prot · GZ09136 · 2012-06-28 00:00:00 — Vi vet att den typen av skattehöjningar skulle slå hårt mot sysselsättningen. Det skulle nämligen göra att skattekilen vidgas. Därigenom skulle det bli mindre lönsamt att arbeta och mer kostsamt att anställa. Det är naturligtvis en politik som jag vill varna väljarna för. Det skulle göra att vi återupprepar det vi upplevde under den förra socialdemokratiska regeringen, att arbetslösheten stiger, att sysselsättningen står och stampar och att vi drar runt ett omfattande utanförskap. Då är det bättre med den politik det borde vi kunna vara överens om som den här regeringen har fört, där vi har kunnat vårda vägen mot full sysselsättning, trots en allvarlig ekonomisk kris i omvärlden. 46 (S): Jag kan lugna finansministern och säga att det inte blir några höjningar av socialavgifter i grova drag. Det finns det som vi redan har aviserat när det gäller ungdomar. Men i övrigt har vi inga höjningar. Jag ställde en fråga till finansministern som han inte svarade på. Det handlar om de 80 miljarder som han själv har skapat utrymme för genom att sänka nivån i sjukförsäkringen och genom 19 andra beslut här i kammaren. Det har ju lett till att det har skapats ett utrymme på 80 miljarder som han har använt till någonting annat. Och här får vi inte, fru talman, svar från finansministern om vad han har använt pengarna till. Det är det som är intressant, för 80 miljarder är inte lite pengar. Det kan man inte glömma. Man kan inte räkna fel på 80 miljarder, utan man måste vara medveten om vad man har använt pengarna till. Man pratar om Socialdemokraterna som att vi skapar någon politik där sjuktalen ökar. Jag vill påminna finansministern om att det var en socialdemokratisk regering . Det var en socialdemokratisk regering som fattade beslut om att halvera sjukskrivningstalen. Och 2003 började sjukskrivningarna successivt att minska. Det fortsatte ända fram tills finansministern tog över. Skillnaden är att då behövde man inte göra som . 65 000 personer har man kastat ut ur försäkringen, ut på gatan, för att man skulle skapa utrymme på 80 miljarder för att göra någonting som finansministern tydligen inte vågar säga här i talarstolen. Det är det som är intressant. Vi har haft en politik som ledde till att sjukskrivningstalen minskade. Det är inte så som finansministern säger här, att det bara ökade. Alla aktörer säger att en arbetslöshetsförsäkring värd namnet är vad som faktiskt hjälper för full sysselsättning. Den hjälper till i omställningen från det ena jobbet till det andra. Det är inte så som finansministern säger här, att vi skapar högre arbetslöshet med vår politik. Det är fullständigt felaktigt. Finansministern värnar och försvarar det utrymme som man har skapat. Då måste han, fru talman, ge svar här i talarstolen på vart de pengarna har tagit vägen. Det har vi fortfarande inte fått svar på. Till vad har finansministern använt 80 miljarder av löntagarnas utrymme? Det är ju löntagarna som betalar in sociala avgifter för att skapa sig trygghet. 80 miljarder av dessa pengar har försvunnit. Men vi vet inte vart pengarna har tagit vägen, fru talman. Hoppas att finansministern ger oss ett svar . 47 (S): Jag hade inte tänkt ge mig in i den här interpellationsdebatten, för jag har en egen interpellationsdebatt senare med finansministern. Men när finansministern säger här i kammaren att man inte kan höja skatterna och sedan tro att lönerna ska kunna höjas undrar jag lite var han har fått de kunskaperna ifrån. Min bild är att skattesänkningar minskar löneutrymmet, därför att om man höjer lönerna som skatterna sänks så driver man på inflationen. Det trodde jag tillhörde de basala ekonomiska kunskaperna. Jag tycker inte att finansministern i sitt svar riktigt svarar på det försöker peka på, nämligen att de försäkringar som man avsätter pengar till via sociala avgifter ju ska gå till de här sociala försäkringarna. Om de sedan går med ett överskott och statsministern och finansministern väljer att använda pengarna till skattesänkningar ska man väl tala om det. Det är därför man inte vill förändra arbetsgivaravgiften: Man vill ha dessa pengar till att sänka skatterna med. Jag kommer ihåg att som var socialförsäkringsminister var mycket tydlig med att orsaken till att man försämrade sjukförsäkringen var att man skulle ha ekonomiska utrymmen för att kunna sänka skatter. säger finansministern att anledningen till att man har försämrat sjukförsäkringen och a-kassan är att man ska öka arbetskraftsutbudet, så man har tydligen haft två idéer om det. Då vore det bra om finansministern talade om hur han har kommit fram till de slutsatserna. 48 Finansminister (M): försöker Omanovic lugna mig genom att säga att det inte blir större höjningar än från Socialdemokraternas sida 15 miljarder på ungdomar och 5 miljarder på restaurangmomsen. 20 miljarder är relativt mycket pengar. På kort sikt kanske det slår ut någonstans mellan 20 000 och 25 000 jobb där huvuddelen av den effekten kommer att ligga på unga människor. Det är klart att över 20 000 arbetslösa ungdomar inte gör mig lugn. Men det är tydligt att Socialdemokraternas besked är att unga människor inte ska arbeta, utan leva på olika typer av sociala ersättningar. Låt mig förklara vad som händer när skatterna stiger, för det är uppenbarligen det som är grunden till den här diskussionen. man skatterna, till exempel sociala avgifter eller restaurangmoms, måste ju restauratören höja sitt pris för att kunna betala den skatten. Då stiger priset, och då kan man som konsument inte konsumera lika mycket. Då kommer sysselsättningen naturligtvis att falla. Det blir färre som går i affärerna när de ska betala de socialdemokratiska skatterna. Det andra som händer är naturligtvis att priset stiger, och eftersom då ekonomin fortsatt måste upprätthålla prisstabilitet måste höja räntan för att säkra att den prisstegringen inte leder till en inflationsprocess. Då blir fler arbetslösa. När man då har höjt skatten är det självklart att det leder till ett minskat utrymme för lönehöjningar. En del kommer att bäras av producenten som för det vidare till konsumenterna. En del kommer att bäras av löntagarna. Det finns mindre utrymme för lönehöjningar, och vi kan bara dra oss till minnes att , när de sociala avgifterna och skatterna i höjdes, steg reallönerna . Vi hade alltså en mycket i utan någon som helst reallöneökning. Därefter, efter 1995, har vi haft i reallöneökningar. Under skattehöjningsåren stod reallönerna stilla. relativa välfärd minskade, och vi tappade motsvarande i konsumtionsutrymme på grund av de samlade effekterna av de skattehöjningarna. är Socialdemokraternas grundretorik till väljarna att de reformer vi har gjort för att fler ska komma i arbete är orättvisa. Deras mål är i stället att sjukförsäkringen ska återställas så att fler människor följaktligen kan vara sjukskrivna. Man vill göra det lättare att bli förtidspensionär så att fler människor ska kunna bli förtidspensionärer. Man vill att fler ska få ta del av a-kassan med hög inkomstersättning så att det ska bli fler arbetslösa som har inkomstersättning. Det här är grunderna för den socialdemokratiska politiken. Syftet med den socialdemokratiska politiken är ju att fler människor ska ha tillgång till sociala ersättningar. När man höjer sociala ersättningar säger all forskning att det leder till att fler människor utnyttjar dessa ersättningar. När det blir mer lönsamt och mindre kostsamt att vara sjukskriven eller arbetslös blir det längre arbetslöshetstider och längre sjukskrivningstider. Det är en självklar logik som inte ens Socialdemokraterna kan ifrågasätta. Då får vi också en negativ effekt på ekonomin. När färre jobbar blir det färre på arbetsmarknaden, och då stiger också lönekostnaden på ett sätt som måste leda till att man får högre inflationstryck i ekonomin, och då måste vi återigen få högre räntor. Den samlade effekten av Socialdemokraternas politik för att bygga ut bidragssystemen och höja skatterna blir att sysselsättningen måste minska, och i ett land som redan har bland de högsta skatterna i världen är det relativt troligt att de effekterna blir större än vad de skulle ha varit i andra länder med lägre skatter. Det grundläggande för Socialdemokraternas politik är att ta pengar från löntagarna genom höjda skatter och driva åtgärder som leder till att sysselsättningen blir lägre och att därigenom också löneutrymmet blir mindre. 49 (S): Jag sade i mitt inlägg att vi kommer att höja de sociala avgifterna för ungdomar. Då plussar finansministern direkt på med 5 miljarder moms, men det har vi inte diskuterat här. Plötsligt blev det 20 miljarder. 15 miljarder blir plötsligt 20 miljarder här. Men vi diskuterar inte moms här, finansministern, utan vi diskuterar sociala avgifter, och det är 15 miljarder, inte 20 miljarder som finansministern sade. Det är den ena delen. Sedan har vi det andra, med förtidspensioneringar. Det är en moderat politik som egentligen är konsekvent från alla moderater i regeringen. Statsminister var på , och där berättade han ungefär samma sak som finansministern talar om, det vill säga att det tidigare gick per automatik att bli förtidspensionerad. Där satt statstjänstemän som bara tittade på varandra och tänkte: Har statsministern inte mer kunskap om det här än så? Jag skrev faktiskt en artikel om det här. Det var inte så att det hände per automatik. Varje enskilt fall utreddes. Men tidigare hänvisades man inte till en fiktiv arbetsmarknad som . Detta görs ju, fru talman, för att skapa utrymme för att få de här 80 miljarderna som vi fortfarande inte har fått svar om. Vad har finansministern använt pengarna till? 50 (S): Jag hör att det suckas i kammaren, men jag tror att man får stå ut med att lyssna på oss i alla fall. När det gäller de 15 miljarderna har det enligt massor av experter inte skapats några nya jobb. Då måste man fråga, , hur ska de jobb som inte skapades kunna försvinna? Ni pratar om ungdomsskatt. Säg i stället att det är ett bidrag till arbetsgivarna, för det är arbetsgivarna som slipper betala arbetsgivaravgifter för de unga de redan har anställda. kan man säga får betydande skattebidrag av finansministern. Det beror naturligtvis på hur man formulerar sig, men då måste man också tala om varför man tycker att det är så viktigt att ge skattebidrag till vissa stora företag som har som affärsmodell att ha bara ungdomar anställda. Ingen ska inbilla mig att kommer att göra sig av med sina anställda bara för att arbetsgivaravgiften höjs till samma kostnad som för dem . När man minskar löneutrymmet genom att sänka skatterna påverkar det löntagarna i form av att de inte får så hög pension som de skulle ha fått om de hade fått höjd lön. De får inte samma höga föräldrapenning som de skulle ha fått om de hade fått högre lön. Och de får inte samma sjuklön som de skulle ha fått om de hade fått högre lön. Sänkta skatter genererar ju inte högre pension, högre föräldrapenning och så vidare. Finansministern har pekat på att anledningen till att man gör försämringar är att öka arbetskraftsutbudet. Om människor blir fattiga kommer de att förstå att de inte ska vara sjuka och arbetslösa. Det är en väldigt cynisk politik, som inte jag gillar. Det är väl därför jag inte är moderat utan socialdemokrat. 51 Finansminister (M): Jag ska tydliggöra för Omanovic varför jag nämnde restaurangmomsen. Jag hade en debatt alldeles med som rörde just att Socialdemokraterna är emot sänkningen och vill höja den. Det framgår också av den socialdemokratiska budgetmotionen att det är det förslag man har lagt fram för riksdag. När man lägger ihop 15 med 5 blir det 20. Lägger man till de övriga skattehöjningar som Socialdemokraterna förordar blir summan större. Den landar på . Ska vi sedan lägga till att man också vill samarbeta med och , som förordar andra skattehöjningar, landar förmodligen summan på mellan 30 och 40 miljarder. Det är klart att en huvudfråga inför den kommande valrörelsen är hur löntagarna ska orka bära de skattehöjningar som Socialdemokraterna vill lägga på allt och alla. Det är en kärnfråga i valrörelsen som Socialdemokraterna aldrig vill tala om. Man är och förblir ett skattehöjarparti som tycker att höjda skatter är kärnan i verksamheten, naturligtvis vid sidan om att man också ska se till att det blir fler som är sjukskrivna, som har a-kassa och som är förtidspensionärer. Det här är kärnan i den socialdemokratiska politiken. Man höjer skatterna för att betala utbyggda bidragssystem. Vi vet ju vad det leder till. fundering är att om man höjer socialavgifterna med 15 miljarder ska det inte leda till någon lägre sysselsättning. Så kan det bli, , därför att då har hela effekten landat i sänkta löner för ungdomar. Då har hela 15 miljarder tagits ut genom att ungdomar får lägre löner. De anställda i och Hotell- och restaurangfacket har fått betala för den socialdemokratiska bidragspolitiken genom sänkta löner. Det kan antingen komma i sänkta löner eller i termer av sänkt sysselsättning. Finns det någon annan, tredje logik som inte jag känner till? Detta är ett väl genomforskat område. Det är märkligt att vi ens ska behöva ägna tid åt att debattera det. man socialavgifterna leder det antingen till lägre sysselsättning eller till lägre löneökningstakt. Det är väl bra om åker runt till , Hotell- och restaurangfacket och redovisar att det är det som är målet för Socialdemokraterna. Överläggningen var härmed avslutad. 12 § Svar på interpellation 2011/12:414 om finanspolitiska insatser för ökad jämlikhet 52 Finansminister (M): har frågat mig om jag avser att vidta några åtgärder via skattesystemet för att minska de ekonomiska klyftorna i . är ett av de länder i EU som har lägst andel ekonomiskt utsatta. Om jämförelsen begränsas till länder med liknande levnadsstandard och relativ låg inkomstgräns är det land där lägst andel av befolkningen lever eller riskerar att leva i ekonomisk utsatthet och social utestängning. Den långsiktigt bästa fördelningspolitiken är att få fler kvinnor och män i arbete. Att så många som möjligt arbetar är också en förutsättning för en generös och gemensamt finansierad välfärd. Jobbskatteavdraget är den viktigaste reformen i regeringens arbete för att få fler att arbeta. Regeringen har även gjort flera satsningar på grupper med relativt svag förankring på arbetsmarknaden och mer kommer att göras inom utbildnings- och arbetsmarknadsområdet. har skuld- och finanskris i vår omvärld slagit mot svensk ekonomi. Tack vare regeringens politik har krisens effekter dämpats. Målet för regeringens politik är full sysselsättning. Därför fortsätter arbetet med att finna sätt att förbättra arbetsmarknadens funktionssätt och stärka svaga gruppers ställning på arbetsmarknaden. På skatteområdet har regeringen ambitionen att förstärka jobbskatteavdraget ytterligare, och avser även att återkomma med förslag om ytterligare sänkt skatt för dem som har fyllt . Det kan ske när det ekonomiska läget tillåter det och under förutsättning att viktiga reformer inom prioriterade välfärdsområden först kan säkras. 53 (S): Tack finansminister för svaret! Man kan väl säga att finansministerns svar på allting är sänkt skatt. Är det högkonjunktur ska man sänka skatten. Är det lågkonjunktur ska man sänka skatten. Är folk sjuka ska man sänka skatten. Är folk arbetslösa ska man sänka skatten. Regnar det ute ska man också sänka skatten. Det finns ju andra politiska medel också. Jag tror inte att höjd skatt är ett ändamål i sig. Höja skatten ska man göra om det behövs, om man till exempel vill säkerställa att det finns tillräckligt mycket personal inom äldreomsorgen. Det vi nu pratar om är finanspolitiska insatser för ökad jämlikhet. Det är så att jämlikheten i har minskat. I flera rapporter, från såväl som , framgår att andelen barn som växer upp i fattigdom har ökat . väljer den här regeringen tyvärr att förkasta de här rapporterna därför att de inte stämmer överens med regeringens bild, där man vill att alla ska bo på solsidan. När det inte ser ut så väljer man att förtränga det. I spåren av ökad arbetslöshet och fattigdom kan man se de ekonomiska klyftorna öka. Skillnaden mellan rika och fattiga har ökat dramatiskt. Allt fler personer är beroende av ekonomiskt bistånd och frivilligorganisationers stöd. Vi har kunnat se bilder i tidningarna på soppköerna som växer sig allt längre. är det land inom där ojämlikheten har ökat mest . För att vända den trenden krävs det, menar jag, en aktiv finanspolitik för fler jobb och ökad jämlikhet. I svaret från finansministern tycker finansministern ungefär som statsministern, att de fattiga i ska jämföra sig med fattiga i andra länder, därför att då inser de att de inte är så fattiga. är det faktiskt lite svårt om man till exempel är bosatt i , eller att välja att jämföra sig med någon i eller till exempel i , därför att man förhåller sig till dem man bor och lever bredvid. Jag menar att man kan använda skattesystemet för att minska de ekonomiska klyftorna i . Det har Socialdemokraterna gjort och vi har ambitionen att fortsätta göra det, därför att ökad ojämlikhet leder till kortare livslängd och sämre hälsa för dem som är fattiga. I en tidigare interpellationsdebatt har hänvisat till att de försämringar som har gjorts för arbetslösa och sjuka ska öka arbetskraftsutbudet. Hur det leder till fler jobb framgår inte, mer än att min bild är att finansministern tror att människor är sjuka och arbetslösa av ren slöhet. De får lite för mycket pengar, och därför väljer de att stanna hemma. Om man ser till att 65 000 blir utförsäkrade från sjukförsäkringen kommer de att gå till ett jobb, oavsett om det finns jobb eller inte. Enligt sätt att se på arbetslösheten råder massarbetslöshet med . Då är det viktigt att säkerställa att de som inte har jobb kommer i arbete via utbildning och aktiv arbetsmarknadspolitik. de är på väg till nytt jobb ska de få rimlig ersättning. Varför är det bara sänkta skatter som regeringen prioriterar? Vad menar regeringen med att man har förbättrat arbetsmarknadens funktionssätt? 54 Finansminister (M): Mitt, och Allians för mål är naturligtvis att ha ett så rättvist samhälle som det går. Det ska vara ett samhälle som präglas av en någorlunda jämn inkomstfördelning, stor sammanhållning och trygghet för alla medborgare oavsett hur deras chanser i livet har sett ut. Hur bygger vi rättvisa för människor i samhället? Det är den grundläggande frågan. Enligt min uppfattning är den viktigaste omfördelningen att erbjuda alla en bra utbildning, att utbildningspolitiken ställer krav, lärare är auktoriteter, eleverna utvärderas i nationella prov, föräldrarna har inflytande och eleverna kan välja mellan olika skolor. Lika viktigt som utbildning är att det finns en väl fungerande arbetsmarknad. Vi ska vara bekymrade över varje fattigdomsfälla, arbetslöshetsfälla, inaktivitetsfälla och offentligt system som bidrar till en högre arbetslöshet och lägre sysselsättning. Vi ska försöka utforma våra trygghetssystem så att de ger drivkrafter, trygghet och inte undergräver vägarna tillbaka till arbete. Sedan är det naturligtvis också viktigt med ordning och reda på arbetsmarknaden så att det blir bra arbetsförhållanden, starka fackföreningar och arbetsgivare som i god ordning kan lösa frågor om arbetsförhållanden med kollektivavtal. Det är viktigt att vi erbjuder bra välfärd till alla oavsett kostnad. Det är grunderna för ett samhälle med rättvisa och bra levnadsvillkor för alla medborgare. har klarat detta bättre än praktiskt taget alla andra länder . utgår från , och hon nämner att skillnaderna i har ökat mer än i andra länder. Ja, det är sant för den period som utvärderas. Låt oss titta på den. Det är sant för den period när Socialdemokraterna styrde. Då ökade skillnaderna mer än i praktiskt taget alla andra länder. Gini-koefficienten steg snabbare enligt om jag har förstått rätt. Om vi tittar på perioden 20062010 har häpnadsväckande nog Gini-koefficienten ökat mindre än i nästan alla andra . Vi har haft mindre problem med ökade orättvisor . Jag förstår att är glad över detta, att hon känner entusiasm för att vi har brutit den uppåtgående spiralen mot stigande klyftor som fanns , där kanske mer än andra länder drev fram skillnader som ökade klyftorna i vårt samhälle. Kan man möjligtvis tänka sig att dra några slutsatser av detta? Kan det ha att göra med att vi nu har en utbildningsminister som prioriterar kunskap i skolan? Kan det ha att göra med att vi nu har en arbetsmarknad där privat sysselsättning stiger snabbare än i de flesta andra länder? Kan det ha att göra med att vi har en arbetsmarknad som präglas av ordning och reda där lönerna stiger med den takt som produktiviteten tillåter? Kan det ha att göra med att vi orkar investera i välfärd? Kan det bero på att vi har slutat föra en politik för stigande utanförskap som underminerar sysselsättning och slår ut jobb? Kan det vara det som är grunden i att vi först har haft en period där klyftorna ökat kraftigt med en socialdemokratisk regering, ökat snabbare än i praktiskt taget alla andra länder med en socialdemokratisk regering, för att sedan brytas av och ligga still medan de stiger i andra länder med en alliansregering? Kan det bero på att vi med en grundläggande och fundamental skiljelinje har olika syn på hur man bygger rättvisa? Socialdemokraterna bygger rättvisa genom att låsa fast människor i inaktivitet, i fattigdomsfällor och i arbetslöshetsfällor utanför arbetsmarknaden, medan vi satsar på utbildning och full sysselsättning. Är det inte där den grundläggande skiljelinjen går mellan vår politik och den står för? Det är därför vår politik inte ökar skillnaderna medan politik mer effektivt än i praktiskt taget något annat land ökar skillnaderna. 55 (S): ser ett annat än vad jag ser. Det är lite märkligt. Om man läser de olika rapporterna kan man konstatera att ökad ojämlikhet i hälsa och livslängd ökar i . Om man tittar på hur skattepolitik har sett ut framgår att de som tjänar minst är de som har fått minst men de som utgör den rikaste fjärdedelen i har fått mest. De rika männen i blir rikare och de fattigare blir fattigare. Och är nöjd. säger att skillnaden ökade när Socialdemokraterna styrde. Jag kan konstatera att skillnaden fortsätter att öka, och jag förstår inte att är nöjd. Jag kan inte begripa det. I en rapport som vi har hanterat i från Europeiska unionen och skydd pekar man på att antalet mottagare av a-kassa har minskat i en majoritet av länderna, men i ett antal medlemsstater har man registrerat en ökning av antalet mottagare av socialt bistånd. I den gruppen länder ingår . säger att han är nöjd med att det är färre som går på a-kassa och att det är bättre att de får socialbidrag. Det är helt obegripligt hur man kan gilla en sådan politik. Jag tror på att det går att genomföra en arbetsmarknads- och utbildningspolitik utan att göra människor fattigare. Men vad pysslar med, och som han har själv har erkänt i , är att det är bättre att människor har jobb till en låg lön och är fattiga, kanske att ensamstående mammor ska ha två eller tre jobb, än att vara arbetslös och få en rimlig ersättning. Jag tror att vill utöka arbetskraftsutbudet kraftigt som lönerna inte stiger. Då har alla ett jobb, men vem kan efterfråga någonting? Vilka pengar kommer in till välfärden, förutom för dem som kan teckna privata försäkringar, teckna plus-menyer? Det är det samhället vill ha. Jag förstår inte varför inte talar om det. kan säga som sin partikamrat, tillika statsminister, att man får stöd och hjälp av sina föräldrar och sin partner på annat sätt. Sist och slutligen finns andra trygghetssystem som fångar upp människor när allt har rasat. Det är nöjd med. Han är nöjd med massarbetslöshet på . Det enda han vill göra är att sänka skatten så att de som redan tjänar mycket ska få lite mer i plånboken att konsumera privat i stället för att hjälpas åt att konsumera tillsammans.