prot · GZ0986 · 2012-03-21 00:00:00 — Vid en utökning av fältbesök, som aviseras, kan detta bli ännu mer angeläget. I den senaste skogspropositionen anförs att miljöhänsynen och resurserna för att långsiktigt bevara skyddsvärd skog behöver öka samt att arbetet ska fortsätta för att ge gammelskogarna ett formellt skydd. Detta är mycket bra. Vad gäller diskussionerna om hyggesfritt skogsbruk välkomnar jag de diskussionerna. Det kan krävas en ökad tydlighet i skogsvårdslagen. I regleringsbrevet 2008 angavs riktlinjer för fortsatt arbete för hyggesfria metoder. Det bedrivs forskning om kontinuitetsskogsbruk. Jag, som är positiv till detta komplement i brukandet, anser att kontinuitetsskogsbruk är positivt. Men det får inte får legitimera avverkning av skyddade områden. Vi måste kunna hålla isär detta. Jag vill, herr talman, lyfta fram , som använde sig av utbytesskog. Det var en genial lösning, och det hjälpte till mycket. Trots att det var en del problem i initialskedet hjälpte det oss att i det närmaste kunna nå delmålet Levande skogar. Det är också viktigt att vi har utvecklat skyddsformen naturvårdsavtal. På område efter område visar vi en ambition att uppfylla de målsättningar som är gjorda. Slutligen vill jag bara nämna några punkter om vad som är på gång. Skogsriket har nämnts här. Man kanske inte har talat om det exakta antalet, men det blir ett antal nya arbetstillfällen. Bland annat har man tillfört för att stimulera till fler arbeten. Låt mig ta två exempel från Skogsriket. Det handlar om innovation och om förädlingsgrader. Jag nämnde bland annat textilier. Här finns många områden där det finns en potential. Det handlar också om den viktiga sociala delen med turimsatsningen med nya företag. Människor längtar efter och behöver skog och mark. Den statliga rådgivningen och dialogen med skogsbruket om biologisk mångfalden förstärks . I rådgivningen finns också vattenekosystemet med. använder vi den nya tekniken. Satellitbilder används för att se röjningsbehov. Det är mycket smart att kunna använda den nya tekniken och underlätta arbetet på så sätt. Skogsbrukets aktörer enas om en gemensam strategi för vattenhänsynen. Där kommer återigen vattnet som en viktig del. Körskador har nämnts. Det finns ett arbete, och det finns en policy utarbetad för att förhindra körskador på skogsmark. Genom att tydligt analysera och se de utmaningar och problem som finns, men framför allt genom att se de möjligheter som finns i skogen, har vi berett marken och vidtagit de åtgärder som krävs. Jag vill avsluta med att glädja oss alla som är engagerade i skogsfrågor och i miljö- och klimatfrågor med att världens ögon nu riktas emot den svenska skogen. arbete med skog i ett internationellt perspektiv har lett till att har tecknat avtal med i . handlar om erfarenhetsutbyte om en bättre skoglig förvaltning. Vi är förebilder, och vi har möjlighet att stödja ett stort land i öster när det gäller att få ett hållbart skogligt brukande. 107 (KD): Det har varit ett par spännande timmar när jag har suttit och lyssnat på kollegerna. Skogen är en av våra absolut viktigaste resurser att förvalta och bruka. Skogen ska räcka till mycket. Den ska vara allt från vea brann, som det heter hemma, till producent av råmaterial till kläder. Den ska bevara den biologiska mångfalden och vara material för drivmedelsframställning och råvara för att bygga hållbara boenden. Skogen ska också vara mottagare och upptagare av de CO2-utsläpp vi har, och den är platsen där vi alla ska finna en oas där vi bara kan njuta, plocka bär och svamp eller kanske jaga en hare eller älg. sade man att skogen var den fattiges tröja. borde vi säga att skogen är vårt förnybara guld. Skogen har ett värde på många sätt. Därmed ska den skötas, brukas och förvaltas så att dess värde består till kommande generationer. När jag lyssnade på Socialdemokraternas inledning kände jag att vi nästan kunde ha skrivit samma manus så långt. Men det finns lite nyansskillnader framgent. Det är ett motionsbetänkande som vi debatterar . För lyssnarna kan det ibland vara lite spretigt eftersom vi gärna tar upp ämnen som tangerar motionerna som sådana. Det är väl så att det hjärtat är fullt av talar vi gärna om i den här talarstolen. Därför, herr talman, förvånar det mig att jag återigen kan läsa reservationer där man verkar se på markägare och skogsbrukare som bovar. Att som och säga att skogsbruket i och för sig bara det storskaliga skulle vara en av de mest miljöskadliga verksamheter vi har är att ta stora ord i sin mun, eller snarare att skriva dem i reservationen. Jag tror nämligen inte att det är så vare sig med den lilla eller den stora skogsägaren. Jag tror att alla vill förvalta detta på bästa sätt. har fått en viktig roll i detta att både vara kontrollmyndigheten och den som förmedlar kunskap. Det är som ska tillse att beslut efterlevs och att kunskapen är tillräcklig hos markägare, brukare och entreprenörer inte minst den sista gruppen. Detta blir allt viktigare då fler och fler skogsägare ser ut som jag. Jag är inte riktigt skogsägare ännu, men vi får se om jag blir det. En typisk skogsägare bor någon annanstans, och skogen finns långt därifrån. Alltså måste någon annan sköta den. Då är utbildning och kunskap hos dem som är entreprenörer oerhört centralt. Där tror jag att vi behöver göra mer på våra naturbruksgymnasier, och jag vet att näringen själv har tagit initiativ till att tillsammans med skolorna förbättra kvaliteten på utbildningen. Det arbete som genomför också när det gäller att kalibrera metoderna för hur man granskar och kontrollerar är oerhört viktigt. Det initiativ som man har tagit och som görs i samverkan med olika aktörer är centralt för att vi ska få en gemensam bild av vad det är vi ska kontrollera. Därför grämer det mig, herr talman, att nu har valt att kliva av arbetet. Jag tror att det är mycket olyckligt, och jag tycker att det är en brist att man väljer att inte finnas med i rummet och delge sin kunskap och sin syn på saker och ting. Man ställer sig i stället utanför. I mina ögon gör det att man då tappar i respekt för sitt arbete och för de synpunkter man har. Det är centralt att man kommer fram till att man är överens om vad man beskriver och hur man beskriver det för att vi ska få en rättstrygghet och en säkerhet. Det handlar om att de skogsägare och tangerar jag igen Socialdemokraternas anförande som sköter sig ska känna sig trygga och säkra med att de vet detta. De ska också veta att de få som inte sköter sig ska få det påtalat för sig och därmed få reprimander för att de inte efterlever det som gäller. Jag har själv glädjen att få vara med Miljömålsberedningen och får lära mig otroligt mycket, men också att få vara med och försöka formulera de avvägningar som ibland är svåra att göra. Vi konstaterar, som någon har sagt, att vi behöver belysa detta och se om vi behöver förändra inte att vi ska förändra skogsvårdslagstiftningens 30 §. Det tycker jag är en oerhörd skillnad. Vi ska få belyst och tydliggjort vad som är i eventuellt behov av förändringar. Den är också oerhört central, och den är central också i Miljömålsberedningens arbete. Vi ska hitta en gemensam grund även där för vad den innebär för och för våra åtaganden. Vad är det vi har som är unikt i för den biologiska mångfalden där vi kanske behöver göra betydligt större avvägningar än när det gäller andra delar som finns i fler länder, på fler ställen än här? Vi behöver titta mer på hur ska leva upp till det som det är oerhört viktigt att vi gemensamt har skrivit under. Det är också viktigt, herr talman, att vi fortsätter på det inslagna spåret, som alliansregeringen har gjort. Det handlar om tilltro till dem som äger. Kometprogrammet är en del. Naturvårdsavtal är en annan. Det finns mycket vad gäller den biologiska mångfalden som vi kan göra om man ger tilltro till dem som sköter skogen och låter dem göra det på sitt sätt utifrån ett ramverk. Då får vi mångfalden. Men, herr talman, det är lätt att tro att det när det gäller skogen blir väldigt mycket naturvård. Någon har sagt att vi har fel balans. kan jag tro att de här debatterna har lite fel balans. Skogen är en av våra viktigaste exportråvaror. Det handlar om närmare 130 miljarder. Det figurerar någon divergerande siffra, beroende på vilket år vi väljer att utgå från. Men det är en otrolig tillgång, och det är en otrolig potential. Där ska vi satsa. Och precis det har regeringen gjort i den nya skogspolitiken, som drivs genom det projekt som heter . Där ser vi utvecklingspotentialen, inte minst när det gäller att få ett fungerande företagande på landsbygden. Det är ett ben till för landsbygdsföretagaren att stå på. Det är en utvecklingspotential till, inte minst för företagen i min hembygd där många är trähusproducenter. Det är en utvecklingspotential till när det gäller forskning och utveckling på det här området, där ska vara i framkant och gå i bräschen. När vi pratar om en av våra viktigaste näringar i denna kammare är inte representerade. Jag kände ett behov av att säga det. Jag har upplevt i debatter av centralt intresse att ett parti inte är närvarande. Jag tycker mig ha ett behov av att säga att jag tycker att det är dålig respekt för debatten och för betänkandet och det arbete som vi gör här gemensamt. Med det yrkar jag bifall till förslaget i betänkandet och avslag på samtliga motioner. 108 (MP) replik: När Artdatabanken varnar för att var tionde svensk skogsart är rödlistad, när tre av fyra rödlistarter minskar så kraftigt att deras framtid inte är säkrad och när av de här arterna redan är utdöda i går det inte att komma ifrån att det storskaliga skogsbruket har negativa miljöeffekter. Jag tycker inte att det är jättedrastiskt att uttrycka det så. Däremot behöver man inte för den sakens skull säga att skogsägare är onda och vill förstöra vår miljö, för det tror jag inte. De vill göra sitt jobb. Deras jobb är att ta ut träd ur skogen och se till att det blir papper, hus, energi och alla möjliga saker som vi vill göra av skogen. Det här gör de då inom de ramar som vi sätter upp. Och om vi sätter upp dåliga ramar och om vi tillåter saker som vi egentligen tycker är dumma är det inte så konstigt om det blir så här. Jag menar folk håller sig till de lagar som finns. Därför har vi ett tungt politiskt ansvar att se till att vi har en bra lagstiftning som värnar den biologiska mångfalden i skogen. Sedan är det i och för sig så att alla inte ens följer den lag vi har. Som jag var inne på har det funnits granskningar där man sett att två tredjedelar inte ens lever upp till lagens ganska låga krav. Det är onekligen problematiskt. Det visar på att vi också behöver bättre tillsyn, så att man verkligen vet vad det är för värden man har innan man skövlar dem. Man behöver kunna göra fältbesök. Man behöver också ha en bättre rådgivning, så att de här personerna vet vad det är de ska göra och inte. För jag tror, som sagt, inte att de flesta är onda. De vill väl, men ibland har de kanske inte riktigt den kunskap som de behöver, även om många har det. Att försöka prata bort att det är miljöproblem ute i skogen tycker jag inte är en konstruktiv väg. Jag tycker att det är bättre om vi kan försöka se hur vi som lagstiftare kan ta ansvar för att få en större miljöhänsyn i skogen. Vad vill göra där? 109 (KD) replik: Vi kan väl börja där och jag kanske är överens det gäller regeringen också. Vi säger att vi ska ge ytterligare resurser och vi har gjort det för att man ska kunna ägna sig mer åt det som är rådgivning och det som är kunskapshöjande. Vi satsar resurser på forskning och utveckling. Vi har också skalat av en del uppgifter som andra aktörer kan sköta på marknaden, så att kan fokusera mer på detta. Det tror jag är oerhört centralt. Sedan kan jag tycka något i motsats till . När det gäller den proposition som vi antog under förra mandatperioden, som byggde på en rejäl genomlysning av skogslagstiftningen, konstaterade man att vi har två jämställda mål. De är bra, och de ska vara kvar. Dem ska vi förfina och utveckla på olika sätt. Miljömålsberedningen har en del i det här arbetet. Det handlar om att se: Hur får vi en hållbar markanvändning? Där är skogen en viktig del. Vi har ju delat upp det i skog och övrig mark, kan vi förenklat säga. Det är oerhört viktigt. Sedan påverkar klimatförändringen i sig vilka arter vi har, hur de kommer att se ut och var de kommer att finnas. Det gör också att vi måste ha en flexibilitet i de system vi har. Där är en hel del redan gjort. Och mer är på väg i det arbete som inte minst Skogsriket, det som Landsbygdsdepartementet nu har satt som rubrik, ger vid handen att vi kommer att kunna göra. Sedan tycker jag att det är viktigt att få påpeka att , om vi nu ska använda samma siffror, levde väl upp till de regelverk som är uppställda en del kan tycka att det är ett bristande underlag. Jag är lite trött på att vi alltid lyfter fram det som inte är bra. En del markägare känner sig tilltryckta, som några tidigare talare har sagt, för de gör verkligen allt och lite till. 110 (MP) replik: Det ligger väl lite i sakens natur att man som politiker ser en massa problem som man vill rätta till. Man går i gång på dem och börjar prata om dem. Att det finns en massa goda människor som gör en massa bra saker ute i världen behöver man ju inte lösa, så det pratar man inte så mycket om. Men visst finns det de som gör mycket bra också. Sedan var det detta med de två jämställda målen i skogsvårdslagen. Det handlar om miljö och ekonomi, krasst uttryckt, eller miljö och produktion. I längden hänger det naturligtvis ihop. Vi har ju ingen produktion alls om inte miljön funkar. Men kortsiktigt kan det vara målkonflikter mellan de två målen. ser vi tyvärr att miljöhänsynen brister ute i skogen på ett helt annat sätt. Produktionen är det inget fel på. Det var väl som pratade om hur fantastiskt det är, om avverkningar och om vilka virkesförråd vi har och hur mycket vi kan plocka ut. Däremot ser vi siffror efter siffror på hur miljöhänsynen brister. Då tycker jag att vi som politiker måste ta oss en funderare. Hur blev det så här skevt? Vad kan vi göra för att det här verkligen ska bli långsiktigt hållbart? Då behöver miljöhänsynen öka. Jag har föreslagit en del olika saker som man skulle kunna göra, i de tal vi har hunnit ha . Vi har hört lite grann om vad som görs, men uppenbarligen har vi en bra bit kvar. Jag tror att vi kommer att behöva göra mycket mer om vi verkligen ska få någon ordning på den här skogspolitiken. Det är nu vi kan påverka. När vi har utrotat arter och skövlat livsmiljöer är det så dags. blev jag väldigt alarmistisk. Men så är det . Jag blir engagerad. Vi lämnar alarmismen. Ser inte även att det faktiskt finns stora problem med miljöhänsynen ute i skogsbruket som vi behöver ta itu med? 111 (KD) replik: Jag kan börja med att göra motsatsen till vad tycker att vi ska ägna oss åt som politiker. Jag kan tacka dig, , för ett oerhört engagemang, som jag har suttit och viskat i bänken här nere. Du är oerhört engagerad i alla dina inlägg, och det är oerhört roligt. Sedan delar jag inte allt det du säger. Jag delar till exempel inte synen på det här med produktion och att det är fel. Jag kan bara konstatera, precis som , företrädare, sade tidigare, att det faktiskt är så att tillväxten har förändrat otroligt mycket. Vi kan plocka fram gamla kartor, som jag älskar att titta på, och se var vi hade skog , var vi hade skog och . Det har hänt otroligt mycket när det gäller tillväxt av skog i detta land där det inte fanns en pinne förut, enkelt uttryckt. Jag kan gå till min egen hembygd och se detta. Vi har förändrat miljön, och vi har förändrat villkoren för både skogsproduktion och arternas utbredning. Och det har vi varit med och påverkat under hundratals år. Vi ska naturligtvis ta ett ansvar för detta, och vi ska ha en lagstiftning som är långsiktig och som tar detta på mycket stort allvar. Därför är det som Miljömålsberedningen sysslar med en av de viktiga lösningarna på de problem som jag kanske inte tycker är lika stora som tycker men som finns där och som ska tas på allvar. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under 11 §.) Föredrogs civilutskottets betänkande 2011/12:CU16 Familjerätt. 112 (S): Dagens debatt handlar om området familjerätt. Det är ett område som har engagerat många ledamöter; i dagens betänkande behandlas inte mindre än 79 motionsyrkanden. Jag står fast vid samtliga socialdemokratiska reservationer men kommer för tids vinnande att yrka bifall till reservationerna 1 och 3. Det går så klart att hitta flera orsaker till mängden motioner inom ämnet familjerätt. Människor väljer att bilda familj på ett annat sätt än när lagstiftningen som vi har kom till, och därför skaver den mot den familjebildning vi har . Det är just därför vi behöver en regering som vill verklighetsanpassa lagstiftningen och som stöttar familjen och inte värderar och försvårar för dem som inte väljer att leva i så kallade kärnfamiljer. Mängden motioner kan också till viss del förklaras med att vi har en regering som har svårt att hantera minoritetsregerandet och inte orkar med att internt göra upp om den framtida familjepolitiken utan låter utvecklingen bromsas, då man belastas med ett värdekonservativt parti som i många stycken vill hålla kvar i en moralisk medeltid och gärna vill lägga sig i och värdera olika familjebildningar. Detta väcker frustration hos oppositionen men också i regeringspartiernas egna led. Vi socialdemokrater ser ett behov av ett samlat grepp kring familjepolitiken över utskottsgränserna, en verklighetsanpassning av lagstiftningen utifrån hur människor väljer att leva . Lagen är till för att skydda och stödja familjerna. finns det tillfällen när lagen i stället upplevs som ett hinder. Exempelvis är fastställandet av faderskap när föräldrarna är ogifta i behov av förenkling. Ett gift par räknas båda automatiskt som föräldrar när barnet föds. Där familjen består av två människor som valt att leva som sambo krävs ett fastställande av faderskap för att försäkra sig om barnets rättigheter. Den ritual som förekommer där föräldrarna kallas till för att godkänna faderskapet och garantera att man varit tillsammans beskrivs av många som föråldrad och förnedrande. Vi menar att föräldrarna redan på sjukhuset eller i samband med de första kontakterna med gemensamt ska kunna underteckna en försäkran med uppgivande om faderskap. Ett annat alternativ kan vara att föräldrarna gemensamt anmäler faderskapet till folkbokföringsregistret och att socialnämnden endast utreder de fall där det finns oklarheter i frågan om vem som är pappan. Givetvis ska lagstiftning ha en rättssäker grund, men att förenkla förfarandet rörande faderskapsfastställande för samboende känns inte som en radikal utveckling av familjepolitiken utan som en verklighetsanpassning, eftersom många väljer att bilda familj utan att vara gifta. Lagstiftning ska inte värdera ett förhållande och ett föräldraskap olika utifrån om det gifta paret är samkönat eller olikkönat. gör lagstiftningen skillnad på detta när ett gift par får barn genom assisterad befruktning och när ett lesbiskt par får det. föreslog utredningsbetänkandet Föräldraskap genom assisterad befruktning att en kvinna som är gift med eller registrerad partner till modern ska betraktas som barnets förälder. Vi är medvetna om att lagstiftning kräver noggrannhet och inte är helt okomplicerat, men desto viktigare är det att ta frågan på allvar, tillskjuta resurser och se till att komma med förslag i frågan. Enligt uppgift från är utredningsbetänkandet föremål för beredning inom . Hur länge tycker allianspartierna att det är rimligt att en utredning ligger som hyllvärmare på ? Det måste börja bli ganska trångt på den hyllan, för det är inte särskilt många förslag som regeringen kommer fram med . Vi behöver en regering som bryr sig om familjen och vill skapa förutsättningar för att lagen ska vara i samklang med verkligheten och fungera väl. Lagen ska inte värdera och bry sig i hur familjer ska bildas. Kanske borde regeringen ta familjerådgivningen till hjälp och ägna tid åt att hantera sina interna konflikter så att människor slipper leva med en otidsenlig familjelagstiftning. Det finns också behov av att se över vårdnadsreglerna. Kärleken tar ibland slut, och man väljer att gå skilda vägar. Oenigheten kring barn är en smärtsam konsekvens där samhället gemensamt behöver göra sitt yttersta för att stötta föräldrarna i att undvika konflikt. Men om det blir så är det viktigt att samhället ser till att stå på barnets sida. Vårdnadsreformen syftade till att få föräldrar att samarbeta bättre och till att färre vårdnadstvister skulle komma till domstol. Detta har tyvärr inte slagit igenom på det vis man önskade. I stället har antalet fall som går till domstol ökat. I samband med att fler vårdnadstvister går till domstol upplever också fler pappor att de inte riktigt tas på allvar för att ses som potentiella vårdnadshavare av rätten. Mamman ses ofta som det självklara valet när det gäller ensam vårdnad. Mot den bakgrunden bör regeringen ges i uppdrag att följa upp den nya lagstiftningen och återkomma med förslag på hur man ska kunna komma till rätta med att så många fall går till domstol och se till att mammor och pappor behandlas jämställt av rätten. En annan aspekt är frågan om fler än två vårdnadshavare. Barn som lever med skilda föräldrar där det finns en ny partner som fungerar som en förälder, eller barn som har kommit till när två samkönade par har valt att skaffa barn gemensamt, står inför problematiken att dessa inte i laglig mening kan vara vårdnadshavare, även om barnet upplever sig ha flera föräldrar som i praktiken fungerar som vårdnadshavare. Vårdnadshavarna är dock endast de två biologiska föräldrarna, och det är bara de som kan fatta beslut rörande till exempel skola, sjukvård och annat. Det kan leda till att barnet inte får den hjälp och det stöd det behöver. Vi vill därför se över om det finns behov av förändringar i lagstiftningen för att barnets bästa ska göras gällande. Vi vill därför att regeringen gör den översyn som krävs och återkommer till med förslag. Familjerätten är en fråga som får förhållandevis lite uppmärksamhet, både i medierna och av regeringen, särskilt i förhållande till hur närvarande den här lagstiftningen är i människors vardag genom hela livet, från födsel till döden och allt som kan hända däremellan kärlek och äktenskap, barn, namngivning, skilsmässa, testamenten, arv och så vidare. Vi socialdemokrater vill ha en familjepolitik som är verklighetsanpassad, jämställd, jämlik och har ett tydligt barnperspektiv. I detta anförande instämde (S). (forts. 12 §) Kammaren beslutade på förslag av andre vice talmannen att ajournera förhandlingarna till då votering skulle äga rum. 10 § Beslut om ärenden som slutdebatterats KU6 Justitieombudsmännens ämbetsberättelse Kammaren biföll utskottets förslag. m.m. Punkt 3 (Begravningsverksamheten) 1. utskottet 2. res. (V) Votering: 273 för utskottet 18 för res. 2 avstod 56 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 91 S, 92 M, 19 MP, 19 FP, 18 C, 18 SD, 16 KD För res. : 18 V Avstod: 1 M, 1 - Frånvarande: 21 S, 14 M, 6 MP, 5 FP, 5 C, 1 SD, 1 V, 3 KD Övriga punkter Kammaren biföll utskottets förslag. SkU15 Allmänna motioner om mervärdesskatt Punkt 1 (Skattesatser) 1. utskottet 2. res. 1 (MP) 3. res. 2 (SD) 4. res. 3 (V) Förberedande votering 1: 19 för res. 2 18 för res. 3 253 avstod 59 frånvarande Kammaren biträdde res. Förberedande votering 2: 19 för res. 1 18 för res. 2 255 avstod 57 frånvarande Kammaren biträdde res. Huvudvotering: 237 för utskottet 18 för res. 1 38 avstod 56 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 91 S, 93 M, 19 FP, 18 C, 16 KD För res. 1: 18 MP Avstod: 1 MP, 18 SD, 18 V, 1 - Frånvarande: 21 S, 14 M, 6 MP, 5 FP, 5 C, 1 SD, 1 V, 3 KD Punkt 4 (Andra frågor om mervärdesskatt) 1. utskottet 2. res. 4 (S) 3. res. 5 (SD) Förberedande votering: 92 för res.