prot · GZ0957 · 2012-01-18 00:00:00 — Jag trodde ett tag att det var regeringens linje också, men tydligen har inte talat med . Frågan är vad nästa steg i är. Vi har här redovisat hur vi ska se till att rädda jobb i skolan, vården och omsorgen, hur krisen inte ska bäras i klassrummen och på äldreboendena, hur vi ska se till att kommunerna har tillräckligt med medel för att inte än en gång behöva avskeda dem som gör det viktiga jobbet med att se till att alla barn får en ärlig chans och alla äldre en god omsorg. Det har inte svarat på. 57 (V) replik: Jag lyssnade med stort intresse på ditt anförande, . Det finns mycket som förenar oss och er. Inte minst gäller det den helt vitala betydelsen av klimatfrågan. Vänder vi inte detta och minskar utsläppen radikalt riskerar vi att i grunden förändra möjligheterna för mänskligt liv och för vår framtid på den här planeten. borde vara ett land som går före och visar vägen, och då krävs det en helt annan ambitionsnivå än vad den här regeringen har. Då krävs det sådant som att vi bygger ut järnvägen kraftfullt, renoverar vårt bostadsbestånd, går över till förnybar energi helt och hållet. Här finns starka beröringspunkter mellan våra två partier. Man kan säkert hitta skillnader också, men färdriktningen är likartad. Det finns naturligtvis också skillnader mellan och . En skillnad som jag skulle vilja diskutera med dig och som också berörde gäller synen på vinster i välfärden, där jag tycker att ni har en oklarhet. Det vi pratar om nu är inte byskolor, föräldrakooperativ och brukarinflytande, utan det vi pratar om nu är hur riskkapitalbolagen systematiskt köper upp centrala delar av svensk välfärd, pressar ut maximal vinst och sedan säljer till vinster framöver. Vi vet vem som betalar priset. Vi vet att bemanningen är lägre. Vi vet att de tjänster som man tillsätter är mer osäkra. Vi vet att pengarna försvinner ut ur landet. Vi vet hur de skatteplanerar och fifflar för att inte göra rätt för sig. De som betalar priset är de anställda, som får jobba hårdare, och de äldre, som får en sämre vård. Det var inte det som var tanken. Det var inte så det skulle vara, tror jag. I alla fall tror jag att ni menade något annat när ni satte i gång privatiseringarna. Är ni nu beredda att tillsammans med oss säga nej tack till riskkapitalbolagen i välfärden? Är ni beredda att säga att varje skattekrona som vi betalar ska gå till vad den är avsedd för, till barnens utbildning, till bra omsorg om de äldre och till bra hemtjänst, till exempel? Varför ska skattebetalarna göda riskkapitalbolag och skattesmitare? 58 (MP) replik: Jag har fått höra både moderater och vänsterpartister berätta att de ska bli det nya . Då känns det skönt att vara med i originalet. är det upp till bevis. Jag är glad om det finns fler som vill ta klimatdebatten och klimatutmaningen på allvar. Den här skulle behöva minst åtta miljöpartier, partier som såg till att göra prioriteringar så att vi kan komma in i en ny tid. Precis som säger håller ju på att tappa den ledartröja som vi en gång tog på oss. Vi håller på att öka de svenska utsläppen. Vi håller på att minska takten i utbyggnaden av förnybart. Vi håller på att se hur andra länder springer om oss i det race som är livsviktigt. sade att han nu inte pratade om föräldrakooperativ och små alternativ till skolor och sjukvård. Det var roligt att du inte pratade om dem. Men hade fått bestämma hade inga lärare fått välja att driva en skola utifrån sin idé, inga undersköterskor hade fått starta ett eget äldreboende där man jobbade på ett nytt sätt, och inga nya idéer och alternativ hade kunnat växa fram i skolan och äldreomsorgen på det sätt som jag tror är livsviktigt för att alla ska kunna få den äldreomsorg och den skola som verkligen utgår från ens behov. Det betyder inte, fru talman, att jag på något sätt vill att pengar som vi lägger på en välfärd där alla ska få en ärlig chans i skolan och där alla äldre ska få en god omsorg ska planeras i väg till skatteparadis. De som är med och utför skola eller sjukvård ska spela enligt de regler som vi har satt upp i . Det är oanständigt att vi har ägare som inte är långsiktiga, att riskkapitalbolag som är ute efter kortsiktiga vinster har haft möjlighet att genom aggressiva upplägg planera bort pengar som är tänkta att gå till en bra skola och en bra äldreomsorg. försöker vi göra något åt det. Vi försöker se till att det blir bra kvalitet i all äldreomsorg oavsett vad det är för skylt utanför och all skola oavsett vad det är för skylt utanför. 59 (V) replik: Jag tycker att lite grann försöker sitta på två stolar . Menar du allvar med det du sade sist ska du sluta upp bakom vårt krav på att alla pengar oavkortat ska gå till verksamheten och att riskkapitalbolagen ska bort ur välfärden. Du är välkommen, ! När det gäller miljön och klimatet har vi mycket samsyn i de frågorna. Men jag tycker att ni har blivit mer defensiva. Jag tycker att ni har blivit mer defensiva när det gäller att tala om tillväxten, att en tillväxt som bygger på ökad materiell konsumtion inte är långsiktigt hållbar på det sätt som vi har det . Jag tycker att ni har blivit defensiva när det gäller arbetstiden. Att korta arbetstiden är att också hitta en modell som är långsiktigt hållbar inte bara ekonomiskt utan också ekologiskt. Jag tycker att ni är defensiva när ni inte kopplar klimatfrågan till en jämnare inkomstfördelning, för det handlar om att fördela knappa resurser och ett litet miljöutrymme. Vi vet också att höginkomsttagarna är betydligt farligare för klimatet än låginkomsttagarna och till exempel att männen tar större utrymme än kvinnorna. Jag skulle gärna se ett lite radikalare miljöparti i klimatfrågan. 60 (MP) replik: Det var inte särskilt många veckor sedan som hade en kongress där man berättade att miljöpolitiken äntligen ska plockas upp ur malpåse. beskyller man för att vara på defensiven. Det tror jag är en rivstart som inte ens klarar av. är det upp till bevis för er. Vi vill se den nya miljöpolitik som ni säger att ni ska driva. Vi vill se att ni kommer på samma sida när det handlar om att göra de gemensamma investeringar för ett hållbart och modernt land som vi lägger fram men också när det handlar om att bejaka det näringsliv som faktiskt ser möjligheterna i att göra en omställning. Tar man bussen från min by in till åker man förbi ett antal industrier. De flesta står tomma, som chanser man hade när man växte upp där förr och som inte längre finns. När man har politiska möten där handlar det väldigt mycket om vad man skulle tillverka där i stället. Vilka chanser finns det i biogasen? Vilka möjligheter finns det att tillverka de egna fordonsbränslena i i stället för att köpa olja från skurkstater? Det är en politik som bejakar omställning och näringsliv. Det är en politik som kopplar samman ekonomi, jobb och miljö. 61 Utbildningsminister (FP): Det europeiska samarbetet står inför sin största utmaning i modern tid. Ett antal länder står inför mycket tuffa omställningar. Åtgärderna på kort sikt i de länderna är både jobbiga och svåra. Men det finns inga alternativ. Besluten måste fattas. Många länder i framför allt måste göra den resa som vi i gjorde . Om den gemensamma valutan faller som några här inne till och med önskar faller sannolikt hela det europeiska samarbetet. Det var den generation där man själv kunde minnas krigen, förintelsen och utrotningslägren som skapade den europeiska unionen och den gemensamma valutan. , den tyske kansler som var den som släppte fram eurosamarbetet och därmed övergav den starka och framgångsrika D-marken, var präglad av krigen. Hans storebror stupade i . För och hans europeiska generation handlade euron och samarbetet inte enbart om penningpolitik. Idén med euron var naturligtvis delvis ekonomisk, men den var också politisk. Om alla länder går samman i samma valutaområde blir det svårare att starta krig i kommande generationer, för den som startar krig i sitt eget valutaområde förstör också sin egen ekonomi. sade i att misskötta ekonomier kan leda till sociala spänningar som kan få allvarliga säkerhetspolitiska konsekvenser. Den analysen är helt riktig. Det är precis därför som eurosamarbetet finns, för att hålla ihop . gick igenom en liknande kris som den vi nu har. Den tidens folkvalda politiker misslyckades med att möta krisen på ett sätt som ingav förtroende. De sociala spänningarna blev mycket starka även i , men ändå inte jämförelsevis så starka i som i andra länder. I ledde den ekonomiska krisen till så starka sociala spänningar att folk röstade bort demokratin och röstade in diktaturer. Den gången fick den ekonomiska krisen katastrofala konsekvenser. De som lättvindigt kastar ur sig att euron borde avskaffas eller hoppas att den ska gå under, som till och med partiledare i denna riksdag numera gör, förstår inte vilka risker det skulle innebära för vår kontinent. I har vi en debatt, och det beror på våra ställningstaganden, där vi skiljer mellan EU och euron. Vi är med i EU men inte i euron. I huvuddelen av är detta samma sak. Det är euron som är kärnan i det europeiska samarbetet i huvuddelen av . Skulle den falla skulle Europeiska unionen tappa sin relevans. Och vad som händer på lite sikt om länder glider isär finns det många exempel på från tidigare generationer. Till oppositionen skulle jag vilja säga: , du har ju helt rätt i din analys av . Du har rätt när det gäller sambandet mellan ekonomisk och social utveckling i och å andra sidan fred och frihet. Men när du inser detta samband, varför ställer du dig då vid sidan av? Gå inte från internationalism till provinsialism, ! Och till , som inte ens har förstått detta samband, säger jag: Gå hem och läs historia! Kunskap, kunskap, kunskap det är så vi ska bli framgångsrika . Den nya regeringen genomförde ett antal reformer på skolans område. Där börjar vi nu se resultat. Betydligt fler elever i svensk skola studerar nu främmande språk än förut. Betydligt fler elever läser kvalificerade kurser i matematik än förut. Det är färre som bara väljer det som är roligt för stunden. Man väljer även det som är mer ansträngande och det som är viktigt för . Söktrycket till ingenjörsutbildningarna ökar igen på mycket . Våra reformer har innehållit många incitament för eleverna att vilja plugga mer, att välja det jobbiga men det viktiga i stället för att bara välja det som är kul. Detta börjar nu ge effekt. De största utbildningsreformerna genomförs dock precis . /12 är mycket reformintensivt i den svenska skolan. Resultaten, som har sjunkit , måste vändas uppåt. Men det kommer att ta tid innan resultaten av dessa reformer kan avläsas. Skolans problem beror mycket på reformer som genomfördes , 80-talet och . Både och kommer stora internationella utvärderingar av kunskapsresultaten. Min prognos är att vi måste vara förberedda på att dessa mätningar visar att de svenska resultaten fortsatt sjunker i förhållande till andra länder. Vändningen kommer av de reformer som genomförs. Min bedömning är också att de reformer som vi har genomfört inte räcker. Det behövs mer utbildningsreformer för att den svenska skolan ska återställas i världsklass. Det vi har sett är bara början. Det kommer att behövas mer. Svensk ekonomi står stark när vi jämför oss med , och den står stark i ett europeiskt perspektiv. Men vi kan inte vara nöjda. Ett område där vi borde kunna göra väsentligt mer är ungdomsarbetslösheten, som många varit inne på. Det är en högre andel ungdomar som är arbetslösa i än i jämförbara länder. Så har det varit , under olika konjunkturer och under olika regeringar. Arbetslöshet är alltid allvarligt för ung som gammal men det är extra allvarligt när det första steget ut på arbetsmarknaden dröjer. Unga människor som går från utbildningsväsendet rakt ut i arbetslöshet, med eller utan omfattande studier bakom sig, riskerar att snabbt hamna i en ond spiral. Att kunna försörja sig själv och flytta hemifrån är viktiga steg i livet. Men för många unga är det inte möjligt , så ur social synpunkt är ungdomsarbetslöshet ofta mer allvarlig än annan arbetslöshet. Regeringen har genomfört en rad reformer för att möta detta. Vi gör om gymnasieskolan. Vi inför lärlingsutbildningar. Vi sänker skatterna för att anställa unga. Från sida är bedömningen att detta inte räcker. Det behövs fler åtgärder. Några av dem är kontroversiella, och det är därför som de inte har genomförts, men de behövs. Jämför med till exempel och ! De har lägre ungdomsarbetslöshet, de har lärlingssystem, de har ett annat utbildningsväsen än vad vi har. Vi är på väg åt det hållet. Men de har också en annan lönebildning. Det är inte så att en 30- eller 40-åring i och tjänar mindre än vad man gör här, men just 1920-åringar har lägre ingångslöner. De får också i större utsträckning jobb av det skälet. Jag menar att vi i måste våga diskutera att differentiera lönerna mer. Här är det arbetsmarknadens parter som har ansvaret, men vi måste våga diskutera detta och tänka mer. Det är trots allt viktigare, fru talman, att 20-åringar får jobb, även med något lägre lön, än att 20-åringar ska behöva gå arbetslösa med socialbidrag. (Applåder) Fru talman! När man lyssnar till den rödgröna oppositionen märker man att det bara finns en gemensam nämnare för de olika partierna: De är emot, de säger nej, de vill få bort alliansregeringen. Men vad som skulle komma i stället är höljt i ett fullständigt dunkel. Det finns något alternativ till alliansregeringen. De fyra oppositionspartiernas förslag spretar alla åt olika håll, inklusive de tre rödgröna partiernas förslag. kan dessa fyra partier i denna kammare åstadkomma ett tjuvnyp på regeringen genom voteringsseger i någon oftast mindre väsentlig fråga. Men något regeringsdugligt alternativ till alliansregeringen finns inte i svensk politik. 62 (S) replik: Jag tror att både jag och kanske också tv-tittarna noterade att fick sin starkaste applåd när han argumenterade för sänkta löner för våra ungdomar. Det säger väldigt mycket om den borgerliga politiken. Det är den väg som ni har pekat ut. Vi socialdemokrater har organiserat en arbetsmarknad där också ungdomar har rätt att få en lön som man kan leva på. Du drar nu ned applåder från borgerliga riksdagsledamöter när du bär fram en politik som leder fram till sänkta löner för ungdomar. Självklart ska vi rusta våra ungdomar för morgondagen, satsa på utbildning. Därför är det alldeles obegripligt varför ni nu genomför denna neddragning av resurserna till gymnasieskolan: , 1 400 lärare som försvinner eller mindre i löneutrymme för gymnasielärare. Min och socialdemokratins väg är en annan. Vi ska utrusta våra ungdomar med möjligheter att göra sig anställbara och ta ett jobb så att man har en lön man kan leva på. Du drar ned applåder när du pekar ut en väg som handlar om lönesänkningar. Har du över huvud taget lyssnat till ordförande ? Nedskärningarna på gymnasieskolan innebär en stor risk för uppsägningar och ett reellt hot mot lärartätheten. Nedskärningarna motsvarar ca 3 500 gymnasielärare . , du bär ansvaret för gymnasieskolan där var fjärde ung man och var femte ung kvinna lämnar utbildningen utan fullgoda betyg. Då är man inte anställbar. Det besked du har att ge dem är: Jag kan inte ge dig den skola du behöver, men jag lovar dig sänkta löner om du lyckas få ett jobb med en otrygg anställning. Det är inte vägen framåt för . 63 Utbildningsminister (FP) replik: Det är värre än det som Juholt beskriver. En tredjedel, inte en fjärdedel eller femtedel, av varje årskull har slagits ut från gymnasieskolan. De har slagits ut därför att vi har haft en gymnasiepolitik i som har sagt att alla ska bli högskolebehöriga, att alla ska läsa in högskolebehörighet. Alla ungdomar vill inte bli akademiker. Alla kanske inte har förmågan att bli akademiker, och fungerar inte som samhälle om alla blir akademiker. Men ni har ställt det kravet för att ni tycker att det ska skapa jämlikhet. Det har i stället skapat en väldig utslagning. Tiotusentals ungdomar hoppar av gymnasiet eller går färdigt men blir underkända för att ni har ställt detta krav på alla ungdomar. Detta är den stora sociala utslagningspolitiken. Därför gör vi nu om gymnasieskolan med mer renodlade yrkesutbildningar och lärlingsutbildningar. Min bedömning är, vilket jag sade i anförandet, att de reformer vi gör inte räcker. Det kommer fortfarande att vara mängder av ungdomar som inte orkar med det nya gymnasiet. Vi måste ha ännu mer flexibilitet i gymnasieskolan med kortare yrkeskurser och annat så att alla ungdomar kommer till sin rätt. Den gymnasiepolitik, den utbildningspolitik som ni har bedrivit och som vi nu överger har skapat en massiv utslagning bland ungdomar. Det är en av orsakerna till ungdomsarbetslösheten. I till exempel och har man lägre ingångslöner i övergången genom lärlingsjobb. Det vill ni inte ha. säger att vi organiserar fram lägre löner. Ni har organiserat en arbetsmarknad i som skapar en av högsta ungdomsarbetslöshetsnivåer, . I er politik, både på skolområdet och på arbetsmarknadsområdet, slår ni ut en stor mängd ungdomar . Det vill vi rätta till. De ska vara välkomna i vårt samhälle. 64 (S) replik: Utslagningen i dagens samhälle kommer vi att kunna ägna många debatter åt framöver. och jag är båda 62:or, tror jag. Vi gick ut gymnasieskolan och fick ett jobb och en lön att leva på. Det var socialdemokratins samhälle, det var socialdemokratins arbetsmarknad och det var socialdemokratins utbildningspolitik. De som ser debatten minns väl också hur det var när de tog sina första jobb. Då var det inga politiker här, varken dina eller mina företrädare, som sade: Ska ni ungdomar få jobb måste ni sälja er mycket billigare. Det är nytt. Det har du och infört, inte våra företrädare. Du utsätter den svenska skolan för ett experiment, . Lärarlegitimation bestäms av bemanningsföretag. Friskoletillstånd säljs på Blocket. Gymnasieeleverna får fler betyg men färre lärare. Lärarna får mer uppgifter men inte mer i lön. Rektorer får fler krav men mindre tid till pedagogiskt ledarskap. Gör det du är utsedd att göra! 65 Utbildningsminister (FP) replik: Jag märker att inte vill tala om en tredjedel. Vet hur många ungdomar en tredjedel av varje årskull är? Det är uppemot 40 000 ungdomar . Den gymnasieskola som och jag gick och var en annan. Det är gymnasiereform som har skapat den stora utslagningen. Där kräver man att alla ska bli högskolebehöriga. ändrar vi det. Vi erkänner att ungdomar är olika. Vi ska inte värdera yrkesutbildningar lägre än teoretiska utbildningar. Vad föreslår Socialdemokraterna i sina motioner? Jo, man vill gå tillbaka till som skapade den stora sociala utslagningen. Er skolpolitik och er utbildningspolitik, , har varit en katastrof för arbetarklassens egna barn. Det rättar vi nu till. 66 (MP) replik: Jag har två frågor till . De hör inte ihop men måste båda ställas. För det första: börjar avtalsrörelsen för lärare. ser vi hur allt färre brinner för lärargärningen och väljer att studera till lärare. uppskattar att så många som 80 000 lärare funderar på att byta jobb. Vidare lämnar en fjärdedel, eller en tredjedel, ungdomsåren utan den biljett till framtiden som en genomgången gymnasieutbildning innebär. Vi vill vända denna utveckling. Vi vill bygga en skola dit alla går med glädje, där läraryrket värderas som det framtidsyrke det är och där alla barn får det stöd och den tid de behöver och en ärlig chans att bli de bästa de kan och nå kunskapsmålen. Därför har vi föreslagit en bred satsning på fortbildning, kompetensutveckling och lönehöjning för lärare. Det handlar om 5 miljarder . Regeringen har i stället föreslagit en nedskärning. skär man ned anslaget till gymnasieskolan med motsvarande 3 600 lärare. , vad hände egentligen med talet om att värdera upp läraryrket? Min andra fråga rör tvångssteriliseringen. Jag trodde att det var en fråga jag inte skulle behöva ta upp i en partiledardebatt i . Men, , hur ska man tolka röksignalerna och twittren från regeringen? Är ni beredda att fortsätta tvångssterilisera transpersoner eller är det bara dimridåer inför riksting? 67 Utbildningsminister (FP) replik: När det gäller den andra frågan är min uppfattning att tvångssterilisering inte hör hemma i ett modernt samhälle. Det ska avskaffas. Det pågår ett beredningsarbete i regeringen. och alla vet att regeringspartierna har lite olika uppfattning i denna fråga, men vi är inte färdiga med frågan. Min uppfattning är dock glasklar: Det ska avskaffas. När regeringen är färdig med en gemensam ståndpunkt kommer vi att meddela den. Det lovar jag. Läraryrket är viktigaste yrke om vi vill satsa . Jag och har och på olika sätt drivit frågan och agerat för att vi måste lyfta läraryrkets status, och gör vi det. Lärarlegitimationen är en del i det. De som inte uppfyller kravet för lärarlegitimation tycker att det är jobbigt . Kommunerna tyckte att det var bättre när det inte fanns och man kunde anställa lite hipp som happ. Det går inte längre. Det ställs höga krav på en lång rad aktörer som då blir kritiska därav debatten. Detta är dock ett sätt att långsiktigt lyfta läraryrkets status. Regeringen kommer att förelägga förslag till en ny stor karriärutvecklingsreform för lärare. Det är ett viktigt steg. Duktiga lärare ska kunna befordras utan att bli byråkrater. De ska vara kvar i läraryrket och undervisa i klassrummen men ha vidgade arbetsuppgifter och högre lön. Lönefrågan är en fråga för parterna. Lägger jag mig som minister i lönerörelsen under pågående avtalsförhandlingar blir jag med säkerhet KU-anmäld av en lång rad ledamöter, så det törs jag inte. Låt mig dock säga så här: Det är självklart att anställningsvillkoren för lärarna spelar roll för yrkets status, och att regeringen avser att genomföra karriärutvecklingsreformen är ett sätt att förbättra anställningsvillkoren. och andra har bestämt att skolan ska vara . Jag delar inte den uppfattningen, men så är det. Därmed ligger ansvaret på SKL. 68 (MP) replik: Tvångssteriliseringsfrågan ska beredas vidare, säger . Det var också ord jag inte tänkte mig behöva höra i en partiledardebatt 2012. Jag förstår inte vad som behöver utredas vidare. Det finns ett lagförslag framarbetat av bland andra och tillstyrkt av de tyngsta juridiska instanserna. Vi kommer att lägga fram det på bord i vår. Vi hoppas att det går igenom och att ledamöter, de så kallade liberalerna, stöder det. känns det som att har gett upp. Han har gett upp att vinna skoldebatten. Euron fick dubbelt så mycket tid i utbildningsminister anförande. Han har gett upp att klara att höja målen i svenska skolan. förberedde oss på att vi kanske även detta år tappar i de internationella rankningarna som utbildningsminister. Men det är detta år du börjar skära ned på skolan, . Trots att dina reformer som du så varmt tror på genomförs börjar du skära ned på skolan. Detta år motsvarar nedskärningen 1 400 lärare. Du verkar ha gett upp att försvara det, för varken i svaren till mig eller har du försvarat att ni skär ned på den svenska gymnasieskolan motsvarande, fullt uträknat, 3 600 svenska lärare. 69 Utbildningsminister (FP) replik: Det ägnar sig åt är ren populism. vet att vi inte skär ned på gymnasieskolan. Gymnasiereformen innebär kostnadsminskningar för kommunerna, inte i första hand i gymnasieskolan. Hoppar färre elever av gymnasieskolan och fullföljer studierna får kommunerna lägre kostnader i nästa steg på grund av minskad ungdomsarbetslöshet och att färre behöver socialbidrag. Färre behöver komplettera på komvux om gymnasieskolan fungerar bättre. Det är den partipolitiskt oberoende som har lagt fram dessa förslag och konstaterat att det är dessa ekonomiska kostnadsminskningar man får. Det pågår diskussioner och vi följer upp detta med SKL. Att hävda att detta innebär att tusentals lärare ska bort är ren och skär populism. Det är inte ett dugg sant, och det vet . Med ert krav att alla ska bli högskolebehöriga behövs det mycket pengar till socialbidrag i kommunerna, för det kommer inte att funka. Det har inte funkat . Med vår skola ska fler gå färdigt gymnasiet och få jobb. Då behövs det mindre socialbidrag.