prot · GZ0990 · 2012-03-28 00:00:00 — Vi kan alla konstatera att detta är en stor utmaning som har blivit än större med anledning av den kris och orostid som råder i delar av och den övriga världen. I detta sammanhang är det dock värt att nämna det positiva tonläget i dagens konjunkturbarometer, vilken bekräftar bilden av att hushåll och företag i ser ljusare . De inhemska förutsättningarna i landet för en successivt högre tillväxt är också goda. Bland annat är hushållens sparande högt i ett historiskt perspektiv, vilket ger ordentligt utrymme för konsumtionsökningar när framtidstron återvänder. Detta är särskilt viktigt , eftersom exporten, enligt , inte kommer att vara en lika stark motor som vid tidigare återhämtningar detta då förstås på grund av den rådande oron i delar av och övriga världen, som jag tidigare nämnde. Men en av de stora utmaningarna vi har här på hemmaplan i är ungdomsarbetslösheten. Det är viktigt att vi fortsätter att uppmärksamma alla de ungdomar som vill komma över den höga tröskeln in på arbetsmarknaden, som finns . Och det är av stor betydelse att vi tillsammans hjälps åt att hitta vägar som kan föra in dessa ungdomar på arbetsmarknaden. Därför utreder regeringen frågan om lärlingsprovanställningar, och en proposition är aviserad . Vi i vill också betona vikten av att ungdomar inte hoppar av skolan och att lärlingsutbildningar med lärlingslön införs. Vi är övertygade om att det är en bra väg in för ungdomar när det gäller att få ett arbete. Det är bra också för företagarna som kan få ungdomar som blir utbildade för precis det jobb som företaget har behov av att få utfört. Jag skulle i sammanhanget vilja säga att vi i förstås anser att det är parterna på arbetsmarknaden som ska sätta löner. Det är fackföreningsrörelsens representanter och arbetsgivarens representanter och deras organisationer som ska förhandla om lönerna på arbetsmarknaden. Ungdomsavtal har det talats om här i talarstolen, bland annat av Socialdemokraternas företrädare. Det har inte att göra med att sänka ingångslöner. Ungdomsavtalen är ju ett sätt att underlätta för ungdomar som har svårt att komma in i arbete. Det är ofta ungdomar som inte har slutfört sina grundskolestudier eller gymnasiestudier. Det handlar om att ge dem en möjlighet att via handledning och utbildning med betalning få ett inträde till ett jobb. När man då stiftar dessa ungdomsavtal är det självklart att både fackföreningen och arbetsgivaren ska vara överens om den exakta utformningen av detta ungdomsavtal i den bransch som det införs i. Vi har exempelvis som har jobbat med denna typ av ungdomsavtal. I kommun har man nu börjat tala om att införa sådana här typer av ungdomsavtal. Säg att ett sådant gäller ! Sedan är det förstås sannolikt att den unge personen har en möjlighet att få ett fast jobb och då självklart med en ingångslön. Alla här i , och inte bara i , utan alla i hela och i stort sett alla i hela världen tycker att det är viktigt att alla människor som kan och vill arbeta ska ges möjlighet att göra det utifrån sina förutsättningar. Och de arbetsrättsliga reglerna i ger goda förutsättningar för att kombinera just trygga förhållanden på arbetsmarknaden med en hög sysselsättningsnivå. I sammanhanget kan det konstateras att en beredning pågår i av ett antal justeringar av gällande regler. Då vill vi i Alliansen särskilt nämna det arbete som pågår inom som gäller förslag till en ändring i LAS i avsikt att förtydliga att visstidsanställningar inte får kombineras på ett sätt som utgör ett missbruk. En departementspromemoria remitterades , och remissvar analyseras inom . En särskild fråga handlar om regelverket när det gäller balansen mellan arbetsgivares och arbetstagares intressen vid tvister om uppsägning. Här välkomnar jag den utredning i frågan som regeringen tillsatte . Här kan utredaren även överväga förändringar i bestämmelserna om avskedanden, om det bedöms lämpligt. Detta uppdrag ska redovisas . Det är viktigt, tycker jag, att säga att vi i anser att den svenska modellen, där svenska kollektivavtal verkar tillsammans med lagregler, i huvudsak fungerar bra och är en god grund för en väl fungerande arbetsmarknad. Därför bör grunden för arbetsrätten förstås bestå också framöver. Den modell där förhållandena på arbetsmarknaden i hög grad regleras genom avtal mellan arbetsmarknadens parter bör värnas. Det är en modell som förutsätter att arbetsmarknadens parter tar ett stort ansvar och uppträder på ett ansvarsfullt sätt. Parterna har ju själva i stor utsträckning de verktyg som behövs för att rätta till det som kan uppfattas som obalanser eller brister. Det kan här också hänvisas till den utredning jag tidigare nämnde som tillsattes för att göra en översyn av regelverket om tvister i samband med uppsägning. För översynen ska endast avse tvister om avslutande av anställningar och omfatta kostnader som uppstår efter det att en uppsägning har ägt rum. Översynen ska avse både uppsägning på grund av arbetsbrist och uppsägning av personliga skäl. Frågor som avser turordning vid uppsägning på grund av arbetsbrist ska dock lämnas utanför. Frågan om turordning är i hög grad de avtalsslutande parternas ansvar. I det här sammanhanget tycker jag att det är intressant, herr talman, att fackförbundet nu uttalat att kompetens, inte anställningstid, skapar trygghet på arbetsmarknaden och att Unionen därför i årets avtalsrörelse är berett att diskutera den tidigare principen om sist in och först ut. Jag ska nu citera , Unionens förhandlingschef och också ordförande för . Han har sagt så här i tidningen : Man måste utgå från hur verkligheten ser ut. Man ska vara medveten om att medlemmarnas uppfattning om var trygghet kommer ifrån också förändras. pekar en majoritet av medlemmarna på att kompetens är det viktigaste för att man ska känna sig trygg på arbetsplatsen. Han fortsätter: De här frågorna är svåra och laddade på många sätt. Men vi får inte vara rädda för att diskutera dem. Den svenska modellen bygger på parternas förmåga att utveckla regelverket så att det är i takt . Om vi inte gör det kommer inte modellen hålla. Då vi i är överens om att den svenska modellen i huvudsak fungerar bra är det förstås viktigt att, så som är inne på, vara öppen för moderniseringar av densamma så att den kan fortsätta tjäna oss väl även . vill jag säga några ord om att vi är medvetna om att det i vissa sammanhang, till exempel vid långa entreprenadkedjor, kan vara svårt att fastställa vem som är att anse som arbetsgivare och vem som därmed är betalningsskyldig för lön och andra förpliktelser enligt anställningsavtalet. Den svenska modellen, där förhållandena på arbetsmarknaden i hög grad regleras genom avtal mellan arbetsmarknadens parter, fungerar i huvudsak väl och bör värnas. Regelverket säkerställer dock inte att till utstationerade arbetstagare, särskilt när flera underentreprenörer bildar entreprenadkedjor, erhåller intjänade löner med mera. Därför anser vi i allianspartierna tillsammans med Socialdemokraterna och att bör tillkännage för regeringen som sin mening att denna ska återkomma till med initiativ i syfte att säkerställa ändamålsenliga regler för uppdragsgivares, alltså huvudentreprenörs, ansvar i utstationeringssituationer. 165 (S) replik: Jag har några frågor till med anledning av hans anförande. Naturligtvis rör de ungdomslöner och det förslag som lämnade. Jag kan bara konstatera att i och med detta förslag inser också att regeringen har misslyckats med att skapa jobb åt unga, om inte annat är det väl utifrån det som man ska se det här utspelet från . Jag har två frågor. Den ena handlar om och syn när det gäller offentlig sektor. Vad jag förstod när jag läste förslag handlar det om de hundra största kommunerna i landet, alltså enkom offentlig sektor och inte privat sektor. Min fråga är: Varför ska man särbehandla offentlig sektor och där ingå de här överenskommelserna? svarade delvis på min andra fråga som handlar om den svenska modellen. Jag var lite orolig att man från sida ser den svenska modellen som någonting annat än vad den egentligen är. Vi var några stycken, bland andra jag, och , på ett seminarium där från Ratio svenskt näringslivs eget forskningsinstitut deltog. Vi pratade mycket om arbetsrätt och om LAS, och vi hade ett bra samtal över lag, tycker jag. Han pekade mycket på att det inte går att rycka ut en enskildhet genom att göra förändringar eller försämringar i LAS, utan man måste se det i sin helhet när det gäller den svenska modellen och kopplat till en stark a-kassa och en stark sjukförsäkring. Där har det ju skett en hel del rejäla förändringar. Jag vill bara höra med om han instämmer i de slutsatser som i vart fall svenskt näringslivs tankesmedja med flera ger uttryck för. 166 HANS (FP) replik: Jag börjar med jobben för ungdomar. Alla vi som jobbar med politik har ett gemensamt ansvar för att vi inte vare sig tidigare, socialdemokratiska regeringar eller den nuvarande regeringen har lyckats lösa detta problem för ungdomarna. Vi måste med gemensamma krafter finna vägar för att klara av detta. Det är mot den bakgrunden som vi har väckt detta förslag om ungdomsavtal. Att vi i har gått ut och sagt att vi tycker att även kommunerna skulle kunna ta ett ansvar och införa dessa ungdomsavtal beror på att vi i kommunerna har politiker som fungerar som arbetsgivare. Vi vill uppmana våra kommunpolitiker att fundera över detta i sin arbetsgivarroll då man i SKL och tillsammans med fackföreningarna tittar på möjliga utformningar av ungdomsavtal inom den offentliga sektorn. Men självklart är vi lika positiva till att man har ungdomsavtal inom den privata sektorn, såsom exempelvis har tagit initiativ till. Vi vill inte exkludera någon sektor från detta utan vill att idéerna prövas, eller hoppas att de kan prövas, och kan finna gehör. När det gäller LAS håller jag med om att det är viktigt att se på arbetsmarknadspolitiken som en helhet, och i de diskussioner som förs ute i samhället, inom och inom regeringen förstås också fundera på hur vi ska utarbeta detta. Vi tycker att det är intressant att exempelvis Unionen nu börjar fundera tillsammans med sina arbetsgivarmotparter på hur man ska kunna komma vidare i frågan om att kanske bygga om turordningsreglerna till att mer fokusera på kompetens. Sedan vill jag också säga att anställningstid förstås alltid kommer att ge kompetens, så det kan ju vara ett viktigt kriterium när man bedömer en persons styrka på en arbetsplats. 167 (S) replik: Jag har en följdfråga utifrån det som sade, men först ska jag göra ett klarläggande när det gäller överenskommelse om ungdomsavtal eller utbildningsavtal. Det är ett utbildningsavtal med tidsbegränsad anställning för ungdomar. Dessutom är det få arbetsgivare och fackliga organisationer som har nyttjat det här man har träffat väldigt få överenskommelser. Det har alltså inte varit någon större hit så här långt. sade att man kan gå vidare även inom privat sektor med de här lönesänkarkraven. Följdfrågan blir då: Tror inte att parterna själva kan hantera den här frågan? Vad är skillnaden på ert förslag och arbetsmarknadspolitiska åtgärder? finns det ju väldigt många arbetsmarknadspolitiska åtgärder. Har regeringen och Alliansen misslyckats med sin arbetsmarknadspolitik? Är det grunden till utspel? 168 HANS (FP) replik: Jag skulle vilja säga att i delar har vi absolut lyckats med vår arbetsmarknadspolitik. Vi har exempelvis fått in nära 200 000 personer från utanförskap sedan regeringen tillträdde 2006, och detta i som har präglats av en internationell finansiell kris. Men just ungdomsarbetslösheten har vi levt med länge, både under socialdemokratiska regeringar och nuvarande regering. Här har vi alltså en utmaning att jobba vidare med. Det handlar inte om lönesänkaravtal, som kallar det. Vi har självklart förtroende för att parterna på arbetsmarknaden kan hantera detta. Det vi har sagt att vi skulle vilja se inom exempelvis den offentliga sektorn är ett utbildningsavtal, precis som det har egentligen. Det gör att man som ung får en möjlighet att komma in på en arbetsplats och få handledning och utbildning med betalning. Det kanske löper , och den exakta utformningen kommer fackföreningen och arbetsgivaren överens om när avtalet spikas. Sedan är det högst troligt att den unge får ett fast jobb. Det har bland annat visat sig det är en av orsakerna till att jag är positiv till det här att praktikantplatser på olika företag ofta leder till att ungdomarna får ett jobb. De får göra det som så många ungdomar vill. De får visa att de kan. De får visa att de fungerar på en arbetsplats, arbetsgivaren blir trygg och säker med det och anställer personen i fråga. Det är sådana vägar vi vill arbeta fram för att kunna ge dessa möjligheter. Det tror vi att bland annat ungdomsavtalet kan ge men också förstås de utredningar som regeringen nu jobbar med. Lärlingsprovanställningar är en viktig väg. Jag träffade senast företagare som var mycket positiva till det. Det har visat sig att många företag är beredda att ta emot lärlingar. De tror att det är bra för företaget. De kan, som jag sade i mitt anförande, utbilda ungdomar till exakt det jobb som företaget behöver. En av de saker vi har problem med är just matchningen, att få rätt utbildade personer till rätt arbeten. Här ges en möjlighet att lösa även matchningsproblemet, eller åtminstone en del av det. 169 (C): I betänkandet behandlar vi regeringens skrivelse rekommendation (nr 200) om hiv/aids och arbetslivet. Vi har på den en följdmotion och utöver det ett antal arbetsrättsliga motioner. I betänkandet finns också ett tillkännagivande att regeringen ska återkomma till för att säkerställa ändamålsenliga regler för uppdragsgivares ansvar i utstationeringssituationer. rekommendation är det första internationella instrumentet för främjande av mänskliga rättigheter med inriktning på hiv/aids i arbetslivet. För del har det kanske inte så stor betydelse men för många andra länder är det oerhört viktigt. Det är helt klart ett steg i rätt riktning. Den omfattar alla arbetstagare och alla sektorer, såväl privat som offentlig och såväl formell som informell sektor. politik ligger väl i linje med rekommendationens förslag till åtgärder. antog en handlingsplan, och har föreskrifter som ses över. har det konstaterats 237 fall i . Det är ungefär så det har sett ut . I följdmotionen från vill man att det ska vara möjligt för arbetsgivaren att fråga arbetstagare, och till och med kräva läkarintyg, om hiv/aids-status i vissa sektorer. till omfattningen av antalet fall och sett till att arbetsgivaren har frågerätt som är vidsträckt om än inte fri känns krav som sprunget ur en hotbild som inte existerar. yrkande om frågeförbud berör på ett sätt hiv/aids men är mer ett generellt frågeförbud. Där är kravet att frågor måste vara sakligt grundade. Det här är ett gränsland som är svårt att reglera utan att det blir fyrkantigt och svårt att efterleva. Också här blir svaret, så här långt, att frågerätten är vidsträckt, men den är inte helt fri med betoningen på inte helt fri. Rätten till respekt för privatlivet å ena sidan och å andra sidan ansvaret för att kunna leda och fördela arbetet krockar ibland här, även om de exempel jag hört från talarstolen inte handlar om krockar på det här området utan om diskriminering. Att diskriminera någon är absolut inte fritt, som när en fråga om planerade barn leder till att någon annan får tjänsten. Det är under den lagstiftningen som dessa frågor i allra högsta grad hör hemma. Det finns, vilket sagts tidigare, en utredning om integritetsskydd, och den bereds i . Jag tar med mig frågan för att se hur långt bort i tiden den ligger. Tillkännagivandet från utskottet är att säkerställa ändamålsenliga regler för uppdragsgivares och huvudentreprenörers ansvar i utstationeringssituationer. I finns en rad lagar som skyddar anställda hos underleverantörer. Det finns kollektivavtal där dessa lagar finns tecknade liksom konkurslagen, förmånsrättslagen, lönegarantilagen och MBL. är gemensamma regler på gång inom EU just för att se över denna reglering. Då har vi att se över hur de passar in i svensk reglering för att sedan kunna implementeras. Även här finns en balansakt att ta hänsyn till. Det gäller att säkra att det inte sätts i system att oseriösa företag lurar företag i stället för arbetstagare. Vi måste således nå båda parterna, och dessutom får det inte hindra rörligheten. Med det yrkar jag bifall till utskottets förslag i betänkande AU9. Självklart måste jag även svara på en del frågor som har kommit med anledning av ett utspel som vi gjorde . Det är ett utspel som väckt känslor och som gjort att jag nästan frågat mig om det finns yttrandefrihet i alla frågor i . Det jag tog upp i intervjun med Ekot var kopplat till att vi har hög ungdomsarbetslöshet i . Som många talare före mig sagt är det ett problem som funnits och som vuxit sig starkare i lågkonjunkturerna. Vi har sett att den hejdats, men vi har inte sett att den går i rätt riktning. Alliansregeringen har gjort många olika insatser, sänkt kostnaderna för att anställa och öppnat upp för möjligheten att komma från skolan. När det gäller lärlingsprovanställningar har vi en utredning på gång. Vi har alltså satt i sjön många saker just för att öppna upp möjligheten för fler unga att komma in i arbete. När vi talar om dessa frågor vill jag säga att vi på den svenska arbetsmarknaden har en svensk modell som, hör och häpna, även tycker är riktigt bra. Det är lite spännande, för när man tycker att någonting är riktigt bra måste man också kritisera de brister som kan finnas. Vår uppmaning till arbetsmarknadens parter om lägre ingångslöner handlade inte om att jag ska sätta ingångslönerna. Däremot var det en uppmaning till arbetsmarknadens parter att se att också de har ett ansvar för att vi har stora grupper som står utanför arbetsmarknaden, och där är lönerna en viktig del. Vi vill inte ha statliga minimilöner, och vi vill inte sänka befintliga löner. Däremot vill vi att människor som är arbetslösa ska få en chans att komma in på arbetsmarknaden och därigenom få möjlighet till lönekarriär. Om inte arbetsmarknadens parter tar in även de arbetslösa till förhandlingsbordet kommer det att krävas rent politiska insatser som motarbetas av att lönenivåerna trycks upp. När vi tittar på de undersökningar som gjorts kan vi konstatera att höga minimilöner är ett problem som flera aktörer pekat på. visade för inte så länge sedan att är det land som har de högsta minimilönerna i förhållande till lönenivån totalt sett, alltså en sammanpressad lönestruktur. Vi kan konstatera att om det finns två sökande till en ledig plats, en med och en utan erfarenhet, och lönerna knappt skiljer, är det inte konstigt om den med erfarenhet vid de allra flesta anställningsintervjuer är den som drar vinstlotten. Ingångslön har man under en mycket begränsad tid av sitt arbetsliv. Därför är det oftast mer intressant att se på den sammanlagda lönen under hela arbetslivet. publicerade en studie där man hade jämfört löner bland unga som 1999 jobbade i servicebranschen för ingångslön med unga som var arbetslösa. När man tittar på senare kan man konstatera att de unga som hade jobb ligger högre i förvärvsinkomst än de som var arbetslösa. Den och andra liknande undersökningar visar att ingångsjobben är betydelsefulla steg i arbetslivet. Att gå från bidrag till arbete ser vi som en möjlighet när vi diskuterar dessa frågor. från Socialdemokraterna frågade mig om synen på LAS. Det som är lite intressant när man tittar på lagen om turordningsregler är att det ofta sägs att vi sett i undersökningar att det inte spelar stor roll. Men när man är ute och möter dem som ska anställa säger de att det faktiskt spelar stor roll. Det är den typen av reglering som gör att de väljer att avstå från att anställa eller har korta anställningar i stället för att erbjuda längre anställningar, vilket de allra flesta av oss vill ha. Vi kan konstatera att med de turordningsregler som gäller , förutom att de är dispositiva och det finns möjlighet att förhandla om dem, är det antalet år på arbetsplatsen som avgör om man blir kvar eller inte, inte om man har den kompetens som kan vara av strategisk betydelse på just den arbetsplatsen. Vi ser och möter det man belyser från dessa företag att det ändå finns ett motstånd mot att anställa. Även om det i ett första skede inte innebär fler jobb tror jag att det i andra skedet skulle kunna bli just fler jobb av detta. Det jag också möter är inte utelåsningseffekten utan inlåsningseffekten. Det är personer som har jobbat länge på ett ställe och som av rädsla för att vara den som kommer sist in på nästa arbetsplats väljer att inte byta arbetsplats. Dynamiken i att gå vidare och komma vidare är också någonting som har betydelse för utvecklingen på arbetsmarknaden. Även om det finns rapporter som visar på att det inte blir jobb tror jag att det i ett andra steg finns möjlighet och en dynamik som gör att det blir fler jobb av det. Som vi har hört här har vi inte lyckats att få med oss fler partier på detta . Men skam den som ger sig. Jag tänker fortsätta att diskutera dessa frågor. Det är oerhört viktigt för svensk arbetsmarknad, svensk modell och för våra ungdomar och alla de andra som står långt från arbete. 170 (SD) replik: Om du hade läst betänkandet hade du också sett att vi inte har yrkat på den motionen, . Vi har skrivit ett särskilt yttrande. , eller när nu omröstningen blir i frågan, kommer att ställa sig bakom utskottets förslag. Vi har skrivit ett särskilt yttrande där vi anser att kanske gått för långt. Men vi kommer ändå att ställa oss bakom utskottets förslag i den frågan. Det var jag som var pappa till motionen. Det kan erkännas i efterhand att den kanske gick något för långt. Det är inte mer än att jag kan erkänna att jag ibland har haft fel, och i det här fallet har jag haft fel. Det tycker jag att en politiker ska kunna erkänna . har vi backat och står bakom utskottet i frågan, nog om detta. Jag har en fråga till . har tidigare drivit frågan om att utöka antalet undantag från turordningsreglerna. Står ni fast vid detta, eller har ni förändrat er politik? Om ni står fast vid det, hur många anser att det är rimligt att ha som undantag från turordningsreglerna? 171 (C) replik: Jag tackar för att man har ändrat sig i frågan om möjligheten att ta ut läkarintyg i de 237 fallen. Jag välkomnar det. När det gäller ståndpunkt om turordningsreglerna har vi ett beslut där vi tycker att den regeln som gäller nu inte ska göra stopp vid tio anställda i ett företag utan följa med upp proportionerligt. Är det 20 anställda ska det vara fyra och så vidare. Det är ett första steg. Det vi i grund och botten vill är att förändra turordningsreglerna till att handla om att kompetens i stället för . 172 (SD) replik: Jag håller med om beskrivningen att man behöver utöka antalet undantag från turordningsreglerna. Jag är kanske inte beredd att gå lika drastiskt fram som i det fallet. Innebär det att om man har 20 000 anställda så får man i det fallet ett antal hundra eller kanske tusentals undantag? Då tycker jag att man har gått lite långt. Håller med mig om att om man ska ha den typen av flexibilitet i turordningsreglerna och arbetsrätten måste man också ha ett väldigt bra och utvecklat skydd för arbetstagaren där man har en hög ersättningsnivå, en a-kassa som omfattar alla och upplever att den som får lämna sitt jobb ändå har en möjlighet att genom arbetsmarknadspolitiska åtgärder och utbildning kommer tillbaka till arbete? Så är inte fallet . 173 (C) replik: har företag som har 20 000 anställda sällan några bekymmer när det gäller turordningsregler. Där finns oftast väldigt starka fackföreningar. Den dispositiva delen av lagen faller väl ut i de stora företagen. Det är de mindre företagen som vittnar om att man har problem när det kommer till dessa bitar. Jag instämmer i att det är viktigt att man har ett starkt skydd för att vara trygg i omställning och inte känna sig utsatt och rädd i förändring.