prot · H00921 · 2012-11-08 00:00:00 — Om förundersökningen om brott inte är avslutad ska åklagare i stället besluta att den även kan avse frågan om den tidigare tilltalades delaktighet i brottet. Vidare föreslås att domstolen i ett ärende om resning ska kunna förelägga åklagaren att vidta en viss utredningsåtgärd. Det föreslås också att den tidigare tilltalade och målsäganden i vissa fall ska ha rätt till rättsligt biträde när resning aktualiserats. Om den tidigare tilltalade bedöms ha rätt till ett sådant biträde ska en offentlig försvarare kunna förordnas. Den här lagändringen om nu kammaren, med den majoritet som det ser ut att vara, fattar beslut om detta kommer att träda i kraft . Om jag återgår till det särskilda yttrande som vi har skrivit framgår det där att vi inte har någonting att invända mot propositionen från regeringen. Vi vill ändå i detta sammanhang, precis som var inne på, påpeka vad som har framkommit i den så kallade Quickaffären , som heter . Där har det blivit resning i fem morddomar som har lett till tre friande domar. Det är som vi också säger i vårt särskilda yttrande helt unikt i svensk rättshistoria att en morddömd blir frikänd i ett så stort antal domar. Vi menar att det behövs en större granskning av hur rättsväsendet och rättspsykiatrin har fungerat och handlat i det här fallet. Flera partier i kammaren har uttalat sig för en granskning av fallen. Det verkar alltså finnas en bred uppslutning för att få klarhet i vad som har gått fel. Vi vill till att börja med att en kommission ska gå igenom utredningarna för att bedöma om de har skötts på ett professionellt sätt eller inte. Kommissionen bör också särskilt granska hur vården har bedrivits i samband med utredningarna. Om kommissionen kommer fram till att fel har begåtts ska den också bedöma om det finns systemfel inbyggda i det svenska rättsväsendet, vilket är viktigt, eller i hur polisutredningar görs och hur den rättspsykiatriska vården har bedrivits. I så fall måste förslag till åtgärder läggas fram, så att något liknande aldrig kommer att inträffa igen. I det sammanhanget kan även ytterligare frågor om resningsförfarandet prövas, till exempel ett fristående utredningsorgan. Det är lite grann det skedet som motion pekar på, men vi vill innan det ha en kommission. Därför finner vi inte skäl att ställa oss bakom de reservationer som finns utan nöjer oss med ett särskilt yttrande. Det är naturligtvis som avslutning oerhört viktigt att ingen oskyldig döms. Det är ju grunden. 30 (C): tar vi ett steg för att öka rättssäkerheten i samband med resningsförfarandet i brottmål. Vi sänker kraven för att en förundersökning ska återupptas. Vi gör så att domstolen i ett ärende om resning kan förelägga åklagaren att vidta en särskild utredningsåtgärd. Vi ökar också möjligheten för den tidigare tilltalade och målsäganden i vissa fall att få rättsligt biträde. Detta gör att rättssäkerheten ökar och att förutsebarheten för den enskilde också ökar i samband med resning. Jag vill så här i början av mitt anförande tydliggöra att detta betänkande eller de lagändringar som vi nu kommer att göra inte har någonting med något enskilt fall att göra. , vars utredning och förslag ligger till grund för propositionen, tillsattes och alltså inte med anledning av de diskussioner om resning som har förts . När man talar om resning måste man först tydliggöra att det är ett så kallat extraordinärt rättsmedel. Grunden i vårt rättssamhälle är att en lagakraftvunnen dom ska gälla, det vill säga när en domstol har dömt och domen inte har överklagats inom utsatt tid eller prövningstillstånd för prövning i högre instans inte har getts har domen vunnit rättskraft. Den ska gälla. Den har vunnit laga kraft. Domen ska vara orubblig. Det kallas orubblighetsprincipen, och det är en viktig princip i alla rättssamhällen. Men orubblighetsprincipen har trots sitt namn vissa undantag, och det är de så kallade extraordinära rättsmedlen. Ett av dessa det vanligaste är just att en domstol beviljar resning. Utgångspunkten är att en dom som har vunnit laga kraft gäller, men i vissa fall kan man göra en ny prövning. De speciella fallen kan handla om att en domare eller en åklagare har varit jävig, att man har använt bevis eller vittnesmål som har varit falska eller, vilket är det vanligaste, att nya omständigheter eller nya bevis har kommit fram och att de, om de hade funnits med från början, skulle ha gjort att den tilltalade hade frikänts eller dömts för ett brott med annan brottsrubricering med mildare straffskala. Det finns också resningsgrunder för att återuppta ett mål till nackdel för den tilltalade. Det vanligaste då är att någon har frikänts för ett grovt brott men att det senare framkommer nya omständigheter eller bevis. Det är svårare att få resning till nackdel för den tilltalade. Det bygger på att det i en rättsstat är viktigare att en oskyldig inte döms för ett brott än att en skyldig går fri från straff. Detta har också konsekvenser genom att det finns olika tidsgränser. För resning till förmån för den tilltalade finns det inga tidsgränser. Oavsett om man har hunnit avtjäna sitt straff eller inte har man rätt till ny prövning, helt enkelt för att slå fast att man var oskyldig till det man tidigare dömdes för. Men när det gäller resning till nackdel för den tilltalade finns det en tidsgräns. Självklart ska den som felaktigt har blivit frikänd kunna dömas. Det går också med dagens resningsregler men inte efter hur som helst och inte för mindre allvarliga brott. Man måste förstå att det är ett betydligt större problem för den enskilde att vara oskyldigt dömd än det är för samhället eller möjligtvis för målsägande att en skyldig friats eller fått ett lindrigare straff. Oavsett om man har begått ett brott eller inte har man rätt att avtjäna sitt straff och sedan gå vidare i livet. Det är viktigt att komma ihåg. De ändringar som vi nu genomför kan delas upp i två delar som gäller dels när förundersökning ska ske, dels utökade möjligheter till rättsligt biträde. Vad gäller när förundersökning ska återupptas har det i praxis skapats en regel som säger att förundersökning ska återupptas när en ny omständighet eller bevis kommer fram och det är sannolikt att det utgör grund för resning. Då ska åklagaren återuppta förundersökningen. Detta slår vi nu också fast i lag. lagfäster vi att även en domstol kan förelägga åklagaren att vidta en viss utredningsåtgärd. Normalt har domstolen inte den uppgiften. Domstolen dömer efter det som framkommer i rättegången, men i just resningsfall är det viktigt att domstolen kan se till att ha en tillräcklig utredning för att kunna ta ställning till resningsansökan. Totalt sett utökas alltså kraven på återupptagen förundersökning vid resningsansökan. Det andra som vi gör genom dagens beslut är att vi utökar rätten till rättsligt biträde i ett resningsärende. Det gäller när åklagaren har återupptagit förundersökningen eller när det finns synnerliga skäl. De skälen kan vara att det krävs särskilda arbetsinsatser inför en ansökan om resning. Vi lagstiftar också om att en målsägande ska kunna få ett målsägandebiträde eller, om det är ett barn, en särskild företrädare för barn när en förundersökning har återupptagits. Det innebär några kostnadsökningar för polis, åklagare och domstolar, framför allt . Det innebär också en viss kostnadsökning vad gäller rättsliga biträden. Men totalt sett är det ganska små summor, och vi menar att de ryms inom befintliga ekonomiska ramar. Den nya lagstiftningen ska träda i kraft , det vill säga mycket snart. Jag vill också säga något mer om en reservation och det särskilda yttrandet. har motionerat om att skapa ytterligare en myndighet, den här gången en myndighet för att pröva ansökningar om resning. Det är en fråga som har diskuterats förut. Precis som skriver i sin motion valde att inte lägga fram något sådant förslag. Jag menar att lösningen på alla problem inte är att skapa nya myndigheter. Lösningen ska vara att åklagarna sköter det hela på ett professionellt sätt, och det tycker jag också att de har gjort, till exempel i fallet med eller resningsansökningar. Det är om just det fallet som socialdemokraterna och vänsterpartisten i justitieutskottet har ett särskilt yttrande. De vill ha en kommission för att gå igenom hela Quickfallet. Jag har inget principiellt emot det tvärtom. Däremot tycker jag att det är viktigt att den rättsliga prövningen först får ha sin gång. Det finns fortfarande resningsansökningar som inte är avgjorda. Därför är det olämpligt att vi från den politiska sidan nu lägger värderingar i frågan. Detta får vi återkomma till när de rättsliga instanserna är färdiga med sina prövningar. Vi har ett självständigt rättsväsen, och det ska vi vara väldigt noga med. Med det, herr talman, vill jag yrka bifall till utskottets förslag och avslag på samtliga reservationer. 31 (M): Varje gång en oskyldig person felaktigt ådöms en påföljd är det naturligtvis en tragedi i det enskilda fallet och ett misslyckande för rättsväsendet i stort. Ett rättssystems kvalitet konstitueras av så få felaktiga domslut som möjligt, men det konstitueras också genom erkännandet av att inget system kan vara felfritt och att ett rättssystem också därför måste vara utrustat med ett adekvat hantera felaktiga domar. För detta har vi resningsinstitutet, ett särskilt rättsmedel som återfinns i 58 kap. . Det är viktigt att här vara tydlig med vad resningsinstitutet är för något. I den här debatten har det i talarstolen hävdats att resningsinstitutet skulle vara en sista instans. Det är direkt felaktigt. I bästa fall vittnar det bara om okunskap om hur vårt processrättsliga system ser ut. I värsta fall vittnar det om bristande respekt för vad resningsinstutet är. är vår sista instans i brottmål, inte resningsinstitutet. är precis vad det heter, nämligen ett särskilt rättsmedel, och man ska inte förhålla sig till det som om det vore en sista instans. Som huvudregel inom svensk processrätt gäller att en dom vinner rättskraft när tiden för överklagande har gått ut. Att domen vinner rättskraft innebär, precis som framhöll, att domen blir i princip orubblig. Den principen är värd att värna. Men det finns också fall då principen måste kunna brytas och en lagakraftvunnen dom därmed rivas upp. Det är inte att ta det till en ny instans. För dessa fall finns resningsinstitutet. Propositionen syftar till att öka förutsebarheten för när resningsinstitutet kan användas och därmed öka rättssäkerheten för den enskilde. Praxis i resningsärenden har blivit otydlig i den bemärkelsen att det har blivit svårare för den enskilde att förutse när resningsinstitutet kan finnas till hands. Ett välavvägt resningsinstitut är smalt men lättillgängligt. På ett sådant sätt upprätthålls orubblighetsprincipen i den utsträckning som är rimlig, som man tydliggör när resningsinsitutet finns tillgängligt. Det är detta som propositionen syftar till att tillskapa. Med detta vill jag yrka bifall till utskottets förslag och avslag på reservationerna. (Applåder) (forts. 12 §) Kammaren beslutade på förslag av talmannen att ajournera förhandlingarna till då frågestunden skulle börja. 32 FÖRSTE VICE TALMANNEN: Vi övergår nu till dagens frågestund. Jag hälsar statsråden välkomna. Bostadsmarknaden och rekryteringen av arbetskraft 33 (S): Jag vill ställa min fråga till bostadsministern. Varselvågen väller in över . Så sent som fick vi besked om nedläggning av i med 230 anställda. uppger varannan företagare i landet till att de har svårt att rekrytera personal med rätt kompetens. En dynamisk arbetsmarknad förutsätter en fungerande bostadsmarknad, och så är det inte . Bostadsbristen ökar, produktionen av nya bostäder sjunker och har legat lägre än våra jämförbara länder. Rekryteringsgapet i är enormt. Då undrar jag: För att folk ska kunna flytta dit där jobben finns, vad har bostadsministern för råd till den företagare som har svårt att rekrytera arbetskraft? 34 Statsrådet (KD): Det är en bekymmersam situation som vi ser just nu runt om i när framför allt svensk exportindustri får problem och tvingas varsla människor. Det beror på att efterfrågan på svenska varor avtar. Det är också så att vi har en finansiell oro runt om i världen som också påverkar bostadsbranschen. Vi vet att de som ska investera i att bygga bostäder, de som ska köpa sin bostadsrätt och de som ska investera och låna ut pengar tvekar mer . Att det går lite upp och ned är en sak som vi får leva med. Men vi måste skapa långsiktigt bättre förutsättningar för ett högre totalt bostadsbyggande, och vi har ett omfattande arbete på gång för detta. Det snabbaste vi kan göra just nu för att råda bot på situationen är att få en bättre fungerande uthyrning av privatägda bostäder, så kallad andrahandsuthyrning, och där har vi nu ett lagförslag i . är det som har att svara upp till om man beredd att vända på alla stenar, som alla partier säger, och pröva även den metoden för att snabbt hjälpa till med en del av problemlösningen. 35 (S): Med all respekt svarade inte statsrådet på den fråga jag ställde. Vi har en situation där svenska företag går på knäna och inte kan rekrytera rätt arbetskraft med rätt kompetens och där folk inte kan flytta till jobben. Det beror naturligtvis på många saker, på en passiv arbetsmarknadspolitik, brist på utbildning och matchning, men det beror också på en bostadspolitik som inte håller måttet. Då kan man, som bostadsministern gör, luta sig tillbaka och säga att lösningen är att unga människor bor i andra hand hemma hos snälla människor. Det är inte en lösning för näringsliv. Eller så kan man säga att det är ett gemensamt ansvar. I ett litet land som behöver vi ta ett gemensamt ansvar för att sluta rekryteringsgapet och ge förutsättningar för jobb och tillväxt i vårt land. Min fråga kvarstår: Vad är bostadsministerns råd till den företagare som , av borgerlig regering, inte kan rekrytera rätt arbetskraft? 36 Statsrådet (KD): Mitt första råd till svenska företag som vill ha maximal effekt på bostadsmarknaden är att stödja regeringens omfattande arbete för att förkorta ledtiderna i hela byggprocessen från idé till att huset står färdigt. De är för långa i och har varit så under kanske . Det andra rådet är att ligga på de partier som inte vill ställa upp på att genomföra också de åtgärder som kan ge effekt på kort sikt, exempelvis att hjälpa till att få en bättre fungerande uthyrning av privatägd bostad, så kallad andrahandsuthyrning. Detta är en del av lösningen. måste kommuner och stat göra allt de kan för att skynda på alla processer för att få fram fler bostäder. Det är genom att jobba på alla fronter med både kortsiktiga och långsiktiga metoder som vi kan hjälpa till att mildra problemen. Men det finns inga quick fix-lösningar om man inte är beredd att vända på alla stenar. Därför hoppas jag att och medverkar till de lösningar som finns på bord just . Nationella mål för återföring av växtnäring 37 (MP): Jag har en fråga till miljöminister som gäller nationella mål för återföring av växtnäring. Som före detta bonde vet jag vikten av att det som lämnar åkern ska tillbaka till åkern. Trots att avloppets innehåll av växtnäringsämnet kväve förefaller vara minst lika viktigt att återföra som fosfor, och då ur såväl ekonomiskt som resurs-, klimat- och energimässigt perspektiv, begränsade regeringen uppdrag om hållbar återföring till just fosfor. Detta påpekade också ett tiotal forskare i en debattartikel . Jag frågar därför miljöministern, precis som forskarna, varför och på vilken grund regeringen begränsade uppdrag till att enbart handla om fosfor. 38 Miljöminister (C): Jag tackar för frågan och för möjligheten att diskutera kretslopp i kammare. Det är ju oerhört viktigt. Det är sant, det finns många olika ämnen som vi bör få in i ett mycket bättre kretslopp, och vi jobbar väldigt mycket med det. Miljömålsberedningen har tuffa miljömål. Vi har också sett till att transparensen blir större och tydligare genom att jobba med etappmål för de olika miljömålen. Där ingår också återföring av fosfor liksom naturligtvis att sluta kretsloppet och att förbättra miljö. Anledningen till att nu har ett uppdrag om återföring av fosfor är att det möjligen är den fråga där vi kan gå före och hitta en arbetsmetod som gör att vi kan komma snabbare fram med andra ämnen som också måste finnas i kretsloppet. 39 (MP): Jag tror liksom en rad organisationer och experter att en breddning av miljömålet till att innefatta fler växtnäringsämnen, förslagsvis kväve, kalium och svavel men även mullämnen, skulle vara en bra väg framåt. Därför borde få en komplettering av sitt regeringsuppdrag så att de kan utreda och ge förslag på ett miljömål utifrån ett bredare perspektiv. Min andra fråga blir då: Är ministern beredd att ge ett sådant breddat uppdrag? 40 Miljöminister (C): Alla de ämnen som nämns här fosfor, kväve, kalium, svavel och mullämnen har betydelse för kvaliteten i matjorden, för biodiversiteten och för status. Därför är det oerhört viktigt att jobba med hela paletten här. När det gäller en del av dem har vi redan åtgärder på plats. Och jag skulle vilja nämna svavel, där vi har tagit ett stort steg framåt genom att jobba oerhört hårt med att få svaveldirektivet på plats för sjöfarten. Det gäller både i och i . Det ser jag som en viktig framgång när det gäller miljökvaliteten. Växtnäringsfrågorna jobbar vi med just nu i . Det handlar inte bara om att sluta kretsloppet här utan också om att titta på avfall, slam och avlopp. Några uppdrag är redan lämnade till HaV, andra ber jag att få återkomma till, gärna i diskussioner. 41 (M): Min fråga riktar sig också till miljöministern. genomförde förvaltningsbeskattningen av den svenska vargstammen. Därefter var det tre organisationer som i en skrivelse till kommissionen hade synpunkter på detta, och kommissionen valde att påbörja ett överträdelseärende. Det värsta som skulle kunna hända är att skulle fråntas möjligheten att själv förvalta sin vargstam, vilket skulle leda till att vargstammen skulle komma till korta. har presenterat två olika nivåer på hur en gynnsam bevarandestatus i ska kunna uppnås, en på 180 och en på 380 vargar. Regeringen har valt att sikta in sig på den lägre nivån, väl medveten om att kommissionen granskar varje steg vi tar mot att själva kunna förvalta vår vargstam. Min fråga till miljöministern är: Vad är det för skäl som talar för att kommissionen inte fortsätter driva detta till ett domstolsförfarande? 42 Miljöminister (C): gjorde misstaget när vi gick med i Europeiska unionen att inte följa de regler som finns i art- och habitatdirektivet och lämna förvaltningsplaner för våra fem stora rovdjur: varg, björn, lo, järv och kungsörn. Detta har gjort att har varit i diskussion med kommissionen . Jag är glad att vi nu har en förvaltningsplan inlämnad och att vi är i slutfasen av diskussionen om hur den ska hanteras. Det handlar givetvis om att se till att vi i har en gynnsam bevarandestatus för alla våra stora rovdjur, men vi börjar med varg eftersom det är där vi har mest konflikter i samhället. Jag bedömer därför att det är viktigast att ta det först. Vi kommer dock att diskutera förvaltningsplaner även för de andra fyra stora rovdjuren. 43 (M): Det har varit en ganska utdragen process, och jag påstår att den svenska förvaltningen har försvårats på ett mycket påtagligt sätt. När bedömer miljöministern att kommissionen drar undan detta från att gå till domstol med hänvisning till att har uppfyllt alla de krav som kommissionen har ställt? 44 Miljöminister (C): I en förvaltningsplan ska man ha vetenskapligt grundat några olika nivåer. Framför allt handlar det om att i slutet sammanfatta det hela med vad som är gynnsam bevarandestatus för population, till exempel varg. har vi äntligen fått fram vetenskapligt underlag från ett trettiotal forskare som har sammanfattats i Skandulv, överlämnats till och lämnats in till kommissionen. Där anges att för den svenska vargstammen ligger gynnsam bevarandestatus i spannet mellan 380 och 180. Var man ska ligga beror på den genetiska statusen i vargpopulationen. Jag har för avsikt att se till att vi jobbar så systematiskt med genetikfrågan att vi kan sikta mot det lägre talet i detta spann. Det gynnar också de människor som bor i vargbygder. Jag bedömer att vi är i slutfasen av diskussionen med kommissionen, men det är fortfarande några svåra frågor kvar. Jag hoppas att vi ska klara ut dem . 45 i (S): Min fråga går till kulturminister . Under detta år bestämde sig regeringen för att satsa på Kulturarvslyftet som skulle ge arbetstillfällen för drygt 4 000 personer . skulle det bli 1 200 arbeten för personer som hade varit sjukskrivna. Det senaste vi har hört är att det är 67 personer som har kommit ut i sysselsättning, och vi är . Det är alltså kvar, och det är i så fall många man ska lyckas få ut . Arbetsförmedlingen skriver nu ned prognosen till ungefär 200 personer. Vi är kritiska till Kulturarvslyftet och säger att man måste titta på ett annat förslag, vilket vi också har gjort. Regeringen väljer dock att även lägga resurser på Kulturarvslyftet. Är det inte dags att tänka om, kulturministern, om ni verkligen vill att det ska komma ut personer i arbete inom kulturområdet? 46 Kultur- och idrottsminister (M): Vi tycker inte att det är dags att revidera planerna, och vi har nog olika siffror. För dem som inte vet kan jag förklara att Kulturarvslyftet är en gemensam satsning från och som sträcker sig . Det handlar om , och syftet är att ge människor som står långt bort från arbetsmarknaden möjlighet att komma in och göra en viktig insats för kulturarvet. Enligt de senaste siffrorna vi har fått är det drygt 400 personer som har ansökt. Det återstår , men vi tror att vi kanske inte kommer att nå målet på 1 000 personer . Satsningen sträcker sig dock , och jag har goda förhoppningar att vi kommer att kunna göra detta till en framgång för de människor som söker arbete och för våra kulturarvsinstitutioner. 47 i (S): Även om det är 400 som har ansökt måste man titta på siffran för hur många som faktiskt har kommit ut i jobb. Det har förekommit massiv kritik mot Kulturarvslyftets upplägg. De institutioner som ska ta emot dessa personer säger att de inte har råd eftersom det kostar så mycket att man måste avskeda någon annan i personalen för att kunna plocka in någon från Kulturarvslyftet. Vi socialdemokrater har lyssnat på denna kritik och lägger fram ett helt annat förslag i vår budget , just för att se till att det skapas fler jobb och att människor kommer ut i sysselsättning i stället för att som regeringen lägga fram förslag som inte genererar det man vill uppnå. Det är väl bättre att satsa på sådant som man vet genererar arbetstillfällen och gör att människor kommer i arbete. Varför ändrar sig inte regeringen och kulturministern och satsar på sådant som faktiskt ger möjlighet för människor att komma ut i arbete på kulturområdet? 48 Kultur- och idrottsminister (M): Den här satsningen går inte att döma ut. Jag tillbringade gårdagen på i som har till uppgift att förmedla professionella handledare och sprida kunskap om Kulturarvslyftet. Jag fick flera goda exempel på mycket lyckade satsningar runt om i landet. Det är en treårig satsning, och många ansökningar sträcker sig . Jag medger att det har tagit , men det beror också på att det är fler institutioner som har chans att söka. Det är kommuner, museer och hela frivilligsektorn, som inte har arbetat på detta sätt. Jag önskade att jag kunde säga att vi kommer att uppfylla målet på drygt 1 000 personer , men det kan jag inte. Vi är nu uppe i drygt 400 personer, men det är inget misslyckande. Varje arbete är viktigt för de personer som får en chans att komma in, få arbetsgemenskap och riktig lön och som dessutom får göra en stor insats för kulturarvet. Åtgärder för nya jobb 49 (S): Min fråga går till miljöminister . Varslen duggar tätt över vårt land. Bara i mitt hemlän län har vi fått besked att på Meritor i varslas 200 personer, på i 160 personer och på i Kumla 106 personer.