prot · GZ09140 · 2012-09-13 00:00:00 — För det andra har frågat mig när jag avser att föreslå en tonnageskatt. har frågat mig varför inte kan ha samma tonnageskatteregler som andra länder i EU. har även ställt sin andra fråga i en skriftlig fråga (2011/12:693) som jag besvarade . Jag svarade då att jag inte kan lämna något besked om när ett förslag om tonnageskatt kan komma att läggas fram och redogjorde för bakgrunden till detta. Vad beträffar första fråga och fråga kan jag inte svara på vilka överväganden som och andra nationer har gjort beträffande tonnageskatten. De överväganden som måste göras i har jag redogjort för i frågesvaret till . Frågan om tonnageskatt måste analyseras i ett bredare perspektiv där även övriga stöd för sjöfarten beaktas. är sjöfartsnäringen en skattemässigt gynnad bransch och erhåller ett omfattande sjöfartsstöd. Avskrivningsreglerna har dessutom gjort att branschen har byggt upp stora latenta skatteskulder genom överavskrivningar på fartyg. Den samlade effekten av sjöfartsstödet och de skattevillkor som gäller för sjöfarten får inte utformas så att andra branscher missgynnas. Regeringen avser därför att ur ett vidare perspektiv låta utreda frågorna om tonnageskatt och andra stöd till sjöfarten. Inom pågår arbete med att ta fram direktiv till en sådan utredning. Detta arbete beräknas bli klart . Även sjöfartens konkurrenssituation kan i detta sammanhang behöva belysas ytterligare. När det gäller förutsättningarna för sjöfarten i övrigt har regeringen redan tidigare aviserat att presentera en sjöfartsstrategi i syfte att främja sjöfarten och dess samverkan med övriga transportslag. 12 (S): Jag tackar för svaret. Liksom det förra interpellationssvaret innehöll detta direktiv om en ny utredning. Jag skrev interpellationen därför att det uppmärksammades mycket, inte minst i min hemstad, när Finnlines beslutade att flagga ut sin verksamhet, inte till något exotiskt och varmare land med extremt goda skattevillkor utan till . Det sades då att 200 personer i skulle behöva sägas upp. är förhandlingarna klara, och det är 250 jobb som kommer att försvinna. Det blir alltså fler än vad man hade tänkt sig. Dessa personer kommer att mista jobbet fram till nyår. Det är 250 jobb som försvinner i en redan blödande bransch där jobben i snabb takt har försvunnit ut från vårt land och gått till andra länder. Skälet till detta när det gäller Finnlines var att , liksom de allra flesta europeiska länder, har infört en tonnageskatt. Detta var man tydlig med. Det gör att jobben flyttar dit. har gång på gång beslutat om att regeringen ska lägga fram ett förslag om tonnageskatt för att vi i alla fall ska kunna rädda det som finns kvar av svensk sjöfartsnäring. har i stort sett ingenting hänt. får vi reda på att direktiven till en utredning kan bli klara . I kanske 250 sjöfartsjobb inte betyder så mycket. Men både arbetsmarknadspolitiskt och näringspolitiskt är detta en utarmning. behöver kunnande och kompetens i transportnäringen både på vatten och på våra vägar. Vi är ett stort exportland, och vi behöver en transportsektor som är någorlunda stor för att vi inte ska hamna helt i andra aktörers klor och för att vi ska kunna bestämma mer om vår framtid och ha en större handlingsfrihet. standardsvar är som tidigare att sjöfartsnäringen är en skattemässigt mycket gynnad bransch. Man kan diskutera de olika enskildheterna hit och dit. Men man måste ställa sig frågan: Om det skulle vara så att har extremt generösa villkor för sjöfartsnäringen, varför väljer då ett stort rederi att flagga ut sina båtar till ? Det kan inte precis tala för att vi har någon konkurrensfördel. kommer att redogöra tydligare för vad som har hänt när det gäller utflaggning och hur jobben försvinner från vårt land. I svaret talas det om en utredning. Jag har respekt för att det finns en del frågor som måste lösas. Men dessa frågor har funnits på bordet ända sedan den tidigare utredningen kom 2006. De stötestenar som finns för att införa tonnageskatten är väl kända. Man kan gärna reda ut om detta behöver uppdateras eftersom det har hänt mycket när länderna runt omkring oss har infört tonnageskatten. Men det viktigaste är att ni sätter er med parterna och hittar en lösning som är bra för och som ger förutsättningar för en sjöfartsnäring även . 13 (S): Även jag tackar för svaret, men jag kan också notera att det är en upprepning . Jag tog faktiskt fram protokollet från den debatt som jag hade med 2008 för att jämföra. Då fick jag ungefär samma svar som med den skillnaden att regeringen års budget skrev i sin budgetproposition att man skulle se över frågan om att införa tonnagebeskattning för fartyg. Det ströks sedan, och det hände någonting ytterligare i regeringen, trots beslut om att en tonnageskatt bör införas i . Sjöfarten är en mycket stor basnäring i som har en oerhört stor betydelse. av vår export går via handelsfartyg. I har vi . den utredning som arbetat med för att lägga fram ett underlag till regeringen om hur man ska göra med infrastruktursatsningarna framöver pekar väldigt entydigt på att det tar med järnvägsinvesteringar och väginvesteringar. Men sjöfarten har möjligheter. Där finns en kapacitet. Med relativt små insatser i form av farledsfördjupningar och liknande kan sjöfarten användas i betydligt större utsträckning. Det gäller också närsjöfarten som vi skulle kunna utveckla i . Här finns alltså ett område där vi kan utveckla en näring och se till att fler människor får arbete. Men regeringens politik har ända då regeringen tillträdde varit det rakt motsatta. Regeringen har slagit dövörat till. Man har inte lyssnat till de varningar om illojal konkurrens som kommit fram både här i kammaren och från sjöfolket och rederinäringen. Svenska rederiers fartyg har en betydligt sämre konkurrenssituation än utlandsflaggade fartyg. kommer sanningens minut. Handelssjöfarten har halverats , och det går fort . Fartyg flaggas ut i stor omfattning. De flaggas ut till våra grannländer och . I den finska tidningen läste jag att det handlar om 22 svenska fartyg som får finsk flagg. Man räknar med att 700 jobb tillkommer. Det gäller inte bara jobb på fartygen utan också jobb runt omkring, i det maritima klustret, såsom service i hamnar, service till rederier, service i form av reparationsvarv och liknande. Det är många olika arbetstillfällen som skapas inom sjöfartsnäringen. Men regeringen bryr sig inte om det. För mig är det helt obegripligt att man kan avstå från att vidta relativt enkla åtgärder sådant som gällt i andra europeiska sjöfartsnationer. I EU har man gemensamt kommit fram till att för att konkurrera med övriga delar av världen inom sjöfarten bör en så kallad tonnagebeskattning införas, en beskattning av fartygets vikter, ungefär som det finns en vägskatt på fordon. Krångligare än så är det inte. Man får sätta sig ned i en förhandling med rederinäringen och hantera den så kallade latenta skattskulden. Men det vill finansministern inte göra. Det förvånar mig att man inte vill sätta sig ned i en sådan förhandling då det handlar om så många viktiga arbetstillfällen, om tillväxt för . Frågan kvarstår: Varför kan inte ha samma tonnageskatteregler som andra länder i ? 14 (M): Jag vill börja med att konstatera att Alliansen givetvis tar utflaggningen av svenska fartyg på allra största allvar. Vi ser utvecklingen som bekymmersam. När svenska fartyg flaggar om tappar vi svensk kunskap, och den svenska flottans storlek minskar. Det är viktigt att har en konkurrenskraftig inhemsk sjöfart eftersom det skapar positiva synergier för jobb, kunskap samt sjösäkerhets- och miljöarbete. Det är viktigt att ta till vara samtliga transportslag som vi har i . Alliansen anser att transportslagen kompletterar varandra. Det är också så att det finns en stor kapacitet i sjöfarten en kapacitet som vi bör värna, inte minst när många andra transportslag sägs slå i taket. Men för att stärka den svenska sjöfartsnäringen finns det inga enkla lösningar. Det behövs ett brett angreppssätt och en mängd olika långsiktiga politiska beslut. Med anledning av att Alliansen just värnar den svenska sjöfartsnäringen har regeringen aviserat att den kommer att presentera en ny sjöfartsstrategi för att främja sjöfarten och dess samverkan med övriga transportslag. Strategin har sin grund i flertalet utredningar med fokus på stärkta förutsättningar för sjöfarten och i diskussioner med det maritima klustret, med rederinäringen och med hamnar. I den här sjöfartsstrategin koncentrerar sig Alliansen på åtgärder som kan förbättra konkurrensförutsättningarna och därmed förutsättningarna för att behålla svensk flagg. Exempel är nyttjande av klassificeringssällskap, översyn av sjöfartsstöd, unionsregler för sjöfart på inre vattenvägar, satsning på sjöfartsforskning med mera. När det gäller frågan om tonnageskatten vill jag konstatera att det är viktigt att vi har gemensamma spelregler på internationell nivå. En tonnageskatt kan absolut ha sina fördelar. Jag vill ändå poängtera att för att stärka konkurrensvillkoren för svensk sjöfart krävs det betydligt mer än en annan skatt. Det krävs att vi har ett större och längre perspektiv och att vi är beredda på fler flexibla lösningar. Regeringen har aviserat att just frågan om tonnageskatt kommer att analyseras men i ett vidare perspektiv där också andra stöd för sjöfarten måste beaktas. Frågan om tonnageskatt är, som bekant, mer komplex än oppositionen gör gällande. En utestående fråga är, återigen, hur vi ska hantera de latenta skatteskulder som byggts upp genom överavskrivningar av fartyg. Den frågan måste redas ut. Jag skulle säga att det är oansvarigt att kräva en tonnageskatt utan att kunna redogöra för hur frågan ska hanteras. Utredningar har gjorts det är sant men inga konkreta och bra lösningar har presenterats. Tonnageskatten kan vara en åtgärd för att stärka sjöfartsnäringen. Men jag tror att vi gör oss själva en otjänst om vi stirrar oss blinda på bara den frågan. Just därför utreder regeringen frågan i ett vidare perspektiv. Viktigast nu skulle jag säga är att vi tar ett helhetsgrepp, att vi genom sjöfartsstrategin utnyttjar möjligheten att få långsiktiga lösningar för att därmed se till att värna den potential som finns i sjöfarten och värna kunskapen, sysselsättningen samt sjösäkerhets- och miljöarbetet som vår svenska sjöfart faktiskt medför. 15 Finansminister (M): Låt mig börja med att understryka att vi ser skäl till att man i lite vidare mening behöver se över sjöfartens villkor. Väldigt stora förändringar sker . Det här är en näring som har haft svårt att återhämta sig när det gäller priser på frakter efter den nedgång vi hade i samband med att krisen inleddes 20082009. Delvis beror det naturligtvis på att världsflottan byggs ut mycket kraftigt i takt med att , , och andra länder kliver in i världshandeln. Det kommer nog att göra att vi framöver permanent har en hårdare konkurrens i sjöfarten än vi tidigare haft. Vi kan också se att efter en mycket lång process i samband med EU-prövningen av detta nu har ändrat sina skatteregler. får vi inte glömma bort var vi står i utgångsläget. har omfattande skattelättnader för sjöfartssektorn. Dessa anställda är väl de enda anställda som är befriade från inkomstskatt. Via sjömansskatten har de inte sedvanlig beskattning. Näringen har sjöfartsstöd i form av att arbetsgivaravgifter återbetalas till branschen. Det här gör att skattesituationen här är väsentligt förmånligare än skattesituationen i andra näringar. Till detta kommer att man via överavskrivningar har mycket stora latenta skatteskulder. Branschen omsätter i runda slängar 35 miljarder. Bolagsskatten uppgår till . För andra näringar av ungefär samma storlek ligger skattebelastningen på en väsentligt högre nivå, så det är en relativt gynnsam situation vi erbjuder sjöfarten på skattesidan. Men det kan inte ändra förhållandet att många andra faktorer spelar in här. Varför har vi då inte gått vidare med tonnageskatt i ? Ja, huvudproblemet med det är att de latenta skatteskulderna inte hanterades i förra utredningen. Det som tidigare ansetts från branschens sida har varit att om man inte får en förmånlig behandling av latenta skatteskulder är det inte någon fördel med en tonnageskatt. Varför är detta viktigt? Ja, det är klart att ger vi en enkel behandling av latenta skatteskulder händer två saker. Dels får vi inte in skattepengar, vilket är viktigt. Dels tappar man därigenom det som hållit en hel del av sjöfarten kvar i , nämligen att man kan köpa nya båtar och ha relativt förmånliga skatteregler för dem. Tas de latenta skatteskulderna bort ökar risken påtagligt att man helt enkelt får en utflaggning, så den frågan måste vi lösa. säger att inget hänt i de här diskussionerna. Jag skulle säga att en högst påtaglig förskjutning hänt i så måtto att vi nu öppnar för en bred översyn av sjöfartsnäringen och för en ny utredning av tonnageskatten för att säkra att vi kan se om det behövs förändringar och hur dessa i så fall kan genomföras utan att man för den skull får avgörande problem med de latenta skatteskulderna. 16 (S): Jag trodde inte att vi skulle behöva debattera själva tonnageskattefrågan ur den aspekten eftersom har begärt att regeringen skyndsamt ska ta fram den. Det är en beställning från , och jag har uppfattat att vi har varit eniga i de tillkännagivanden som vi har gjort. Branschen och näringen kan redovisa olika skattetekniska fördelar, men avgörs det faktiskt av verkligheten. Jag tog min utgångspunkt i utflaggningen till . Hur mycket än pratar om vilka goda villkor sjöfartsnäringen har här i är det bara att konstatera att de är bättre i . Problemet är inte bara hastigheten i den utflaggning som sker, utan det är också att går man in i ett tonnageskattesystem i ett annat land får man förbinda sig att finnas i det landet i åtminstone . Det innebär att vi har en mycket lång väg tillbaka. känns det som om vi gör skäl för uttrycket die dummen . Både den tidigare debatten om villkoren för åkerinäringen och den här handlar om samma sak, nämligen att svenska jobb försvinner i snabb takt och regeringen tittar bara på. Vi tappar kunnande i strategiska branscher, och allt fler får lämna sina jobb. Det beror inte på att någon annan gör det smartare eller effektivare, för det accepterar det svenska folket och den svenska modellen. Vi är vana vid den internationella konkurrensen. Den har varit bra för , och den kommer att vara bra även . Men när villkoren och förutsättningarna inte är lika, när jobben hotas och när människor inte längre ser att de kan få mat på bordet inte på grund av att man har gjort ett dåligt jobb eller på grund av att det företag man jobbar i är dåligt utan på grund av att regelverken missgynnar svensk verksamhet och svenska jobb måste vi börja se om vårt hus. Det är ett legitimt intresse att bevaka svenska arbetstillfällen och agera om de hotas av konkurrens på ett sätt som inte är rätt. I den här frågan är det som har varit för långsamt med att klara ut tonnageskattefrågan. I det bredare perspektivet tror jag att det är oerhört viktigt att svenska politiker står upp för svenska jobb som vi bejakar den europeiska integrationen, den inre marknaden, världshandeln och frihandeln. Det får inte vara fult. Börjar vi backa i de frågorna är det, som jag sade i den förra debatten, andra som kommer att profitera på människors ilska när deras jobb försvinner. När arbetslöshetsförsäkringen inte längre klarar att ge bra ekonomiska villkor till människor som drabbas känner de sig små och att ingen står upp för dem. Det är faktiskt dags att vi börjar prata om svenska nationella intressen och svenska jobb. 17 (S): Det låter vettigt när säger att vi ska utreda detta i ett bredare perspektiv. Problemet är bara att har sagt det , och det händer ingenting. Jag noterar att det inte står i interpellationssvaret när utredningen ska tillsättas, utan det står bara att man avser därför att och så vidare. När ska det vara färdigt? Det är detta som är problemet. Vi har haft den här debatten , och det är likadant fortfarande. Det händer tyvärr ingenting, , mer än att det sker en ökad utflaggning. Det vi varnade för för fem sker ju . Låt mig nämna några siffror. hade vi 240 fartyg i den svenskflaggade handelsflottan. är det 137. Det är 100 färre. Man räknar med att det flaggas ut ytterligare 15 fartyg . har beslutat att deras dotterbolag i ska flytta till , och andra rederier flyttar till . Men här händer ingenting. 5 000 jobb har gått förlorade , och finansministern säger att detta måste utredas mer grundligt. Jag kan bara konstatera att på det här området ska man tydligen ha koll på vartenda kommatecken, men man sänker momsen för restauranger med 5,4 miljarder genom att knäppa med fingrarna. Det ger jobb, säger man, men det vet man inte. Det kostar 5,4 miljarder. Det var inga problem. Sjöfartsstödet ligger på 1,4 miljarder. Det är det totala sjöfartsstödet, men sedan ska man komma ihåg att sjöfartsnäringen betalar farledsavgifter på till staten. Den betalar dessutom lotsavgifter på . Näringen finansierar hela verksamhet direkt utan att det går via statskassan. Så är det inte när det gäller . Där sker det genom beslut. Anslaget är 1,4 miljarder, men finansieras fullt ut av sjöfarten själv. Det är inte bara så att sjöfarten kostar pengar, utan den betalar också en hel del av de kostnader som staten har för att vi ska kunna ha en sjöfart i . Det är därför som den här debatten blir så orimlig. Finansministern hänvisar till att vi måste se över den latenta skatteskulden och använder detta som ett skäl till varför man inte vill införa tonnageskatt i . Jag sitter inte på , men jag har träffat väldigt många socialdemokratiska finansministrar . Det har alltid uppstått skatteproblem i olika näringar, men man har satt sig ned och pratat med näringen och försökt att lösa de frågorna. Jag vet att finansministern inte har satt sig ned med rederinäringen för att lösa den här frågan. Det tycker jag är beklagligt. Det var precis samma diskussion när det gäller den så kallade sjöfartsstrategin som regeringen arbetar med. Infrastrukturministern hade tänkt presentera en sjöfartsstrategi i . Men när hon fick kritik för att hon inte hade träffat sjöfartsnäringen blev det ingen sjöfartsstrategi. insåg själv att hon måste träffa sjöfartsnäringen först, och det var det hon gjorde i . Men någon strategi har vi inte sett, och de har inte heller sett något förslag på en strategi. Det lär väl dröja även på den punkten. 18 (M): Oppositionen säger sig vara bekymrad över en utveckling där svenska fartyg flaggar ut. Det råder ingen oenighet om detta. Alliansen är lika bekymrad över utvecklingen. Vi behöver inte slåss om vem som är mest bekymrad, men jag vill åter poängtera att utflaggningen är större och mer komplex än vad jag tycker att oppositionen gör gällande. Tonnageskatten kan mycket väl vara en lösning, men den är varken en enkel lösning eller den enda lösningen. Den är inte enkel därför att det finns så många utestående frågetecken. Oavsett vad man tycker har tidigare utredningar inte kunnat presentera hållbara förslag på lösningar på hur skulden ska hanteras. Det rör stora belopp. Det är direkt avgörande att reda ut detta innan man kan gå vidare, och det har som sagt inte kunnat lösas tidigare. Det är inte heller den enda lösningen eftersom det krävs ett samlat grepp. Vi talar om en sjöfartsnäring som står inför en rad utmaningar, och det handlar inte bara om att byta skatt. Så sent som kom ett pressmeddelande från om att regeringen tillskjuter extra medel för att möjliggöra fler praktikplatser på sjöfartsutbildningarna. Det innebär att fler sjöfartselever kan genomföra sin praktik till sjöss. Detta är bara en av många viktiga och möjliga åtgärder. Tillsammans kan vi se till att vi kan presentera en hållbar och långsiktig lösning på sjöfartens utmaningar. Vi i Alliansen kan lova att vi tar utflaggningen på största möjliga allvar. Det bedrivs ett omfattande arbete i regeringen, och sjöfartsstrategin kommer att presenteras . Där ingår sjöfartsstöd, regelförenklingar och att se över sjöfartsforskning med mera. Sjöfartsnäringen är värd mer än populistiska utspel. Sjöfartsnäringen är värd genomtänkta och långsiktiga lösningar, och sådana kommer bland annat sjöfartsstrategin att presentera . 19 (FP): När man lyssnar till den här debatten kan man lätt få för sig att Socialdemokraterna alltid har varit för tonnageskatt. Om man dock går något längre tillbaka i tiden än vad föreslår, , vill jag för historieskrivningens och de ärade åhörarnas skull erinra om att det inte är på det sättet. Före valet hade jag själv tillfälle att ställa en skriftlig fråga till den tidigare finansministern om när tonnageskatt skulle införas. Av det skriftliga svaret fick jag veta att detta var en främmande skattesort för och att Socialdemokraterna helt var emot den. ställde dock från en fråga i samma ärende, och då hade Socialdemokraterna och herr finansministern ändrat åsikt och sade att detta var något som man borde fundera över. Därefter kom utredning, och jag håller med finansminister om att denna utredning saknade en väsentlig del och det har också socialdemokrater i denna kammare medgivit nämligen hanteringen av de latenta skatteskulderna. Detta måste man se över. Jag tycker att det är bra att det sker just . Jag ville bara erinra om detta med anledning av den debatt som pågår här där man kan få intrycket att Socialdemokraterna har varit pådrivande i denna fråga. Jag har själv varit med när motioner från mitt lilla parti om införande eller utredning av tonnageskatt avslagits av den socialdemokratiska, vänsterpartistiska och miljöpartistiska oppositionen under ett stort antal år. 20 Finansminister (M): Diskussionen om tonnageskatt ger intryck av att vi är djupt oeniga i den här frågan. Ett annat intryck är att vi faktiskt är eniga på två punkter eller åtminstone har varit eniga på två punkter. Den ena är att vi nu ska göra en bred översyn av sjöfartsnäringen för att se vad som behövs för att den här branschen ska ha rimliga förutsättningar att verka. Den andra, som man kanske kan uppfatta det som att vi är oeniga om men som jag tror att vi i realiteten är eniga om, är att de latenta skatteskulderna är ett mycket avgörande problem. Jag har till exempel här framför mig det särskilda yttrande som experter gjorde till den förra tonnageskatteutredningen där man, naturligtvis under en socialdemokratisk finansminister, noggrant redogör för varför de här problemen är mycket besvärliga och svåra att hantera. De är svåra att hantera. Det finns inte något förslag från socialdemokratiskt håll eller från någon annan som enkelt löser detta, utan det är genuint svårt att veta hur vi ska utforma en tonnageskatt som inte öppnar för att man slipper latenta skatteskulder och därmed kan flagga ut ännu fler båtar ur . Det går inte att som säga att vi ska sätta oss och förhandla med branschen. Vi har inte en skattelagstiftning som är byggd på att vi förhandlar med branscher om hur mycket av de här skulderna som ska betalas eller inte, utan normalt sett är det så i att man betalar sina skatter. Det är den ordning vi har. Vad jag föreställer mig att man måste göra är att hitta någon teknisk modell som hanterar frågeställningen. Vet jag hur man ska göra det? Nej, , jag vet inte det. Jag vet inte hur vi ska lösa problemen med latenta skatteskulder i sjöfarten. Det kanske går, och då kan man komma fram med ett förslag som i sådana fall har bättre förutsättningar att fungera. När jag på nytt läser det särskilda yttrande som skrevs förra gången tycker jag att det inte är alldeles enkelt att se hur den här frågan ska hanteras ens med en ny utredning. Jag tycker nog ändå att det är rätt relevant att vi tar in hur skattevillkoren ser ut för sjöfarten. Vi har avskaffat så väl inkomstskatt som arbetsgivaravgifter och har en ordning med väldigt låga bolagsskatter. Det är alltså inte så att sjöfartsnäringen i relation till andra branscher i är kraftigt missgynnade, utan tvärtom har vi villkor där som vi faktiskt inte har på något annat område.