prot · H0095 · 2012-09-27 00:00:00 — Låt mig först konstatera att när säger att regeringen skär ned på energieffektiviseringen i den budget vi precis har överlämnat till har det ingenting med sanningen att göra. Sanningen är ju att vi satsar 410 miljoner på energieffektivisering och att vi 2014 satsar samma belopp, alltså 410 miljoner, på energieffektivisering. Det vi aviserar i budgetpropositionen är att vi kommer att göra en översyn av alla de styrmedel vi har när det gäller energieffektiviseringspolitiken för att se vad som fungerar bra, för att se vad som skulle kunna funka bättre och också för att identifiera vilka nya åtgärder vi behöver när ska genomföra energieffektiviseringsdirektivet i svensk lagstiftning. Efter det kommer regeringen att återkomma med förslag på hur den svenska politiken för energieffektivisering ska se ut . 24 (MP): EU har antagit ett energieffektiviseringsdirektiv som till stor del har kämpat emot. Vi har kämpat emot förslag om bindande mål. Mot den bakgrunden är det rimligt att se att regeringen räknar med en ökad energianvändning i och att man också skär ned på anslagen till energieffektiviseringsåtgärder. Siffrorna visar att för kommande blir det 1 miljard mindre till de här åtgärderna jämfört med den tidigare perioden. Det gör oss i oroliga, eftersom alla prognoser tyder på ökade priser på energi. Om fortsätter att ha en ovanligt hög energianvändning är det väldigt olyckligt för våra företag och våra hushåll. Ett av de anslag som regeringen föreslår nollas helt och hållet är till energirådgivare ute i kommunerna. Det är en av de åtgärder som har spelat störst roll för att hjälpa människor med höga elräkningar att minska dem. Hur ska kunna nå målet om minskad energianvändning när vi skär ned stödet exempelvis till energirådgivning, helt nollat? 25 Statsrådet (C): Jag tycker att det är viktigt att man är varsam med orden. Om man påstår att regeringen föreslår en nedskärning måste man också ha fog för det påståendet. Då skulle regeringen alltså föreslå att i förhållande till vad har beslutat ska vi minska insatserna för energieffektivisering. Det är inte fallet. Regeringen gav i förra årets budget besked om att energieffektiviseringspolitiken ska ligga fast, och ligga fast på en hög nivå, under hela den här mandatperioden. Sedan har regeringen varit väldigt pådrivande för att få fram ett bra energieffektiviseringsdirektiv för . är det naturligt att vi utvärderar den politik vi har fört, drar slutsatser för att se vad vi behöver göra ytterligare. Vad behöver vi göra ännu bättre för att nå de gemensamma mål som vi har satt upp i EU när det gäller att använda energin effektivare? Det kommer jag att göra, det kommer regeringen att göra och efter det kommer vi att återkomma till med nya förslag om hur mycket och på vad vi ska satsa genom energieffektiviseringspolitiken . 26 (M): har haft en högre ungdomsarbetslöshet än jämförbara länder. Det var den ekonomiska krisen som slog hårt mot ungdomarna. Vi kan konstatera att det har varit hög ungdomsarbetslöshet . av kris och lågkonjunktur har ju inte gjort det lättare för ungdomar att få ett jobb. Fast man ska inte svartmåla för mycket. I är inte den svenska långtidsarbetslösheten bland ungdomar den högsta. Tvärtom är vi näst bäst. Orsaken till ungdomsarbetslösheten är ofta bristfällig utbildning. Det är alltför många som alltför tidigt och alltför ofta har hoppat av skolan utan fullvärdiga betyg. Mina frågor till arbetsmarknadsministern blir därför: Hur möter regeringen problemet med ungdomsarbetslösheten? Hur stärker man unga så att de ökar sina chanser att få ett jobb? Vad gör regeringen för att motverka långtidsarbetslösheten bland unga? 27 Arbetsmarknadsminister (M): Tack så mycket för frågan! Det är en viktig fråga som tar upp och som vi tar på stort allvar. Vi ska komma ihåg att hälften av ungdomarna i åldern är heltidsstuderande. Men för dem som inte är heltidsstuderande är arbetslösheten bekymmersam. Det jag framför allt kan nämna är att ungdomar nu kan få hjälp i ett tidigare skede från Arbetsförmedlingen än vad som varit fallet. kan ungdomar få förmedlingshjälp. De ungdomar som riskerar att hamna i långtidsarbetslöshet kan få programinsatser direkt på Arbetsförmedlingen. Vi försöker få Arbetsförmedlingen att motivera unga att studera. Det har visat sig vara lyckosamt. Ungdomar har börjat på folkhögskola och har fått motivation för att gå tillbaka till skolan. När de väl gör det finns det möjlighet att ge dem ett förhöjt studiebidrag på . Det här är några av insatserna tillsammans med andra insatser. Men kanske viktigast ändå är att det ska vara billigt att anställa ungdomar. Vi har halverat arbetsgivaravgifterna för alla unga. 28 (M): Precis som arbetsmarknadsministern säger har regeringen halverat arbetsgivaravgiften för ungdomar . Vad händer med de ungdomar som har varit anställda innan de har fyllt när de sedan har fyllt ? De kan fortfarande vara utan jobb och ha svårighet att komma in på arbetsmarknaden, trots att de har haft ett jobb. Det vore intressant att höra hur regeringen resonerar om dem som har fyllt . 29 Arbetsmarknadsminister (M): Det är viktigt att ungdomar får ordentlig hjälp in på arbetsmarknaden. Jag vill också nämna i det här sammanhanget de samtal som jag och finansministern nu genomför med arbetsmarknadens parter. Det är också viktigt att flera arbetsgivare och fack ställer sig positiva till att ungdomar kommer in på introduktionsavtal. De får en lön som är anpassad till att de också går en utbildning. De ungdomar som har dessa subventioner får oftast vara kvar på arbetsplatsen även när subventionen försvinner. Det finns många olika verktyg i verktygslådan. Det är viktigt att poängtera att vi har haft de goda resurserna att satsa på att mota ungdomsarbetslösheten. satsar vi 8,1 miljarder i ett stort ungdomspaket som handlar om skola, utbildning och olika former av stöd. Det är viktigt att unga får en chans att tidigt komma in på arbetsmarknaden. 30 (SD): Som en Europavän och en vän av ett sant samarbete i har jag förfärats av kommissionens ambitioner om att federalisera . Kommissionens ordförande har fullständigt rätt i att om man ska få att fungera krävs en ökad samordning inom den ekonomiska politiken. Det krävs alltså en politisk union om man vill behålla en valuta i . Det här leder till ett vägskäl. Ska vi då fördjupa samarbetet i eller vad vi ska kalla det eller ska vi backa bandet? Här tycker jag att regeringens syn är klar, speciellt från sida, nämligen att man ska federalisera . Därför skulle jag vilja höra vad själva syftet är med att federalisera för och regeringen. Barrosos syfte är ju att stärka den ekonomiska samordningen. 31 Statsrådet (FP): Politik är inte bara att vilja utan också att välja. Man kan konstatera att den väg har valt inte tar framåt. Det handlar då om att ska lämna Europeiska unionen. Jag förnekar inte att länder befinner sig i en oerhört tuff ekonomisk kris, en skuldkris och också en värderingskris. Men då kan inte lösningen vara att medlemsstaternas regeringar sätter sig på läktaren utan snarare att man samarbetar konstruktivt och framåt. Det är viktigt att se att detta inte innebär att man ska gå för långt eller för snabbt framåt, utan man ska också se till att det finns en stark och tydlig demokratisk förankring. Därför hoppas jag att i det framtida arbetet med en framtida bankunion och de stora spännande förslag som finns på agendan kommer detta parlament, ni 349 folkvalda i riksdag, att ha en stor del i och aktivt arbeta med detta. Att sätta sig på läktaren eller gå ur EU som union är inte framtidens melodi för att få på fötter igen. 32 (SD): Det är ingen som har sagt att vi inte är för ett samarbete. Vi är för att samarbeta. Men jag noterar att inte svarar på min fråga. Vad är och regeringens syn på federalisering? Av vilken anledning och med vilket syfte ska vi federalisera ? De frågorna vill jag ha svar på. Vad menar med att det är viktigt med demokrati i och att vi inte ska flytta över mer makt från till ? Det är precis vad vi gör i i . De frågorna kräver jag svar på. Jag har fortfarande inte fått svar, och jag hoppas att jag kan få det . 33 Statsrådet (FP): Det är oerhört viktigt att stora viktiga samhällsfrågor om framtid diskuteras, men de får inte heller överskugga de akuta problem som EU har . Det är därför vi diskuterar konkreta tydliga förslag, exempelvis en bankunion, hur vi ska få fler kvinnor i att yrkesarbeta, hur vi löser de stora utmaningar som finns på miljö- och klimatfronten och med rättsstaten med mera. Det är därför vi har ett EU-samarbete. Det är därför 27 länder har gått samman. Jag tycker att vi seriöst ska diskutera frågor om demokratiskt underskott i . Det gör vi aktivt. Men vi kan inte sätta oss på läktaren, utan vi måste vara med i debatten. Om kommer att gå med i en bankunion eller inte är en fråga som regeringen tillsammans med en majoritet i denna riksdag ska diskutera. Det diskuteras här. Men man måste då vara aktiv. Man kan inte stänga dörren. Det är inte seriös politik. 34 (V): Jag har en fråga till statsrådet . I går kom jag tillbaka från en studieresa i . Det är fascinerande att resa i ett land som kommer att avveckla all kärnkraft. Det innebär att man satsar offensivt på den förnybara energin. Jag kan ta solenergin som ett konkret exempel. producerar av världens solel. Även här i finns ett stort intresse för solenergi. har berättat att ungefär 1 200 personer står i kö och väntar på besked om solcellsbidrag. Det är otroligt många. I regeringens budget anslår ni för det här året. Sedan drar ni ned anslaget för . Tror att de med neddragningen för kommer att räcka för de 1 200 personer som står i kö? Det är en siffra som kommer att öka med det växande intresset för solenergi i . 35 Statsrådet (C): Det gläder mig att har varit i och blivit ännu mer inspirerad än vad han har varit när det gäller förnybar energi. Det finns mycket inspiration att hämta därifrån. Om vi tittar på kan vi konstatera att den förnybara elen har vuxit . Det är bra. Men potentialen är ännu större. I regeringens politik är generella och breda ekonomiska styrmedel grundbulten. Men från tid till annan väljer vi att gå in med särskilda stöd för att stötta sådan teknik som inte riktigt är mogen, som inte riktigt kan stå på egna ben. Dit hör solcellerna. Det är skälet till att regeringen i den här budgeten föreslår att det stöd som var tänkt att i enlighet med beslut avslutas ska förlängas . ser vi att världsmarknadspriset, priset för att installera en solcellsanläggning för den enskilde, kraftfullt har minskat. Det gör att de 210 miljoner vi nu avsätter kommer att räcka till fler anläggningar än vad motsvarande belopp hade räckt till fram till . 36 (V): Låt mig understryka att om vi jämför oss med och solenergin där är tyvärr fortfarande lite av ett u-land. På installerade lika mycket solel som installerade under hela . De som talar om gäller . Det innebär en neddragning. Även om ni behåller blir det för bara . är det otroligt många personer och företag som väntar på ett besked om de ska få ett bidrag eller inte för att installera solelsanläggningen. Det är 1 200 personer och företag. Det är en siffra som växer. När de väntar på ett besked innebär det att marknaden stannar av. Det händer ingenting. Det är det stora problemet. Jag undrar om statsrådet verkligen tror att de anslagna pengarna kommer att räcka. Borde ni inte satsa mer? 37 Statsrådet (C): Jag är fortfarande mån om att om man påstår att regeringen gör neddragningar ska man ha fog för det. hade beslutat att solelsstödet skulle avvecklas . Det tycker regeringen är en dålig idé. Alltså föreslår vi en förlängning genom att ska anslå ytterligare 210 miljoner , 2014, 2015 och 2016 för att vi ska få fler solcellsanläggningar och mer solel i . Jag håller med om att långt ifrån har utnyttjat all sin potential för vad solelen kan bidra till när det gäller de förnybara energisystemen. Det stämmer som säger att ett antal personer redan har gått in med ansökningar till sin länsstyrelse och hade hoppats att redan nu kunna få del av det stöd som fanns till och med . Många av dessa kommer att kunna se fram emot att faktiskt få ett stöd, tack vare att regeringen föreslår att solelsstödet ska finnas kvar också de kommande fyra åren. 38 (FP): Likt herr talmannen har jag just kommit från parlamentariska råd, där vi har diskuterat den intressanta frågan om statens representation. Det skulle vara frestande att ställa en fråga om den. Men jag vill ställa en fråga om mycket mer pengar, och jag ställer den till statsrådet i hennes egenskap av EU-minister. pågår förhandlingar om EU:s långtidsbudget , som ska träda i kraft . Det handlar om . Som jag har förstått det vill såväl som att EU:s långtidsbudget ska öka. Vad är svar på detta? Vilka möjligheter har vi att förhindra detta? 39 Statsrådet (FP): Jag var i på möte med allmänna rådet, där vi fortsätter att förhandla om långtidsbudgeten. Den kommer att löpa . Jag kan säga redan nu att påtryckningar har gett en del resultat. Vi har tillsammans med en koalition av andra länder, tio länder som företräder tre femtedelar av unionens medborgare, lyckats pressa i rätt riktning, så att det blir en mer restriktiv budget. Det är fortfarande en lång förhandling kvar, men på den här fronten går det i rätt riktning. Vi vill tillsammans banta budgeten utifrån det som är kommissionens förslag. har också tillsammans med många nya medlemsstater bildat en koalition för att få ned det mest skadliga av jordbruksstödet, det vill säga direktstödet, i den gemensamma jordbrukspolitiken. I det förslag som är uppe nu är det också med att direktstöden ska ned. Men det är ett tag framåt. Förhoppningsvis kommer vi att kunna avgöra långtidsbudgeten , då statsministrarna möts. 40 (FP): Jag tackar statsrådet för det. Risken för oss som är sanna Europavänner, om budgeten skulle öka väldigt mycket, är att man skulle få en förtroendeskada för EU i de länder som bidrar mest till sammanhållningen i fråga om jordbruket. Jag vill därför fråga statsrådet just beträffande jordbruksfrågan. Man har hört inte minst från fransk sida att det inte är förhandlingsbart. Är det rimligt att gå in i en förhandling där någon säger att något inte är förhandlingsbart över huvud taget? Jag tycker att man måste sätta klackarna i backen och säga: Nej, vår avgift är icke heller den förhandlingsbar. 41 Statsrådet (FP): Som påpekar är det väldigt viktigt att vi nu satsar på att få en budget som är för framtiden och inte återspeglar hur såg ut . Det är såklart väldigt starka politiska i diskussionen. Men på grund av den ekonomiska kris som har upplevt som är den värsta krisen ser vi också att vi som vill förändra har mer vind i seglen än vad vi har haft i tidigare förhandlingar . Det ska vi också lyfta fram som en positiv effekt. Om budgeten nu går ned är det dock viktigt att det inte sker med en osthyvelsprincip, att man drar rakt över hela fältet, utan att man också vågar välja det som är viktigt, det vill säga klimat och miljö, forskning och utveckling samt innovationer, det som gör att kan komma i kapp med och få bättre konkurrenskraft jämfört med andra mer intensiva delar av världen . Det är viktigt att också där våga prioritera på allvar och inte bara trycka ned budgeten, det vill säga att vi får en modernisering som också håller. Det tror jag är oerhört centralt. Det handlar också om att vi lever i ett EU där många länder har fått dra åt svängremmen på hemmaplan. Då kan man inte motivera ökningar. Kommunernas kostnader för ekonomiskt bistånd 42 (S): Jag har en fråga till . Regeringens alla fagra löften om förstärkt arbetslinje och minskat utanförskap kommer onekligen på skam när kommunerna nu tvingas betala i ekonomiskt bistånd, det vi kallar socialbidrag, till drygt 247 000 hushåll. som Alliansen har styrt har antalet socialbidragstagare ökat, och trenden håller i sig. Allt fler blir beroende av bidraget för att klara sin försörjning. Unga vuxna med låg utbildning är klart överrepresenterade. Färsk statistik från visar att drygt var fjärde mottagare uppger arbetslöshet som orsak. Vilka åtgärder tänker regeringen och vidta för att få bukt med de skenande socialbidragskostnaderna? 43 Socialminister (KD): Detta är en viktig fråga. Den är viktig för de kommunala budgetarna, men den är förstås ännu viktigare för de enskilda personer som berörs. Som har nämnts här tidigare i diskussionen handlar det väldigt mycket om kampen mot arbetslösheten. Vi har vidtagit en lång rad åtgärder som har varit riktade särskilt mot ungdomar. Det har varit sådant som har handlat om arbetsgivaravgiftssänkningar, sådant som har handlat om att underlätta för ungdomar att komma in och få arbete inom restaurangnäringen, sådant som har handlat om att möjliggöra fler arbetstillfällen inom ROT- och RUT-sektorn och så vidare. Det som dessa områden har gemensamt är att de är viktiga inte minst för ungdomar. Det de tyvärr också har gemensamt är att det är sådana åtgärder som Socialdemokraterna säger nej till. Man vill öka kostnaderna med , vilket skulle drabba så att fler unga skulle hamna i arbetslöshet. 44 (S): Jag blir lite förbryllad av ministerns svar. Beträffande kampen mot arbetslösheten: Det spelar ingen roll vilka åtgärder ni vidtar antalet socialbidragstagare har faktiskt ökat. När över var fjärde mottagare uppger arbetslöshet som orsak finns det anledning för regeringen att kanske vara lite självkritisk. Det är inte bara i vissa kommuner som det är en ökning, utan i hälften av landets kommuner ökar det ekonomiska biståndsutgivandet. Det är också väldigt oroväckande att det ökar ännu mer bland de unga vuxna, och ännu mer illavarslande, herr minister, är att det ekonomiska biståndet tenderar att bli långvarigt. Över 50 000 medborgare har fått bistånd . Det kan inte vara rimligt. När 11 miljarder betalas ut från kommunerna till socialbidrag, när var fjärde uppger arbetslöshet som orsak och när 50 000 medborgare får bidrag , då är min slutsats att regeringens jobbpolitik har misslyckats. Vilken slutsats drar ? 45 Socialminister (KD): Jag drar flera slutsatser. En av dem är att vi måste göra ännu mer för att få fler unga i arbete. Arbetsmarknadsministern har redogjort för en del av de saker som kommer att få möjlighet att ta ställning till. När det gäller socialbidraget har vi sett att det riskerar att fungera lite som en fälla som gör att man inte tar sig ur situationen. Därför föreslår vi i budgeten en möjlighet den tanken vet jag också att Socialdemokraterna är inne på att underlätta för människor att få behålla en del av bidraget som man övergår till arbete. Det tror jag är viktigt för att man inte ska fastna i ett långvarigt bidragsberoende. Ytterligare en poäng med mitt inlägg var att det inte fordras färre åtgärder utan fler åtgärder för att underlätta för ungdomarna. Jag är bekymrad över Socialdemokraternas politik, där man dramatiskt höjer kostnaderna för att anställa ungdomar. Det är inte den affärsplan jag vill se för . Märkning av miljövänliga kläder 46 (S): Jag vill ställa min fråga till konsumentminister . Det har visat sig att många konsumenter upplever att det är svårt att hitta miljövänliga kläder och att det är svårt att orientera sig i affärerna. Går man till de vanliga, etablerade, stora butikerna finns en undersökning från Konsumenter som visar att det inte alltid är de etablerade miljömärkningar som folk känner igen som man hittar, utan att butikerna sätter sina egna märkningar, som konsumenterna inte har koll på. Butikerna är inte heller tillräckligt bra på att lyfta fram miljövänliga alternativ så att man som kund ser dem. Dessutom skulle de kunna skylta med inte bara priset utan även med det material som plagget är tillverkat av och kanske till och med miljömärkningen. Min fråga är vad regeringen gör för att underlätta för konsumenterna att göra miljömedvetna val även när det gäller kläder. 47 Statsrådet (FP): Jag håller med om att det är en djungel när man befinner sig i butiken. Det kan vara miljöpåverkan när man handlar, det kan vara hur tyger har odlats och färgats det finns många olika saker som man kan ha synpunkter på. Redan nu finns det en hel del märkningar på miljöfronten. De är både globala och lokala. Även där kan det vara svårt för konsumenten. Men vi kan ändå se att EU:s miljömärkningssystem Ecolabel, med symbolen en blomma, börjar bli något mer känt. Vi jobbar från mitt håll för att se till att det ska spridas mycket bättre. Sedan har vi den nordiska Svanen och Bra miljöval. Men det finns mycket mer att göra. Vi ser också att företagen ännu inte har insett att det är en kommersiell fördel att ha en tydlig märkning. Då måste vi som konsumenter bli duktigare på att trycka på för detta. Avslutningsvis ska vi komma ihåg att vi fick miljövänligt toalettpapper och miljövänliga kaffefilter i för att det var konsumenterna som tryckte på i rätt riktning. Varför inte göra samma sak när det gäller kläder? 48 (S): Jag tror att det redan är många konsumenter som efterfrågar detta men att butikerna inte fullt ut har insett att det faktiskt kan vara en försäljningsfördel och att de kan sälja mer på grund av detta. Den undersökning som Konsumenter gjorde och som heter Gröna trådar visade också att personalen i butikerna ofta har väldigt dålig koll. När man som kund kommer och frågar vet de inte. Självklart ligger det på konsumenterna att efterfråga detta och på butikerna att tillhandahålla det, men jag skulle önska att regeringen också lobbar för detta på olika sätt och kanske till och med ställer krav på butikerna. Man skulle kunna ställa krav på att de ska skylta med materialet i plaggen, på samma sätt som man redan ställer krav på att priset ska skyltas. Detta är också en hälsofråga. Det kan ju finnas rester av kemikalier kvar i kläder som har tillverkats på ett miljöovänligt sätt. Det utsätter även konsumenterna för hälsorisker, för att inte tala om arbetarna som har tillverkat kläderna. 49 Statsrådet (FP): Jag vidhåller att jag tror att konsumenters påverkan, en livlig debatt och medier som skriver om det hela är det mest effektiva sättet. Då får vi en sund press på företagen att gå i rätt riktning. Det jag kan göra från ministerhåll är dels att jobba mer med EU:s egen miljömärkning Ecolabel, som ska bli mer känd opinionsmätningar visar att det något går i rätt riktning, men den är alldeles för okänd i alldeles för många EU-länder dels förstås att se vad vi kan göra genom vår nordiska märkning Svanen, som är betydligt mer känd än EU-märkningen. Press på företag åstadkoms ofta genom ett starkt tryck från konsumenter, där vi helt enkelt röstar med plånboken när vi handlar. 50 (C): Jag har en fråga till energiministern. När budgetpropositionen presenterades innehöll den en hel del satsningar på energiforskning, och det var mycket glädjande. har jag i medierna sett att det figurerar uppgifter, främst från oppositionens sida, om att detta skulle vara satsningar av närmast bluffkaraktär. Det oroar mig naturligtvis. Jag skulle vilja veta vad statsrådet säger om de här påståendena. 51 Statsrådet (C): Tack, , för frågan, och tack för möjligheten att få bringa en del ordning och reda i de påståenden som finns i debatten. Fram till har vi haft en permanent nivå för energiforskningen i på strax . Ovanpå det har alliansregeringen sedan vi tillträdde 2006 lagt fram tillfälliga satsningar som i linje med beslut nu gradvis skulle fasas ut. ser regeringen att vi behöver forska mer, inte mindre, om klimatsmart energiteknik och energieffektiv teknik framöver. Det är bakgrunden till att regeringen i budgetpropositionen föreslår att den permanenta nivån för energiforskningen ska höjas till . Nivån växer sedan till 1,4 miljarder . 52 (C): Det var ett glädjande svar. Tack för det, statsrådet! Har regeringen för avsikt att förstärka energiforskningen ytterligare om utrymme finns? 53 Statsrådet (C): Vi har den ordningen i att vi i vissa tidsperioder lägger fram dels forsknings- och innovationspropositioner, dels energiforskningspropositioner.