prot · GZ0977 · 2012-02-28 00:00:00 — tycker jag dock att frågeställningen blir lite annorlunda när det gäller ett kolkraftverk i . har en befolkning på 50 miljoner. Av dem lever i runda slängar tio miljoner på . Sammanlagt lever nästan 20 miljoner människor på . Då är ändå ett av de rikaste länderna i den del av som ligger söder om och spelar en avgörande roll för utvecklingen i praktiskt taget alla länder i södra . Jag tycker nog att utvecklingsmålen också måste få väga tungt i de här sammanhangen. Sydafrikanerna själva är väldigt tydliga med sin prioritering. De vill ha energi, och de vill använda den här typen av teknik. Då kan man naturligtvis säga: Ni borde inte använda kolkraft. Ja, det är naturligtvis en synpunkt som jag kan dela, men jag tycker nog att vi ska börja med att rikta den till de länder som bäst förtjänar den. Det är inte som har byggt upp de koldioxidutsläpp vi har. Det är inte som har de ekonomiska resurserna att göra detta utan att det drabbar utvecklingsfrågor. Det är mycket, mycket rimligare att länder som , övriga och industrivärlden tar ett tungt ansvar för att fasa ut den här typen av teknologi. Naturligtvis ska vi pådrivande också för att , med de förutsättningar man har vad gäller både vindkraft och solkraft, ska ha möjligheter att gå över till förnybara energikällor. Men jag tycker att det vore en dålig signal till sydafrikanerna att säga att vi överprövar deras bedömning, att vi tror att de inte är kapabla att väga olika mål mot varandra och att vi därför bestämmer oss för att ta avstånd från att de vill förstärka sin energiproduktion. Naturligtvis ska vi bedriva klimatpolitik. Naturligtvis ska vi ta ett stort ansvar. Jag är den första att tycka att det är bra att tillhör toppländerna när det gäller att bidra till klimatfinansiering. Men vi måste också visa en respekt för att utvecklingsländerna själva har en förmåga att väga olika mål mot varandra. Sitter man i en regering i ett land med uppemot 20 miljoner människor som lever på är det alldeles självklart att utveckling, tillväxt, jobb och sysselsättning är väldigt viktigt. Jag har stor förståelse för att vi sedan också ska försöka påverka och andra att jobba mer med förnybar energi, men vi måste väga av det här på ett balanserat sätt. Naturligtvis ska vi följa upp den här investeringen. Vi har fått vissa indikationer på att det finns en del förhållanden kring kolkraftverksbygget som man naturligtvis måste noggrant granska, därför att det måste också finnas en klimatdimension i den här typen av investeringar. Man måste granska att det är så effektivt som möjligt och att det sker med respekt för människor som är beroende av vatten och annat i området. Men jag tycker nog att det är uppenbart att kraven ska ställas först på dem som har mest. och måste gå i första varvet här. Sedan ska vi naturligtvis också hjälpa och underlätta för utvecklingsländer att förena klimat- och utvecklingsambitioner. 63 (MP): Finansministern säger att han vill nyansera diskussionen några grader. Jag menar att om vi följer den politik som jag och företräder kommer vi att sänka graderna när det gäller uppvärmningen. Men om vi följer regeringens politik riskerar vi att höja graderna väldigt mycket. Varför ska vi då tänka annorlunda när det gäller och inte respektera det som den sydafrikanska regeringen har bestämt att man ska göra för att minska fattigdomen? Jag hade diskussioner med många parlamentariker från i väldigt innan det här beslutet fattades. Jag är med i den svenska WEPA-sektionen, och vi hade ett rådsmöte i . De sydafrikanska parlamentarikerna var väldigt nöjda med att de hade beslutat att skapa ett fossilfritt . Det går verkligen stick i stäv med det som den sydafrikanska regeringen sedan har gjort, så jag kan inte hålla med om att det här var det som var det bästa för . Dessutom har man kört över de sydafrikanska folkvalda. Finansministern säger i sitt svar att i överensstämmelse med den svenska utvecklings- och klimatpolitiken ska aktivt verka för att bankerna ska fortsätta att öka sin utlåning till förnybar energi och främja globala utsläppsminskningar. Det är väldigt bra. Ni verkar också för att rigorösa miljökrav ska ställas på utlåningen. Men det som jag undrar är när ni så fall började göra det i praktiken, för det har ju varit tanken . Jag har förväntat mig att regeringen gör så, och jag blev därför oerhört besviken när ni fattade det här beslutet som går i helt motsatt riktning. Ni säger också att man kan frångå principerna efter en noggrann prövning. Då undrar jag hur prövningen gick till i det här fallet, för att någon ordentlig miljöprövning inte gjordes har vi redan kunnat konstatera. Det innebär att ni fattade beslut på dåliga underlag, och det tycker inte jag är acceptabelt. Lånet till kraftverket är ansvarslöst om man tänker på kommande generationer. Och jag vill mycket tydligt tala om för finansministern att den klimatpolitik som för är både oansvarig och kontraproduktiv. Den leder till ökade möjligheter att exploatera olja i till exempel , och den leder till byggande av kolkraftverk. Som jag ser det ser till ekonomiska intressen och lämnar de ekologiska intressena och ansvaret att överlämna en beboelig planet till kommande generationer därhän. Ni säger att ni ska bidra till minskningar utomlands för att slippa ta itu med de egna utsläppen i , och så gör ni så här i alla fall. Det är ofattbart och upprörande. Ni ökar faktiskt utsläppen både här och där. ökade de svenska utsläppen . Det handlar om att se hela bilden i stället för varje del för sig, och det handlar om att vara ett föredöme, det som vi har varit, i stället för att kompromissa ned de egna ambitionerna till andra länders nivåer. Bara genom att gå före kan vi motivera andra. var biståndsministern i utskottet för att berätta om planeringen inför + 20. Ett av de förslag som hon tog upp var utfasningen av subventioner till fossila bränslen, och det bara efter att ha stått här och försvarat lånet till . Vi talade också om EU:s politik för global utveckling, som också ska genomsyra alla politikområden men som i praktiken inte heller gör det. Jag tror inte att det beror på att biståndsministrarna inte vill det, utan att det är ni andra som skyfflar frågan tillbaka till dem, och det är inte okej. När jag skrev den här interpellationen till just finansministern kom den tillbaka med en fråga om det inte var till biståndsministern den skulle egentligen. Men mitt svar var nej, därför att biståndsministern kan redan frågan om politik för global utveckling men inte ni andra. 64 Finansminister (M): är pådrivande i klimatfrågorna. Vi har som jag har varit finansminister varit pådrivande i såväl EU som , , , EIB och alla de olika institutioner där vi är verksamma inom klimat- och utvecklingsfrågor. Det finns inte något land som tydligare har drivit detta än de nordiska länderna och den nordiskbaltiska valkretsen som vi ingår i. Det gäller från till FN och + 20. Det finns inte någon grund för att hävda att vi skulle ha minskat ambitionerna i klimatpolitiken. För mig blir den anklagelsen helt främmande eftersom jag har suttit i . Det är och de nordiska länderna som tar det tunga ansvaret. Att hävda något annat är inte en rimlig beskrivning av verkligheten. Man skulle önska att andra ville göra mer och att vi kunde få större genomslag för det vi driver men att ge bilden av att inte tar ansvar är inte rimligt. Innan hade jag en debatt mer Per om EIB och kolkraftverk i . Det är en mycket rimligare kritik än kritiken mot att man bygger kolkraft i . Vi talar om ett land med 5 miljoner hivsmittade människor och nästan 20 miljoner människor som lever på . Vi talar ofta om Gini-koefficienten. har nästan dubbelt så hög Gini-koefficient som . Det är enorma ekonomiska skillnader. De människor som lever under knappa förhållanden har mycket begränsat ekonomiskt välfärdsutrymme för att forma sin framtid. Då väljer den sydafrikanska regeringen efter noggranna ekonomiska överväganden tillsammans med att landa i att man vill bygga detta kolkraftverk. Jag hade givetvis önskat att vi hade hittat annan energiproduktion, sol och vind, som hade gjort detta rimligare. har dock och ska ha en nära relation med utvecklingsländer som inte bygger på att vi bara ger pekpinnar utan också lyssnar till dem. Det är uppenbart att sydafrikanerna har gjort sitt val och att vi då skulle bidra till att försöka stänga som finansieringskälla för dem är inte rimligt. Det måste vara så att de som har mest tar störst ansvar för att återställa de koldioxidutsläpp som kommer från den industrialisering som vi i västvärlden har genomdrivit. Vi ska ta ett stort klimatansvar, men jag är inte beredd att underkänna den sydafrikanska regeringens egen prövning i denna fråga. Det är klart att vi ska vara pådrivande, och det är vi på CO2-skatteområdet, i det vi gör själva, i det vi driver i EU vad gäller energiskattedirektiven och i det vi talar om med andra länder. Vi har tagit bort en del av undantagen som tidigare fanns, och det ska vi fortsätta göra så att alla delar av ekonomin ska bära sitt ansvar. Vi är pådrivande i EU för att man ska förstärka både klimatfinansiering och klimatmål, och det ska vi också vara i Världsbankssammanhang. Det betyder dock inte att vi kan titta på enbart ett mål. Vi måste också väga in utvecklingsfrågorna. är som sagt ett land där uppemot 20 miljoner människor lever på . Då måste vi ha respekt för att man också prioriterar ekonomisk utveckling. 65 (MP): Att prioritera utvecklingsfrågorna är just det som politiken för global utveckling handlar om. Men när man prioriterar utvecklingsfrågorna får man inte göra det på ett sådant sätt att utvecklingen går bakåt. Det menar jag att kolkraftverket i leder till , inte eller men lite längre fram. Det är bra att är pådrivande. Jag vet att är pådrivande, men varför stannar det vid vackra ord på papper? Det måste ske något i praktiken. Jag förstår fortfarande inte hur den kunde säga ja till ett sådant kontroversiellt projekt som kolkraftverket i när till och med lade ned sin röst för att man ansåg att det inte var lämpligt att bygga. Kol är det värsta bränslet av alla fossila bränslen. Ska man fortsätta använda fossila bränslen kan man väl använda gas och bygga ett gaskraftverk. Det är åtminstone bättre än kol. Det var också i strid med vad parlamentet uttalat. Hur ska vi tolka det om regeringen säger en sak som strider mot parlamentet? Det är bra att ministern säger att vi ska börja här hemma, för det har vi inte gjort utan precis tvärtom. Vi ska också vara pådrivande på CO2-skatteområdet. Då vore det bra om ministern kunde tala med de moderata riksdagsledamöter som driver en stor kampanj där de beskyller för att införa straffskatter och att annat och att vi kommer att ta död på landsbygden på grund av CO2-skatten. Det vore alltså bra om man samordnar politiken mellan regering och riksdag även här i . 66 Finansminister (M): Låt oss notera att ett antal länder röstade nej till att skulle få göra detta. Det var , och en handfull andra. Har de avstått från kolkraft? Släpper de ut mindre koldioxid per invånare än vad gör? Det här är länder som själva är djupt beroende av kolkraft och som har ytterst lite förnybar energi. är kanske ett av de europeiska länder som har mest eget arbete att göra på kolkraftsområdet. Det är inte som har släppt ut kol i , utan det är och ett antal industriländer som har gjort det. är ett rikt land för att vara ett afrikanskt land, men trots det lever strax på . Jag känner en djup respekt för att regeringen i måste göra vad man kan för att lyfta människor ur fattigdom och erbjuda utveckling. Det är närmast otänkbart att det ska ske utan att man också får en möjlighet att släppa ut större mängder koldioxid. Att skulle kunna öka sin industriproduktion utan att det får effekter i termer av ökad energiförbrukning är inte realistiskt. Det är därför vi rika länder måste ta ett större ansvar för att hantera denna typ av frågeställningar. Vi ska stötta och hjälpa, och när det finns ny teknik och en möjlighet att erbjuda sol- och vindkraft för utvecklingsländerna på ett bra sätt ska vi självklart göra det och vara generösa med det. Vi ska dock vara ödmjuka inför att står inför mycket tuffare politiska avvägningar än vad vi gör och visa respekt för att de också har kompetensen och förmågan att göra den samlade bedömningen. Jag avslutar med att tacka för debatten. Överläggningen var härmed avslutad. 14 § Svar på interpellation 2011/12:234 om jobbkrisen och nya bidragstagare 67 Finansminister (M): har frågat mig genom vilka ekonomisk-politiska åtgärder jag avser att vända det som han beskriver som en ökning av bidragsberoendet och skapa förutsättningar för fler jobb. Den finanskris som slog mot 2008 orsakade det kraftigaste internationella tillväxtfallet vi upplevt sedan . Det ekonomiska läget i vår omvärld är fortsatt allvarsamt med tydliga risker. Skuldkrisen väntas dämpa utvecklingen på den svenska arbetsmarknaden. har en stark position. Ordning och reda i de offentliga finanserna gör att vi har utrymme att föra en aktiv politik medan skuldtyngda länder tvingas skära ned på jobb och välfärd. Låt mig ändå konstatera hur skiljer sig från övriga EU-länder. hör numera till de länder i EU som har lägst arbetslöshet. låg på 14:e plats; nu ligger vi på 7:e plats. Regeringen menar att bidragsberoende är när en person inte kan försörja sig på egen hand utan är beroende av olika transfereringssystem för sin försörjning. Trots skuldkrisen har detta utanförskap, mätt som helårsekvivalenter, minskat med 164 000 personer tack vare arbetslinjen. Full sysselsättning är fortsatt ett av regeringens främsta mål. Regeringen tänker fortsätta att driva en politik där det lönar sig att arbeta och som stärker personer som står långt från arbetsmarknaden. Regeringen har sänkt arbetsgivaravgifter och gjort det mer lönsamt att arbeta. Vi satsar på utbildning och genomför stora reformer när det gäller gymnasieskolan. Vi gör allt detta för att människor ska komma närmare arbetsmarknaden. Mot detta står åter en opposition som hellre vill höja bidragen. Det är inte att ta ansvar för svensk ekonomi. 68 (S): De framgångar vårt land haft när det gäller ekonomisk utveckling som inneburit frihet för samhälle och människor bygger på en socialdemokratisk politik som i grunden har skapat full sysselsättning men också ett tryggt samhälle där vi vid oförutsedda händelser som ingen av oss önskar, arbetslöshet eller sjukdom, kunnat ta del av trygghetssystem. Det har inte handlat om en minimistandard, utan man har kunnat upprätthålla en god inkomst. Det har inte varit ett bidrag, utan en försäkring som vi alla solidariskt betalar. Vi har inte betalat premien efter vilken risk vi har att hamna i arbetslöshet eller sjukdom. Vi har betalat den solidariskt och fördelat den på ett rättvist sätt. Så har den svenska modellen sett ut. pratade fram massarbetslöshet och utanförskap. Jag konstaterar att förvärvsfrekvensen är lägre än när den moderatledda regeringen tillträdde 2006. Arbetslösheten är högre. Det som skulle lösa samhällsproblem med sysselsättningen var att attackera den svenska modellen. Vi skulle inte ha råd med arbetslöshetsförsäkringen, utan vi skulle skapa incitament, stimulanser, för att man skulle kliva från arbetslöshet till sysselsättning. Sådan är världsbild: Du är arbetslös för att det är kul. Man trodde att jobben skulle bli fler genom att man sänkte arbetslöshetsförsäkringen kraftigt. Så har det inte blivit. Det är fler arbetslösa, och det är fler arbetslösa som lever i otrygghet. Det som är den stora otryggheten är när man ramlar ur försäkringssystemen, hamnar på kommunens socialkontor och knackar på dörren och redovisar vad man har i plånboken. Man blir av med bilen och sommarstugan och den lilla besparing man hade tänkt använda till 60-årsdagen. Så ter sig verkligheten för allt fler människor i vårt land, . Ni har tvingat människor bort från en generell välfärdspolitik och bort från en solidarisk riskfinansiering. De som drabbas av arbetslöshet eller sjukdom får bära det fulla ansvaret. Kostnaderna för försörjningsstöd och trycket på Kommunsveriges utgifter ökar, vilket innebär att det är barnen i förskolan och skolan och äldre i äldreboenden som får vara med och betala den politik som plågar både enskilda som har slagits ut ur välfärdssystemen och kommuner som har fått ökat tryck på utgifter. Tycker du, , att det är en acceptabel utveckling? Vad tänker du göra för att bryta det nya stora bidragsberoende vi har i i form av försörjningsstöd i spåren av era förstörda generella trygghetssystem? 69 (S): Tack, finansministern, för svaret på interpellationen. En finanskris slog mot 2008, konstaterar finansministern i svaret. Det är naturligtvis ett korrekt konstaterande. Finansministern har varit finansminister i en regering ; det är . Sitter man i en regering och är man finansminister har man att ta ansvar för ett land när det går bra och när det går dåligt. En regering kan naturligtvis inte regera bara i goda tider. Väljarna har rätt att ställa krav på att regeringen ska klara av att regera även i dåliga tider. Därför räcker det inte att konstatera att har haft en högkonjunktur eller lågkonjunktur och att det skulle motivera att man som politiker och ansvarig beslutsfattare inte kan påverka situationen. Det är den bild finansministern försöker ge. Man kan undra varför man som väljare skulle rösta på en finansminister som flyger som ett rö för vinden. Man kan påminna om Svenskt Näringslivs så kallade rekryteringsenkät. I sin egen rekryteringsenkät säger att man på grund av regeringens misslyckade jobbpolitik missade 30 000 rekryteringar , när lågkonjunkturen var som värst. Finansministern har naturligtvis ansvar för att man för en politik som gör att misslyckas med 30 000 rekryteringar trots hög arbetslöshet. Därigenom försämras relativa läge. Det kan naturligtvis ha visst intresse att har gått från 14:e till 7:e plats när man jämför EU-länder. Finansministern briljerar med att laborera med statistik och bolla med äpplen och päron. Om sjunde plats innebär 8 procents arbetslöshet, är det okej för finansministern? Är man nöjd och belåten? Ser inte finansministern något som helst problem? Om finansministern är seriös med att full sysselsättning är regeringens främsta mål och ser att arbetslösheten ligger på , är finansministern nöjd med den förda politiken? Finns det minsta lilla gnutta självkritik eller självrannsakan? Finns det verkligen fog för den ståndaktiga, kanske lite imponerande Bagdad-Bob-mentaliteten, att det inte finns några problem och att allt är bra? Finns det inte minsta lilla gnutta tvivel hos finansministern när det gäller den förda politiken som ingen mer än finansministern hävdar fungerar? Man säger att det inte går att mäta effekten av jobbskatteavdragen. Det är ju en av de bärande delarna i finansministerns politik. Försämringarna i a-kassan har inte gjort att fler arbetslösa har valt att inte vara arbetslösa eftersom de inte har det valet. Det är därför det finns anledning att efterfråga något litet mått av eftertankens kranka blekhet. Det må vara hänt att vi bara är på sjunde plats i EU. Finansministern kanske är nöjd med det. Men det innebär att finansministern sänder signalen att 8 procents arbetslöshet i är helt okej. Det tycker jag är anmärkningsvärt. 70 (S): Tack, finansministern, för svaret på en bra interpellation från . Vi har ju debatterat en interpellation som hade ett annat fokus, men egentligen handlade om den ekonomiska politik som finansministern bedriver. Eftersom liknande svar fanns med även i den tidigare interpellationen skulle det vara intressant om finansministern kunde precisera sig. I svaret står det: Regeringen menar att bidragsberoende är när en person inte kan försörja sig på egen hand utan är beroende av vissa transfereringssystem för sin försörjning. Bidragsberoendet har ökat, säger . Med det menar han att den andel personer som är beroende av försörjningsstöd, det vill säga socialbidrag, har ökat. Det visar Kommuner och Landstings undersökning. Det vore intressant om regeringen kunde precisera vad bidragsberoende är. Är det att vara beroende av föräldraförsäkring, arbetslöshetsförsäkring och sjukförsäkring? Är det vad regeringen avser med beroende av vissa transfereringssystem för sin försörjning? Det här är en del av socialförsäkringarna. 65 000 har blivit utförsäkrade med regeringens politik, och 120 000 arbetslösa står utan arbetslöshetsförsäkring. Dessa personer, som inte har rätt till sjukförsäkring eller a-kassa, hänvisas till försörjningsstöd, det vill säga socialbidrag. I regeringens svar står det vidare att man tänker driva en politik där det lönar sig att arbeta och som stärker personer som står långt från arbetsmarknaden. Jag antar att man syftar på fas 3 där 30 000 är inskrivna. Det är en av största arbetsgivare större än . Hur stärker det personer som står långt från arbetsmarknaden att de blir inlåsta i fas 3? Vad är syftet? Hur ökar man deras chanser att ta sig ur transfereringssystemen? Hur ser regeringen på dessa transfereringssystem? Är det ett bidrag att ha föräldraförsäkring? Är det ett bidrag att ha en arbetslöshetsförsäkring? Är det ett bidrag att ha sjukförsäkring? Att ta del av de försäkringar som vi själva är med och bidrar till att finansiera, är det att vara bidragsberoende? Om regeringen anser att oppositionen vill höja bidragen, tycker ministern att det är ett problem att höja ersättningen i föräldraförsäkringen? Det är viktigt att få reda på det eftersom det finns förslag om det. Om regeringen inte tycker att det är bra att personer lever på bidrag, hur kommer det sig då att regeringen för en politik som innebär att fler i är beroende av socialbidrag? 71 (M): Jag har den största respekt för den som hittar en enskild företeelse som man känner en stor vikt av att sätta fokus på, eller för all del för den som brinner för en särskild fråga och återkommande tar upp den frågan. Jag förstår också den och har respekt för den som har en vision om en annan ordning och en idé om ett annat system. Jag respekterar det. Det som jag har svårt att acceptera är när man kategoriskt målar upp en bild som om det vore totalt raserat i det här landet, en bild av och en föreställning om att läget skulle vara värre än i de mest drabbade länderna i ett brinnande i krisens spår. Det är en bild som inte alls stämmer med verkligheten. prestationer i detta perspektiv går inte att förneka. har en av världens mest konkurrenskraftiga ekonomier, ett ökat antal sysselsatta i absoluta tal och ett minskat antal människor i utanförskap genom satsningar på rehabilitering och satsningar och riktade insatser på arbetsmarknadsåtgärder. har kanske haft de mest stabila finanserna i med låg skuldsättningsgrad och en stabil tillväxt genom hela krisen. Till detta ska läggas att vi har riktat stora satsningar i välfärden genom kommuner och landsting. Ni har möjlighet att bryta inlägg som kraftigt avviker från ämnet. Jag önskar, herr talman, att ni också hade möjlighet att bryta inlägg som kraftigt avviker från verkligheten. Då tror jag att tonläget kraftigt skulle sjunka från den socialdemokratiska trojkan här i kammaren. 72 Finansminister (M): Låt oss börja med tal om den socialdemokratiska bedriften med full sysselsättning. När Socialdemokraterna styrde toppade utanförskapet av befolkningen i arbetsför ålder på det mått som den socialdemokratiska regeringen tog fram, lade fast och formulerade mål för. De mål som den socialdemokratiska regeringen formulerade nådde man aldrig. Det har vi gjort. är vi nere på de 800 000 personer som är beroende av sociala transfereringssystem. Men jag ska inte frånta Socialdemokraterna att de även under sin förra mandatperiod gjorde viktiga insatser som har bidragit till att står starkt. De sänkte marginalskatterna med genom förslaget om kompensation för egenavgifter. Det var bra. De sänkte marginalskatterna från i snitt till . Det var en bra åtgärd. Det bidrar till att öka sysselsättningen. De förstärkte kontrollen i a-kassan.