prot · H00944 · 2012-12-14 00:00:00 — Låt mig åter slå fast att SLU i vid sidan om sin utbildningsverksamhet inom främst djurområdet bedriver en omfattande och, enligt min bedömning, livskraftig forskningsverksamhet. Låt mig åter slå fast att det inte finns något beslut om att SLU ska lämna . Jag vill också framhålla att det inte finns några beslut om att flytta några utbildningar från . Det finns dock, fru talman, ett förslag till som jag gärna meddelar såväl interpellanten som . Styrelsen sammanträder och förslaget innebär att föreståndaren i ska få i uppdrag att komma med idéer om hur ska kunna utvecklas. Det handlar om utveckling av befintliga verksamheter och om hur en redan omfattande samverkan mellan SLU i och näringslivet, som omfattar många framför allt mindre företag i och , ska kunna utvecklas för framtiden. Det är ett glädjande besked som jag gärna meddelar såväl dem som deltar i debatten som kammaren i stort. Jag tror mycket på detta eftersom jag ser utvecklingsmöjligheter inom och omkring de gröna verksamheterna såväl i som i övriga delar av vårt land. Jag vill betona att SLU inte är ensamt om att behöva ta ett ansvar för att alla delar av vårt land ska kunna fortsätta utvecklas. SLU ska ta och tar ett ansvar för detta, men det måste också andra verksamheter göra för att hela ska kunna fortsätta utvecklas på ett positivt och bra sätt. 33 (S): Det lät spännande att ska få ett nytt uppdrag om hur man ska kunna utveckla verksamheten. Det verkar jättebra. Vi som har kämpat för SLU i sedan utredningen kom tycker givetvis att sådana besked är välkomna. Det blir dock lite tokigt om man tar med ena handen och ger med den andra, eller om man brukar säga tvärtom, och utbildningar som är grundläggande för att SLU i ska kunna utvecklas försvinner. Forskningen på SLU i har stor nytta av den utbildning som eventuellt ska försvinna, och vice versa. Man korsbefruktar varandra. Det vore också tacknämligt att man utvecklade de utbildningar som finns så att den centraliseringsiver som finns inte får fäste. Precis som sade har det tufft med alla varsel. Vi har över huvud taget en stor massarbetslöshet i med . Långtidsarbetslösheten har vuxit och ungdomsarbetslösheten är högre än EU-genomsnittet. Att i det läget dra in och centralisera utbildningar är inte bra. Dessutom säger landsbygdsministern att det inte bara är SLU som ska ta ansvar för att hela ska leva. Det håller jag med om. Därför är det märkligt att det händer så mycket annat. Ni började med att lägga ned , och ni har hotat utbildningar på högskolan i . Det finns så många andra områden som regeringen kan styra över som inte går vår väg. Om SLU i inte har eget ansvar har väl regeringen ett visst ansvar i frågan. Jag tycker att regeringen har ett stort ansvar för att se till att vi har utbildningar och utbildningsmöjligheter i hela landet. Att gömma sig bakom en styrelse tycker jag inte är helt rätt. Även om styrelsen ska fatta beslut utifrån utredningen går det, precis som sade tidigare, att styra med anslag. Det går också att peka på vikten av utbildningarna, och det går att se till att de areella näringarna i kan samverka bättre för en bättre utbildning och för att ungdomarna här ska kunna få jobb framöver. Det finns mycket att göra för att utveckla SLU i . Jag välkomnar att landsbygdsministern ger oss ett halmstrå med det nya uppdraget. Jag skulle vilja att ministern dessutom säger att de utbildningar som är hotade är hotade. 34 (S): Det är riktigt som landsbygdsministern säger: Det finns inget beslut. Som tur är finns det inte något beslut om att man ska flytta utbildningarna, men det fanns ett förslag till styrelsen från utredningen. möts vi av att det ska ske ytterligare utredningar om hur man ska utveckla den verksamhet som finns i . Det samband som jag tog upp tidigare fick jag ingen kommentar till. Ser inte landsbygdsministern sambandet mellan utbildningar på en ort och möjligheten att bedriva relevant forskning? Varenda högskola och universitet säger att det måste finnas både forskning och utbildning eftersom de är beroende av varandra. Jag tyckte att det fanns en underton när ministern sade att andra verksamheter också måste ta sitt ansvar. Betyder det både i och ? Är det ytterligare saker som vi ska göra i och ? Det vore bra om vi fick signaler om vad vi ska göra utöver det som vi redan gör. Vi bygger ut biogasanläggningar där man har ett samarbete mellan näringsliv, företag och kommuner. Man samverkar över blockgränserna i de omgivande kommunerna. Vi har anslag från regionen för att det ska finnas utbildningsmöjligheter. går in från hela näringen. Vad mer ska vi göra för att leva upp till de villkor som tydligen är så fantastiska i ? Ska vi ha ännu fler djur inom produktionen för att vi ska kunna ha utbildningen? 35 Landsbygdsminister (C): Ungefär likalydande skrivningar har varit vid handen sedan i varje fall 1977 när det gäller förordningstexter om vem som beslutar om utbildningar på högskolor och universitet. fram till nu har det funnits rika möjligheter för den som har velat ändra på vem som ska fatta beslut om saker och ting. I stort sett likalydande skrivningar har alltså gällt , det vill säga att styrelserna och universiteten och högskolorna själva beslutar om hur de ska uppfylla det andra kravet, som också har funnits som jag har kunnat studera, nämligen att man ska vara resurseffektiv i användandet av statens pengar. SLU har gjort en genomlysning av sin verksamhet för att kunna uppfylla de krav som regeringar över åren och har ställt sig bakom utan att det har varit ifrågasatt såvitt jag känner till. Därför är jag övertygad om att jag har kammarens stöd och att jag har rätt när jag säger att vi inte ska lägga oss i detta från vare sig eller regeringens sida. Vi vill ha autonoma självständiga akademier i vårt land. Jag vill korrigera mig. sammanträder , inte . De har då att ta ställning till ett förslag om hur man kan utveckla verksamheten i . Det finns alltså ett sådant förslag på styrelsens bord att ta ställning till för att sedan ge ett uppdrag till föreståndaren i . Både vid SLU och vid andra universitet och högskolor bedrivs ibland forskning utan att den är knuten till utbildningsverksamhet. Jag kan inte på rak arm säga hur många orter SLU har forskningsverksamhet på. SLU bedriver verksamhet på i storleksordningen 1520 orter, oftast forskningsverksamhet. Endast fyra av dem är stora utbildningsorter. SLU har en väl spridd verksamhet i vårt land. Det är viktigt speciellt för det här eftersom det har verksamheter som är areella. De areella näringarna finns över hela vårt land med lite olika förutsättningar. inkluderas det område som tidigare låg på andra myndigheter och utbildningsinstitutioner, nämligen vatten och fiske. 36 (S): De areella näringarna och de gröna jobben tillhör framtiden. Vi har massarbetslöshet i . Vi har en långtidsarbetslöshet som växer, och vi har en ungdomsarbetslöshet som är högre än EU-genomsnittet. Därför behöver vi satsa mer på de gröna jobben och de gröna utbildningarna. Det ska vara resurseffektivt, säger jordbruksministern. Bra då vinner . är det mest resurseffektiva vi har i . har utbildningen nära forskningen. har nära till produktionen. har en bredd när det gäller djurslag. har Ark i närheten. Där finns ett djursjukhus som är helt och hållet självfinansierat. Där finns utbildningar för veterinärmedicin och djuromvårdnad och där finns utbildning för utländska veterinärer. är det mest resurseffektiva vi har. Det gläder mig att ministern säger att det mest resurseffektiva ska vara kvar. Det tar jag som intäkt för att vi klarar SLU i för framtiden. Vi har kämpat . Ministern och jag hade en första interpellationsdebatt när utredningen hade kommit. har många uppvaktat ministern. Vi har kämpat tillsammans för att få ha kvar SLU i och kunna utveckla det. Om ministern står fast vid att det är det mest resurseffektiva som ska få vara kvar tar jag det som intäkt för att utbildningarna kommer att finnas kvar. 37 Landsbygdsminister (C): Jag tackar för interpellationen och debatten. Det är viktigt att diskutera de gröna näringarnas utvecklingsmöjligheter i alla delar av vårt land eftersom det är där, precis som interpellanten säger, som utvecklingsmöjligheter finns. Jag tror att den biobaserade ekonomin ligger framför oss, apropå att vi på vår planet inte har hushållat tillräckligt med de resurser som är ändliga, vilket de gröna näringarnas verksamhet är motsatsen till. De är hållbara och ständigt förnybara. Låt mig avslutningsvis återigen slå fast att styrelserna för våra universitet och högskolor är autonoma, men de har att ta hänsyn till vissa grundläggande skrivningar i såväl förordningstexter som de regleringsbrev som regeringen ger sina myndigheter, universitet och högskolor när de fattar sina beslut. En av de saker som de har att ta hänsyn till är resurseffektivitetsbegreppet. Men de ska också se till att de skapar synergier mellan sina egna verksamheter men kanske också mellan omgivande verksamheter som må vara såväl offentliga som privata verksamheter. Det har också kommit till min kännedom, vilket kanske inte har framgått klart i denna debatt, att läget i denna fråga, vad jag har förstått, beror på att man har fått in många synpunkter både från området som berörs och från näringens sida och organisationer. Såvitt jag känner till kommer något ställningstagande inte att göras under det styrelsemöte som äger rum . God jul, fru talman och i kammaren närvarande ledamöter och tjänstemän! Överläggningen var härmed avslutad. 13 § Svar på interpellation 2012/13:125 om miljöbilar och fossila bränslen 38 Finansminister (M): har frågat miljöministern vilka politiska styrmedel hon avser att ta initiativ till för att se till att en större andel av miljöbilarna använder förnybara bränslen. Interpellationen har överlämnats till mig. Som påpekar har antalet miljöbilar ökat . Det tycker jag är glädjande. Det är bra att våra styrmedel fungerar och att fler väljer att köpa bilar med låga växthusgasutsläpp. Jag håller med om att det inte räcker med att bilköpare väljer en etanolbil eller en gasbil. Vi måste också verka för att bilen faktiskt tankas med förnybara drivmedel. nämner att en stor andel av försäljningen av miljöbilar är dieselbilar. Jag vill då framhålla att det numera finns diesel med stora andelar förnybart som fungerar i vanliga dieselmotorer. Jag tänker på hydrerade vegetabiliska oljor, det vi brukar kalla HVO. Här krävs det alltså inga flexifuelmotorer. Det är viktigt att fordons- och biodrivmedelsmarknaden ges långsiktiga och förutsägbara villkor. Ett led i det arbetet är att skattebefrielsen för biodrivmedel regleras i lag i stället för genom årliga dispensbeslut som skett tidigare. Regeringen har också bedömt att ett kvotpliktssystem bör införas för att säkerställa låginblandade volymer på marknaden. Om biogas och höginblandade biodrivmedel, till exempel E85, inte inkluderas i kvotplikten ska dessa ges fortsatt goda förutsättningar. Ett kvotpliktssystem utreds inom . Jag vill inte föregå det arbetet. 39 (S): Jag vill börja med att tacka ministern för svaret. Tyvärr fanns det inte speciellt mycket konkret kring vilka styrmedel som regeringen tänker vidta för att uppnå målet om en fossiloberoende fordonsflotta 2030. Lösningen verkar enligt vara fler dieselbilar och ökad låginblandning. Låginblandning är självklart bra, men det räcker inte på långa vägar för att vi ska klara de utmaningar som vi står inför, och framför allt är det inte riktigt så enkelt som jag tycker att ministern vill få det att framstå. Även om vi kan komma upp i 20, 27 eller kanske till och med 30 procents inblandning av biobränsle i dieseln är det fortfarande mycket kvar. av bränslet kommer fortfarande att vara fossilt. Hur ska vi då få en fossiloberoende fordonsflotta? Vidare finns det inte tillräckligt med vare sig producenter eller substrat för att göra tillräckligt med HVO, och konkurrensen om det substrat som finns är stenhård. Jag tror inte att marknaden där kommer att bli bättre . Slutligen är dieseln i sig smutsig och innebär många problem. Dieseln har stora problem med stora utsläpp av kolväten, kväveoxider och partiklar. Detta leder till stora problem till exempel här i . säger i sitt svar att E85 och biogas fortsatt måste ges goda förutsättningar. Men regeringen har redan förstört, eller i alla fall försämrat, förutsättningarna för dessa förnybara bränslen. Reduktionen av förmånsvärdet för etanolbilar har försvunnit. Framtiden för förmånsbeskattningen av gasbilar är oklar, och man säger inte vad som kommer att hända där. Vad som kommer att gälla i fråga om skattebefrielsen för båda dessa bränslen är mycket oklart och otydligt. Alla dessa icke-besked har inneburit drastiska förändringar och minskad försäljning av dessa bilar. Andelen nyregistrerade gas- och etanolbilar har, från att ha legat på , minskat till av miljöbilarna. Man har i stort sett marginaliserat etanolbilarna och gasbilarna. Flera aktörer, bland andra Eon och Fortum, har stoppat stora investeringar i biogasprojekt och andra projekt för att det inte finns någon tydlig framtid. Man vågar inte satsa. Marknaden står handfallen och väntar. Vad är det regeringen vill? Så länge regeringen inte pekar ut en färdriktning kommer ingen att våga satsa. Utvecklingen ser dyster ut. Gas- och etanolbilarna har marginaliserats. Detta leder till att vi inte minskar utsläppen tillräckligt mycket och att vi får stora partikelproblem i våra städer. , hur ska regeringen uppnå målet om en fossiloberoende fordonsflotta till 2030? Det är inte speciellt långt kvar. Och hur ska vi klara partikelproblematiken i med alla nya dieselbilar? 40 Finansminister (M): Den socialdemokratiska politiken och strategin är alltid likadan nästan oavsett vilken fråga vi diskuterar. Man beskriver som ett land i ett närmast förfallsliknande förlopp där ingenting fungerar som det ska. Även på detta område är det naturligtvis en helt felaktig bild. är bland de absolut ledande länderna när det gäller klimatpolitik. När det handlar om de utmaningar som vi har att minska växthusgaser och utsläpp är bland de absolut mest framgångsrika länderna. Det beror på att vi har använt mycket bra och väl fungerande styrmedel . Vi har en CO2-skatt som är högre än i nästan alla andra länder. Det är det absolut viktigaste incitamentet för människor att köpa miljöbilar och att köra alla de bilar som vi har på ett så bra sätt som möjligt. Det är nämligen det som har störst effekt på utsläppen. Det är inte andra styrmedel som spelar så stor roll, utan det avgörande är CO2-skatten. Vi har gröna certifikat som gör att vi får en mycket högre grad av förnybar energi i vår fordonsflotta, och vi har en högre grad av förnybara energikällor än nästan alla länder. Vad är det då vi ska göra framåt? Är regeringen passiv, ointresserad och inte gör någonting? Låt mig bara nämna några saker. kommer förslaget om kvotplikt som vi håller på att arbeta med. Det kommer att innebära att det blir mer inblandning framöver. Vi håller på att titta på frågeställningen om nettodebiteringen för att vidga den, och där ska utredningsförslag komma. Det kommer att ha en avgörande betydelse för utbyggnaden av förnybara energikällor och påskynda den väldigt kraftiga ökning vi nu har av vindkraften. Vi håller på att titta på de rena och höginblandade bränslena, och även där kommer det naturligtvis bra förslag. Vi har en minskning av nedsättningarna på de tidigare lättnader på koldioxidskatten vi hade. Socialdemokraterna hade ju förslaget att man skulle återbetala dieselskatterna till jordbruket. 2015 får vi en ny minskning av nedsättningen, och sedan ska vi titta på vad vi gör med detta framåt. Sedan har vi naturligtvis miljöbilsdefinitionen, som förändras nu och som vi ska fortsätta att jobba med. På en lång rad områden på skatteområdet har det alltså skett förändringar, och vi har en lång rad olika förslag som ligger i pipeline och naturligtvis ska beredas i noggrann ordning. Det kommer att bidra till att framgent är ett världsledande land när det gäller klimatfrågan. 41 (S): har rätt ligger långt fram. Vi har dock fortfarande väldigt mycket att göra. kommer bara att lyckas uppnå 2 av de 16 miljömål har satt upp. kommer på transportsidan inte att lyckas uppnå ett enda av de mål vi har satt upp. Den stora utmaningen ligger på transportsektorn, och där är det faktiskt så att regeringen inte gör speciellt mycket. Det mest förvånande var när regeringen helt plötsligt bestämde sig för att man var tvungen att utreda vad de mål man redan hade satt upp innebar. Det gjorde att man tog alla ambitioner och stoppade i en malpåse , för att vänta på utredningen som skulle utreda vad målet kring en oberoende fordonsflotta egentligen innebar. När det gäller kvotpliktsutredningen och förslagen kring kvotplikt finns det mycket spännande där, och där kan det säkert komma att hända en del. Det går dock alldeles för långsamt. Just nu står väldigt många aktörer och trampar och väntar på vad som kommer och vad som kommer att hända. Framför allt har vi väldigt många företag som vill investera i denna sektor men inte vågar på grund av att regeringen bara hattar och fattar beslut om till exempel skattebefrielser i taget. Varför inte tydliggöra vad som kommer att gälla , eller , för att på så sätt skapa en marknad som fungerar? Jag tror att det finns aktörer som vill, och jag tror att kan väldigt mycket. Men för att klara detta måste det finnas tydliga spelregler. Den enda spelregeln som har varit tydlig är att vi inte vill ha biogasbilar eller etanolbilar. Man har i stället drivit en politik som bara har premierat dieselbilar. Jag ställer frågan en gång till: På vilket sätt kommer alla de dieselbilar vi på grund av regeringens politik har fått att premiera miljön i de större städerna, med de stora partikelutsläpp som finns? Hur kommer de att medverka till att vi klarar målet kring en fossiloberoende fordonsflotta 2030? 42 Finansminister (M): är alltså bilden från sida att ligger långt fram. Det var inte riktigt den bild vi fick i det första inlägget, men det är den mer korrekta bilden. ligger mycket långt fram när det gäller klimatpolitiken. Vi har mindre utsläpp per capita än de flesta andra länder. Vi gör större internationella insatser. Vi har den högsta koldioxidskatten. Vi har mer gröna certifikat än andra. Vi har mer av förnybara energikällor. Vi har en helt annan situation än övriga när det gäller energiförsörjning. Vi har en mycket snabb utbyggnad av vindkraften. Mycket av detta kommer naturligtvis att förstärkas genom de olika förslag jag nämnde kvotplikten, nettodebitering, rena och höginblandade bränslen, nedsättning för miljöbilar och miljöbilsdefinitionen. Allt detta är under beredning och kommer vartefter. Jag tycker att det är bra att vi fortsätter med transportsektorn. Jag tror att det kommer att vara en av huvudfrågorna i valrörelsen, om jag ska vara helt ärlig. Vi har nämligen ett rödgrönt alternativ som föreslår mycket omfattande skattehöjningar. Socialdemokraterna har 5 miljarder på lastbilar, men sedan tillkommer naturligtvis kraftiga höjningar av bensinskatten och kraftiga höjningar för flyget. Om jag minns siffrorna rätt är det 17,3 miljarder som föreslår i bensinskatte- och energiskattehöjningar. Det är klart att detta kommer att vara en huvudfråga i valrörelsen. Huruvida Socialdemokraterna får stöd av sina väljare det gäller framför allt de som bor i glesbygden och är beroende både av att det finns en skogsindustri där det körs timmer och av biltransporter för de kraftiga bensinskattehöjningar och miljöskattehöjningar man uppenbarligen kommer att enas med om tycker jag är en mycket intressant fråga. 43 (S): har en förmåga att prata om saker som denna interpellation inte handlar om. Vi diskuterar transportsektorn just , och vi diskuterar miljöbilar och fossila bränslen. Där finns det inte speciellt många förslag. Däremot finns det väldigt många förslag som bereds inom . På detta område har lika stora problem som alla andra länder. Här kan vi alltså inte slå oss för bröstet och säga att vi ligger före och har gjort massor med saker, för det har vi inte. Inom transportområdet har vi minst lika stora problem som övriga världen, och dessa frågor måste vi ta på allvar. Detta är det område där de stora utmaningarna ligger och där regeringen har utrett och utrett men där det inte finns några konkreta förslag. Man har passiviserat hela biobränslemarknaden genom att inte komma med tydliga spelregler. har fortfarande inte svarat på frågan hur man ska hantera den explosion av dieselbilar som har blivit följden av den borgerliga politiken. Det går ju inte att köra bil på ett antal av gatorna i på grund av att det är för mycket partiklar. Hur kommer det att bli ? Den straffskatt talar om att socialdemokratiska företrädare har lagt har i stället snarare lagt på tågtrafiken, genom att mångdubbla banavgifterna och på så sätt skjuta transporter från järnväg till väg. Slutligen: Hur ska vi klara av partikelproblematiken i , och hur ska vi klara av att nå målet om en fossiloberoende fordonsflotta 2030 utan konkreta åtgärder? 44 Finansminister (M): är ett av de ledande länderna när det gäller att hantera riskerna för en stigande temperatur och de problem vi har med växthusgaser. Detta beror på att vi har de mest omfattande systemen utbyggda för att minska och ge ekonomiska styrmedel. Det gäller framför allt koldioxidskatten. Såvitt jag förstår, herr talman, påverkar koldioxidskatten transportsektorn. Såvitt jag förstår är koldioxidskatten ett avgörande styrmedel och det bästa styrmedel vi har när det gäller att få transportsektorn att minska sina koldioxidutsläpp. ska vi göra en avstämning 2015 och framåt för att se var vi står i förhållande till de mål vi har satt upp. Jag delar inte bilden att vi ligger långt ifrån dem eller har stora bekymmer här. Både hållbarhetsutredningen och andra studier har visat att vi ligger relativt väl i linje med att ha en god måluppfyllelse med den politik vi har. Sedan behöver den säkert kompletteras, och jag nämnde fem viktiga kompletteringar för att få svensk klimatpolitik att bli bättre kvotplikten, nettodebiteringen, rena och höginblandade bränslen, nedsättningarna och miljöbilsdefinitionen. Allt detta är frågor vi jobbar med. Det har också skett en betydande förändring av beskattningen både i transportsektorn och i andra delar för att förbättra koldioxidpolitiken. När det gäller transportsektorn, som är det vi debatterar, väljer att helt förbigå det faktum att , och ska bilda en regering tillsammans om man vinner valet. Då kommer man naturligtvis att behöva förhålla sig till de 17,3 miljarder som är kärnan i politik. Det är kärnan i deras mandat från väljarna, och det kommer naturligtvis att innebära att det blir stora skattehöjningar framför allt på bensin, diesel och transporter. Överläggningen var härmed avslutad. 14 § Svar på interpellationerna 2012/13:140 och 161 om läxhjälp till alla barn 45 Finansminister (M): har frågat utbildningsministern mot bakgrund av vilka fakta och omständigheter som han avvisar och lärarfackens kritik om att RUT-avdrag för läxhjälp hotar en likvärdig skola. har även frågat vilka initiativ utbildningsministern avser att ta i fråga om hur skolor och lärare ska förhålla sig till att ge betald läxhjälp till vissa av sina elever. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska besvara dessa frågor. har frågat mig om jag avser att vidta några åtgärder i skattepolitiken för att komma till rätta med ett, enligt henne, otydligt regelverk avseende RUT-avdraget. Sedan RUT-avdraget infördes har det vuxit kraftigt i omfattning, och på lång sikt antas det leda till 17 000 fler sysselsatta. RUT-avdraget för barnpassning har medfört svåra gränsdragningsproblem i fråga om vad bestämmelsen är avsedd att omfatta när det gäller läxhjälp. har det blivit ett förtydligande om att både barnpassning och läxhjälp omfattas av avdraget. Läxhjälpen omfattar inte undervisning. Kvalitetskrav på undervisningen i skolan påverkas därmed inte.