prot · GZ09120 · 2012-05-30 00:00:00 — förespråkar alltså en modell där pengar som är avsatta för fattigdomsbekämpning i stället ska gå till klimatåtgärder i länder som påverkas väldigt mycket av våra utsläpp. Om vi släpper ut växthusgaser borde också vi stå för kostnaderna för de utsläppen och det som sker i andra länder. Därför är det inte rimligt att vi tar pengar från fattigdomsbekämpning till sådana insatser. Jag skulle vilja ställa en fråga till . Hur menar du att gratis utdelning passar in i ett auktionssystem men inte ett golv för priset? Hade man ett golv för priset skulle man sätta en press på dem som har sina utsläpp att verkligen sätta in åtgärder. Ett lägsta golv kostar ju, så att säga, för dem som släpper ut. 31 (M) replik: Jag ska först besvara fråga om det här med gratistilldelning. Det är ett komplext system. Det är rätt som säger att det inte är den bästa lösningen att ha en gratistilldelning, men är det ett komplext system. Man kan också få företag som rör sig runt i världen. Olika länder har då olika regler. Det är det som det här vill komma åt. Man ska skaffa gemensamma regler för auktionering. Därför tycker jag att auktioneringen är en bra del. Man ska försöka trissa upp priserna, och vi kommer in i en ny fas, som påpekade tidigare, den tredje fasen, som gör att mängden utsläppsrätter som man har rätt till krymper. Sedan kan man tycka att det går för sakta. Men det är på rätt väg. Därför tycker jag att det är viktigt med de här gratistilldelningarna. De påverkar också såtillvida att de innehåller de bästa komponenterna, det vill säga att det inte är de företag som släpper ut nedanför den här nivån, som vi inte vill ha, utan det är företag som är på väg åt rätt håll som kan få ta del av det. Sedan gäller det biståndet. Jag vet inte om medvetet vill tala om för mig att jag inte vill ha fattigdomsbekämpning. Men så är inte fallet. Det är ju . Det finns ändå en siffra för vad man ska avsätta, och vi befinner oss långt över den siffran. Som jag sade tidigare i mitt anförande har vi haft tillväxt då andra länder inte har haft det, vilket har gjort att vi har kunnat gå från 20 miljarder till 40 miljarder. Den här enprocentiga bni-siffran är alltså dubbelt så stor. Frågan är: Vad är nya pengar? För mig är det också nya pengar. Och jag tycker att så länge vi gör ett gott jobb, sköter oss, ligger så pass mycket över och på något vis gör mer än rätt för oss är det alldeles utmärkt, även om jag kanske inte är nöjd med situationen. 32 (V) replik: Jag kan väl konstatera att jag tror att vi i släpper ut tre fyra gånger mer än vad jorden klarar av. Då tycker jag att det är lite magstarkt att stå och prata om att vi sköter oss ganska väl. Man kan följa resonemang. Hon menar att det, eftersom vi hade ett högre mål, av bni, är rimligt att minska de procentuella anslagen till fattigdomsbekämpning för att man efteråt har kommit överens om att man ska avsätta pengar till klimatåtgärder. Jag har väldigt svårt att förstå det resonemanget. Jag tycker att det verkar vara ett sätt att vilja köpa sig fri utan att ta ett större ansvar eller avsätta mer pengar för det som vi själva orsakar. Sedan kan vi gå över till auktioneringen av utsläppsrätterna. Då säger : Ja, man kan tycka att det går för sakta, att antalet utsläppsrätter minskar för sakta. Ja, det kan man tycka, och så kan man agera efter det. Det gör vi, men ni verkar hellre vilja sitta still i båten, eftersom ni dessutom anser att ska öka sina utsläpp, vilket jag tycker är mycket märkligt. Jag tog också upp i mitt anförande att har lämnat in en ansökan för räkning, där man räknar med att våra utsläpp ska öka med framöver. Det rimmar, tycker jag, väldigt illa med ansvar för klimatet. Jag har väldigt svårt att förstå resonemang om å ena sidan ett komplext system och om att vi kan ha gratis utdelning och å andra sidan om att man inte kan ha ett golv för hur mycket utsläppen får kosta eftersom det är auktionering. Jag tycker att regeringen är väldigt kluven i sitt sätt att tala och att sedan agera. Man tar inte ansvar för klimatet på det sätt jag skulle önska. 33 (M) replik: Nej, det sistnämnda kan vi vara överens om. Vi ser olika på hur man kan lösa detta och på vad man får ut av det. talade i sitt anförande om öronmärkta pengar. Det kan man tycka är en bra idé. Men har man en budget med alla delar. Att då vid sidan av den börja öronmärka saker kan få spridningseffekter. har man låst fast sig i en massa öronmärkta pengar. Jag kan förstå resonemanget och diskussionen om att inte sköta sina åtaganden vilket påpekats att regeringen inte gör. Men det gör vi på regeringssidan. Vi håller oss till det vi enligt regelverket ska hålla oss till, och vi gör mycket mer än vad som är sagt. Jag ska ta ett exempel. I politiken handlar det så mycket om mer pengar, mer pengar, mer pengar. Det ska alltid vara mer pengar. Alla vill ha mer pengar, men man ska också hantera det som finns. När det gäller att inte gör någonting eller att vi ska börja se till att öka våra utsläpp kan jag säga att det är en helt felaktig tanke. Så är det inte. Vi vill arbeta internationellt och samarbeta i de här frågorna, för att få en stor gemenskap kring det hela. Är man en av de bästa i klassen på det som görs blir det väldigt märkligt att här höra talas om att så lite görs. Under plenifria veckan var jag ute på ett företag för att komma till mitt exempel. På företaget jobbar man via nätet. Bland annat på + 40 talades det väldigt mycket om företagen och om att vi inte ser vad de gör. Jag kan hålla med om det, för de gör väldigt mycket själva som vi aldrig diskuterat. Vi talar i stället om de politiska delarna. Väldigt mycket händer ute i världen. Jag tror att det också har varit en mognadsfas och att vi kommer att få se mycket hända politiskt och då i samarbete så mycket man kan i olika länder genom den kris som varit. kommer företagen att ta ett väldigt stort ansvar. De kommer att tävla med varandra om kunder som är intresserade av de här frågorna och som vill göra mycket. 34 PER (MP) replik: ifrågasätter detta med att det behövs ett golv i utsläppshandelssystemet. Principiellt kan jag hålla med henne. I ett väl fungerande system som är utformat så att det verkligen är styrande skulle det inte behövas något golv för utsläppshandeln. Det är där vi i helst vill hamna. Med en totalt sett mindre tillåten utsläppsmängd och med en auktionering av hela den utsläppsmängden skulle systemet fungera. Tyvärr kan vi hoppas jag vara överens om att så inte sker. Det är inte det system vi har. Så länge EU inte klarar av att leverera ett system som verkligen leder till rejäla utsläppsminskningar och som fungerar behövs det ett golv i handelssystemet för att ändå få någon form av styreffekt. En annan fördel med ett system med ett golv är att det skulle ge intäkter till EU:s medlemsländer att användas till klimat- och miljöinvesteringar. hävdar också att man nu ska frångå fri tilldelning av utsläppsrätter, men det är väl en sanning med modifikation om jag ska vara snäll. Det som är beslutat är ju att ska av utsläppsrätterna delas ut genom auktionering och genom gratis tilldelning. Sedan ska det ske en nedtrappning, men i väldigt långsam takt. , , ska tilldelas genom auktionering medan av utsläppsrätterna fortfarande ska tilldelas gratis. Man når inte upp till full auktionering , . Grundfrågan är om för en utsläppsrätt är ett acceptabelt pris. Tycker att det är en tillräcklig miljö- och klimatstyrning i ? Och tycker att systemet fungerar väl som det är ? 35 (M) replik: Angående golvet, Per vi talar här om de bästa av världar: Golvet gör att man inte kan få fri tilldelning av utsläppsrätter, vilket kanske inte önskas. Men om det inte är fri tilldelning är problemet att företag kanske inte stannar kvar i . I stället flyttar de runt i och så vidare. Då får vi en problematik som man måste ta hänsyn till. Är det då bra att ta bort de gratis utsläppsrätterna? Nej, men egentligen vill jag inte ha dem. Dock måste man se till hela komplexiteten. Vi vill ju inte heller att utsläppen ska förflytta sig runt om i världen. Det tror jag att inte heller Per vill. Det är absolut så att man inte kan vara nöjd med hur det är. måste man vara med och påverka och driva saker och ting framåt. Därför har vi sagt att det är viktigt med internationellt samarbete. Jag skulle vilja veta hur Per ser på det internationella samarbetet. Det talas väldigt mycket om , om här hemma, men vi är också beroende av andra delar av vårt jordklot. 36 PER (MP) replik: Jag kan bara beklaga att regeringspartierna intar ställningen att ett handelssystem för koldioxidutsläpp som biter skulle innebära att företag flyttar ut från landet, att de flyr och i stället etablerar sig i utvecklingsländer. Men det är inte den bild man får om man tittar på hur det i praktiken är. Till exempel säger att det möjligtvis är sant för en väldigt liten del av den konkurrensutsatta industrin men att bilden i de allra flesta fall inte stämmer. Även den klimatberedning som den här regeringen tillsatt och där det fanns representanter för alla riksdagspartier kom till samma slutsats, alltså att det här inte är ett skäl för att vänta med att se till att från EU:s sida ha ett system som biter på utsläppen och minskar klimatpåverkan. Grundfrågan kvarstår: Anser att det system vi har är väl fungerande, och anser hon att man kommer fram till de utsläppsminskningar som behövs? I mitt anförande refererade jag till den internationella energiorganisation som säger att vi med de utsläppsökningar vi ser internationellt kommer att få en värld med sex graders temperaturökning med alla extrema väderfenomen i form av torka, översvämningar och orkaner som det kommer att medföra. Det kommer att innebära enorma problem för både mänskligheten och naturen. Självklart anser vi att det här systemet inte är tillräckligt väl fungerande. Därför måste man komma med åtgärder. Om en klimatpolitik ska fungera kan man inte bara stillatigande stå vid sidan av och se ett system som inte levererar, som inte fungerar och som inte gör att vi får utsläppsminskningar. Jag oroas också av att det skickas signaler om att regeringen varit ganska nöjd. Trots att de svenska utsläppen under ett enda år ökade tycker man inte att åtgärder behöver vidtas. Man är nöjd med den styrning som systemet ger, vilket tyvärr är ingenting. kommer ganska lätt undan när hon talar om principen att inte öronmärka intäkter. Självklart går det från regeringens sida, menar jag, att redovisa att över hälften av intäkterna används till klimatåtgärder om man vill. 37 (M) replik: På något vis måste jag återgå till förmiddagens debatt här om vad vi ser hända i världen, speciellt i , när det gäller den ekonomiska krisen. Jag tycker att det är lite magstarkt av Per att säga att ingenting görs, för man får väl säga att saker görs trots ett svårt läge. Länder har också att ta hänsyn till helheten; det måste göras. Vi har ännu inte testat detta med auktioneringen det vi ska fatta beslut om. Innan vi säger att den processen är dålig eller vilka ord som använts för att tala om att det absolut inte fungerar får vi väl först sätta i gång processen. Dessutom kommer man in i en tredje period där det handlar om en minskning av den buffert av utsläppsrätter som ska användas. Det gör att det blir mindre och mindre att konkurrera om. Per talar om företag och deras utsläpp. Men det finns ju också på den sidan en påverkan i den privata sektorn där man ändå på eget initiativ gör väldigt mycket. Man inser att det inte går att fortsätta så som görs om man vill vara med och tävla om framtiden. Man konkurrerar då utifrån villkoren för miljön. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under 19 §.) 10 § om skuggbanksektorn Föredrogs finansutskottets utlåtande /12:FiU48 om skuggbanksektorn (KOM(2012)102). Kammaren biföll utskottets förslag att ärendet fick avgöras efter endast en bordläggning. 38 (V): ska vi tala om skuggbanksektorn. Bara namnet kan få en att fundera på vad det faktiskt handlar om. Men om man tänker på skuggbank förstår man ju att det inte är någon vanlig bank. Det är alltså inte banker inom det ordinarie systemet, utan det är banker som agerar i skuggorna, det vill säga i mörkret. Det är fullt medvetet att man har en skuggbank, eftersom man inte vill verka under de regleringar som samhället har satt upp. Trots att finanssektorn är så pass central och påverkar samhällsekonomin och samhällssystemet så otroligt mycket har vi en väldigt svag reglering av finanssektorn, men även den tycker man är för skarp för det man håller på med därför namnet skuggbanksektorn. har EU skickat ett förslag till riksdag som kallas en grönbok för skuggbanksektorn. Man tycker att det är dags att titta på den här sektorn lite mer än vad man har gjort . Det tycker också finansutskottet, men till min förvåning ser inte finansutskottet de stora risker som finns med skuggbanksektorn. Skuggbanker kommer till genom att man lyfter ut saker och ting ur de ordinarie bankernas bokföring för att lägga dem i ett separat bolag. Det var också en av de grundläggande orsakerna till finanskrisen. Och skuggbanksektorn har starkt bidragit till krisen och också vuxit sig väldigt stor. Av den grönbok som vi nu diskuterar framgår att man uppskattar storleken på skuggbanksektorn till hela , vilket är en ökning med , det vill säga nästan en fördubbling. Det motsvarar av det totala finansiella systemet och hälften av bankernas tillgångar. Ja, ni förstår vilken stor sektor som knappt står under någon tillsyn eller någon form av reglering, en sektor som påverkar allas våra liv och som består av väldigt mycket risktagande och spekulation. I är andelen ännu större, uppskattningsvis av det totala finansiella systemet. Enligt uppskattningar har andelen tillgångar i det parallella skuggbanksystemet i ökat kraftigt medan andelen i har minskat. I uppgår tillgångarna i banker, försäkringsbolag och finansiella institut till sammanlagt av bnp, det vill säga att vi har en finanssektor här i , om man inbegriper försäkringsbolag, banker och andra finansiella institut, som är sex gånger vår egen bnp. Ja, ni kan ju förstå vad det skulle orsaka om det skulle hända något! Det är egentligen en enorm risk. Och på detta ska vi lägga en skuggbanksektor som egentligen ingen vet storleken på här i , men den kan faktiskt också vara så stor som en hel bnp-omslutning. Ändå tycker inte finansutskottet att det är en så stor risk i . Jag menar att i och med att vi redan har en så stor finanssektor blir den här risken desto större för oss. Om skuggbanksektorn i är av vår bnp handlar det om . Sedan finns det självklart en massa oklarheter, enligt den definition som EU gör av skuggbanksektorn, om hur stor andelen är i . Det är ingen som riktigt vet, och bara det gör mig orolig. Dessutom kan våra banker ha en hel del skuggbanksaktiviteter i andra länder. Jag menar därför att utskottets utlåtande visar att man inte tar frågan på tillräckligt stort allvar, även om man efter initiativ har skärpt skrivningarna. Det jag tycker är bra, för från början hade man en väldigt positiv inställning till skuggbanksektorn i sina skrivningar. Därför yrkar jag bifall till vår motivreservation. De regleringar som man nu vill göra på EU-nivå för skuggbanksektorn ska utgöra ett golv, så att och andra länder ska kunna gå längre i sina krav på regleringar. Jag vill absolut inte att kraven ska vara ett tak, eftersom de brukar bli väldigt urvattnade innan EU är klar med sina förhandlingar och kompromisser. Därför tycker jag att det är viktigt att de utgör ett golv. Jag tycker att med en så stor finansiell sektor måste kunna reglera även skuggbanksektorn hårdare än vad man vill på EU-nivå. 39 (M): Jag får säga att verkligen är i högform . Det är trevligt när hon varvar upp och sätter så stort fokus på så här viktiga frågor. Och jag har inte på något sätt avsikten att gå i polemik eller för den skull ta ställning för någon form av skuggbanksektorsverksamhet. Men jag tänker kort redogöra för vad ärendet handlar om, hur vi har resonerat och hur kommissionen har resonerat. Vi hanterar alltså här ett utlåtande gällande en grönbok om skuggbanksektorn. Syftet med grönboken är att i samråd diskutera och få en överblick över den utveckling som sker i den så kallade skuggbanksektorn. Kommissionen anser att det är viktigt att i detalj undersöka de problem som sektorn kan ge upphov till och uppmanar alla berörda parter att delta i samrådet. En rad frågeställningar tas upp och kommissionen resonerar om de risker och problem som kan orsakas av skuggbanksektorn. Det ska dock sägas att i grönboken konstateras att skuggbanksektorn också fyller en viktig funktion på den finansiella marknaden och fungerar som ytterligare ett alternativ till finansiering och bankinlåning. Men även om så är fallet finns det en uppenbar risk att sektorn kan utgöra ett potentiellt hot för långsiktig stabilitet. Rådet för finansiell stabilitet arbetar med rekommendationer för tillsyn och reglering av den här sektorn för att motverka att eventuella fallissemang för med sig systemrisker, både direkt och indirekt. kan förstärkta regleringar på de finansiella marknaderna medföra att skuggbanksektorn i stället ytterligare växer, enligt detta arbete. tar upp en rad frågor och lämnar förslag på tänkbara definitioner och svar på dessa. De övergripande frågeställningarna handlar om att definiera skuggbanksektorn, vilka risker och fördelar som sektorn kan tänkas föra med sig, vilka utmaningar den för med sig och vilka lagstiftningar som är tillämpliga på skuggbanksystemet i EU. Utskottet anser likt regeringen att kommissionens initiativ till grönbok är välkommet och att det är positivt med en ansats att kartlägga hur sektorn ser ut och fungerar och hur riskerna och möjligheterna ser ut. Det är viktigt att överväga vilka regleringar som krävs och hur de ska utformas. Utskottet har inga invändningar mot den definition som kommissionen gör. Det är rimligt att anta att sektorn förändras både vad gäller vilka parter som avses och vad gäller sektorns storlek. Utskottet inser att nya regleringar på de finansiella marknaderna kan få effekter på skuggbanksektorns storlek. Det är därför viktigt att utvecklingen följs nogsamt. Vidare inser utskottet att skuggbanksektorn kan rymma viktiga funktioner och alternativ till finansiering och inlåning. Som ett exempel nämner utskottet framväxten av marknaden för företagsobligationer. Detta kan få effekten att riskerna sprids på fler aktörer, men konstaterar utskottet att sektorn medför risker både indirekt och direkt. Det kan leda till påtagliga systemrisker med dolda hävstänger utan att detta omfattas av reglering och tillsyn. Det är naturligtvis viktigt att titta på detta och verkligen analysera hur det ser ut. Det kan mycket riktigt, som sade, också förekomma att reguljära institut kringgår regleringen genom att lyfta ut vissa verksamheter och att det då är en del av skuggbanksektorn. Det är också viktigt att betona att verksamheten är gränsöverskridande och bedrivs globalt. Därför är det viktigt att den globala aspekten också betonas i reglering och tillsyn. Utskottet anser också att det är viktigt att konsumentperspektivet särskilt beaktas och betonar riskerna för den enskilde. konstaterar utskottet att sektorns storlek nationellt av allt att döma beräknas vara relativt liten trots allt. Icke desto mindre berörs i allra högsta grad av skuggbanksproblematiken, inte minst genom de gränsöverskridande verksamheter som finns både när det gäller svenska bankers verksamheter i andra länder och svenska företags behov av fungerande marknader i andra länder. Utskottet stöder kommissionens fortsatta arbete med att kartlägga skuggbanksektorn. Utskottet föreslår att lägger utlåtandet till handlingarna. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under 19 §.) 11 § Nya regler om prospekt Föredrogs finansutskottets betänkande 2011/12:FiU49 Nya regler om prospekt (prop. 2011/12:129). Förste vice talmannen konstaterade att ingen talare var anmäld. (Beslut fattades under 19 §.) 12 § Ändringar i lagen om verksamhet inom djurens hälso- och sjukvård Föredrogs miljö- och jordbruksutskottets betänkande 2011/12:MJU22 Ändringar i lagen om verksamhet inom djurens hälso- och sjukvård (prop. 2011/12:87). Förste vice talmannen konstaterade att ingen talare var anmäld. (Beslut fattades under 19 §.) 13 § Försäljning av drivmedel till fordonsindustrin Föredrogs miljö- och jordbruksutskottets betänkande 2011/12:MJU23 Försäljning av drivmedel till fordonsindustrin (prop. 2011/12:127). Förste vice talmannen konstaterade att ingen talare var anmäld. (Beslut fattades under 19 §.) 14 § Ansvarsförsäkring vid sjötransporter Föredrogs civilutskottets betänkande 2011/12:CU24 Ansvarsförsäkring vid sjötransporter (prop. 2011/12:111). Förste vice talmannen konstaterade att ingen talare var anmäld. (Beslut fattades under 19 §.) Föredrogs civilutskottets betänkande 2011/12:CU26 Energideklarationer (prop. 2011/12:120). 40 (MP): debatteras civilutskottets betänkande CU26 om energideklarationer. Det är ett viktigt tillfälle att diskutera energieffektivisering och hur energideklarationerna kan vara ett viktigt verktyg. ser mycket positivt på att tillsammans med och Swedac har fått ett uppdrag att se hur energideklarationerna kan utvecklas och stärkas. Deras arbete har lett fram till den proposition med följdmotion från som vi nu debatterar. föreslår att propositionen bifalles och ser positivt på de förslag som här ligger. Jag vill särskilt nämna förslagen om att energideklarationen ska visas upp för en spekulant innan en byggnad säljs och kravet på att besiktning ska ske på plats när en byggnad energideklareras. För att göra energideklarationen till ett viktigt verktyg för energieffektivisering saknas dock de viktigaste förändringarna i regeringens proposition. Branschens höga förhoppningar på regeringens arbete med denna fråga grusades när det blev klart att energideklarationen inte kommer att innehålla krav på åtgärder för kraftigt minskad energianvändning. Användning av energi i alla dess former är förknippad med miljöpåverkan. Beroende på vilken energikälla som används och hur framställningen sker kan konsekvenserna vara stora eller små, men påverkan finns alltid på miljön. Den mest miljövänliga energin är alltid den som inte används. Det är också det billigaste och snabbaste sättet för oss att nå våra klimatmål. Att sluta slösa med energi är också viktigt för att hjälpa både företag och hushåll att minska höga energikostnader när elpris och andra energipriser höjs. För är därför en smartare energianvändning prioriterad, och vårt mål är att användningen av energi minskar även när ekonomin växer. Den statliga pekar på att den årliga energianvändningen i kan minska med på bara och att hela denna minskning kan göras med lönsamhet både för den enskilde och för samhället i stort. En stor del av potentialen i energieffektivisering finns just i bostadssektorn. Energideklarationernas syfte är att vara ett verktyg för att minska en energiåtgång, driftskostnader och utsläpp av växthusgaser. har energideklarationen främst varit en kostsam pappersprodukt. Omarbetningen av EU-direktivet utgör ett utmärkt tillfälle att utforma energideklarationerna till det viktiga verktyg som de bör vara i arbetet med energieffektivisering. Det finns en stor potential för att göra energideklarationerna till ett aktivt instrument som ger ordentliga resultat i form av minskad energianvändning. visar i rapporten få råd för pengarna att de flesta deklarationer inte ger några tillförlitliga råd. En tredjedel görs utan besiktningar, och ger åtgärdsförslag utan att man gjort besiktning av fastigheten i fråga. För att en nödvändig energieffektivisering ska uppnås föreslår att åtgärdsförslagen ska baseras på varje verkliga förutsättningar och att man inför ett mål för åtgärdsförslagen om hur det är möjligt att halvera byggnadens energianvändning. Åtgärdsförslagen ska prioritera långsiktighet och effektivitet och ge ett bättre underlag till köparen.