det vore så. Men sanningen, om man vågar höja blicken ut över , är väl att vi kan konstatera att är ett av de länder som har lite lägre långtidsarbetslöshet. Vi kan vidare konstatera att har varit ett land som genom den här tuffa perioden inte har lovat allt till alla utan valde att hålla ordning på finanserna och också hade muskler att gå in med en aktiv arbetsmarknadspolitik, vilket gör att står starkare än väldigt många andra jämförbara länder. Detta kan inte Socialdemokraterna förneka. Sedan kan vi titta på den tredje tesen om aktiv arbetsmarknadspolitik. Jag kan bara konstatera att Socialdemokraterna själva lägger så mycket pengar på bidragshöjningar som man lägger på en aktiv arbetsmarknadspolitik. Man skulle kunna beskriva det som att man lägger 17 miljarder i höjda skatter på de ungdomar som finns ute på arbetsmarknaden för att finansiera höjda bidrag. Tydligare än så kan man inte beskriva skillnaden mellan arbetslinjen och bidragslinjen. Därmed kan man konstatera att även om dessa tre teser inte håller har vi stora utmaningar på arbetsmarknaden. Det vore intressant om arbetsmarknadsministern kunde utveckla hur hon ser på den stora utmaning vi har i och i många andra länder att ha en mer inkluderande arbetsmarknad. Det är många som inte kommer in på arbetsmarknaden. Jag skulle särskilt vilja lyfta fram de unga, personer med funktionshinder som leder till nedsatt arbetsförmåga och de utrikes födda. 78 (S): Tack, och , för viktiga interpellationer! Jag har några kommentarer till statsrådets svar. Jag vänder mig också till .