prot · GZ09134 · 2012-06-20 00:00:00 — På det gör vi en enorm besparing som inte övriga riksdagspartiers segregations- och massinvandringspolitik mäktar med i någon mening över huvud taget. De största kostnaderna ligger såklart på redan genomförd, misslyckad invandrings- och integrationspolitik. Det kan vi inte göra mycket åt , men bara genom att kraftigt begränsa nyinvandringen enligt en sverigedemokratisk politik räknar vi med att spara någonstans runt . Det offentliga mörkar ofta siffrorna när man ska räkna på kostnaderna för invandringen. Man ska till exempel se skillnaderna i uttag och konsumtion av välfärdstjänster mellan dem som anländer till och dem som bor här sedan förut. Trots detta har vi lyckats göra omfattande beräkningar, framför allt med hjälp av , , där vi har kunnat specialbeställa utredningar runt om i samhället för att ta reda på de faktiska kostnaderna för massinvandringspolitiken. Det här är den mest omfattande beräkningen som någonsin har gjorts i när det gäller nyinvandring och dess kostnader, och vi kommer att presentera den närmare . Jag är övertygad om att flertalet väljare föredrar en starkare välfärd och skattelättnader som finansieras med en mer ansvarsfull invandringspolitik framför en ökande invandring, som , som i stället finansieras med en sämre välfärd och högre skatter. Jag är därför övertygad om att vi har ett väldigt brett mandat ute bland folk, och med tanke på det menar jag att det är hög tid att andra partier börjar samtala med oss kring dessa frågor. Därmed vill jag yrka bifall till reservation 3. I detta anförande instämde (SD). 4 (V): Jag tänkte att jag skulle börja lite snällt innan jag går över till politiken och vill därför börja med att önska talmannen, finansutskottets ledamöter och kansli och finansministern en trevlig sommar! Den ekonomiska krisen inom eurozonen har utvecklats till en politisk kris för hela EU. Toppmöten och hastigt framtagna krispaket avlöser varandra. Nödlånen till de mest utsatta länderna, eller rättare sagt bankerna, för det är ju dit pengarna går, har villkorats med omfattande krav på besparingar, sänkta löner och uppluckrad arbetsrätt. Därtill har EU fattat beslut om ökad samordning av den ekonomiska politiken och skärpta budgetregler. Inget av detta tar emellertid fasta på de bakomliggande, strukturella orsakerna till krisen. Orsaken till den nuvarande krisen har sin grund i den gemensamma penning- och valutapolitiken, vilket skapar makroekonomiska obalanser inom valutaunionen, och det manifesteras i stora skillnader i ländernas bytesbalanssaldon. Eftersom EU besynnerligt nog inte tycks se stora överskott i de nordeuropeiska ländernas bytesbalanser som ett problem läggs hela bördan för att komma till rätta med de makroekonomiska obalanserna på underskottsländerna i . Nedskärningspolitiken har resulterat i fattigdom, social misär, minskad tillväxt och ökad arbetslöshet, vilket leder till statsfinansiella problem och nya krav på besparingar. De flesta inser nu emellertid att denna politik har nått vägs ände, och man kan väl se som en plog i den ekonomiska debatten. var vi tidigt ute med krav på ekonomiska stimulanser och att man ska kunna lämna EMU under ordnade former. Vi krävde att man skulle skriva ned olika länders skulder. Detta ansluter sig nu allt fler ekonomiska debattörer och journalister till. Det är till och med så att numera springer om Socialdemokraterna på vänsterkanten. De länder som har starka statsfinanser och överskott i bytesbalansen måste nu ta sitt ansvar och genomföra finanspolitiska stimulanser för att öka efterfrågan i och bryta den negativa spiral som lägger en våt filt över ekonomier. , som har extremt stora överskott i utrikeshandeln och mycket starka statsfinanser, hör till de länder som har störst möjlighet att genomföra olika finanspolitiska stimulanser och därmed bidra till ökad ekonomisk aktivitet i . Inte minst därför borde vi göra som vi gjorde då vi gjorde de investeringar som troligtvis haft störst betydelse för att minska klimatutsläppen. Det handlar om stora strukturella investeringar i fjärrvärme, återvinningssystem och vattenrening investeringar som vi har väldigt stor nytta av. Utan dessa hade våra utsläpp varit ännu större än vad de nu är. Det var kloka investeringar som gjordes i när vi hade sämre ekonomi än vad vi har . Därför finns nu alla stenar på plats: Pengarna finns, behoven finns, vi har ansvar för att sätta folk i arbete, vi har ansvar för kommande generationer och även ett internationellt ansvar för att öka vår efterfrågan. Genom produktiva investeringar skapas jobb och hållbar tillväxt på både kort och lång sikt. Det är att ta politiskt ansvar. Och pengar har vi. Vi har en finansiell nettoförmögenhet på 635 miljarder plus övriga tillgångar. Våra statsfinanser är helt enkelt bland världens starkaste, som regeringen brukar säga. Investeringar behövs, för som vi har god ekonomi har vi stora kvalitetsbrister i välfärden. Vi har bostadsbrist i över hälften av landets kommuner. 250 000 unga behöver en bostad. Vi har tåg som står stilla och kommer för sent och en järnväg som inte är utbyggd för den reseökning som har varit. Vi har lägsta investeringsnivå i järnvägar och bostäder. Men pengar har vi. Frågan är vad vi ska ha dem till om vi inte ska ha dem till samhällsnyttiga, produktiva investeringar som skapar jobb och hållbar tillväxt. Regeringen räknar helt kallt med att 390 000 personer i genomsnitt ska vara arbetslösa . Drygt var tredje arbetslös är långtidsarbetslös. räknar Arbetsförmedlingen med att 20 000 nya jobb ska tillkomma. 390 000 arbetslösa ska alltså ställa sina förhoppningar till 20 000 nya jobb. Vi har massarbetslöshet, oavsett vad eller vill kalla det eller påstår. Regeringens alternativ till investeringar har varit att subventionera vissa lågproduktiva branscher. Denna politik har i bästa fall varit ett mycket kostsamt sätt att öka sysselsättningen och i värsta fall en helt verkningslös åtgärd. Pengarna har i stor utsträckning gått till vinster snarare än till nyanställningar. Samma pengar skulle ha resulterat i betydligt fler privata jobb om de använts till offentliga beställningar. Genom att prioritera offentliga investeringar går det att stärka den privata sysselsättningen och dessutom genomföra en rad konkreta, samhällsnyttiga projekt. För oss i är full sysselsättning det överordnade ekonomiska målet. Vi föreslår en sysselsättningspolitik som bygger på investeringar i stället för skatteavdrag och utbildning i stället för låglönepolitik. De förslag vi lägger fram handlar om att höja kvaliteten i välfärden, investera i infrastruktur och bostäder och höja ambitionerna i utbildningspolitiken. På det sättet vill vi sätta människor i arbete med att bygga en långsiktigt starkare ekonomi. Dagens finanspolitiska ramverk måste moderniseras. Det som var gårdagens svar på de problem som var då kan inte vara dagens svar. Sedan 90-talskrisen har vi fått en allt högre strukturell arbetslöshet och en allt lägre sysselsättningsnivå. har haft en genomsnittlig arbetslöshet på . Det är inte hållbart och borde mana till eftertanke när det gäller de problem vi har . Allt fler tänker också efter. Allt fler börjar nu diskutera och ifrågasätta om ramverket som det är utformat verkligen löser problemen med massarbetslöshet och låga investeringsnivåer. är det inte statsskulden som är problemet utan massarbetslösheten och den höga strukturella långtidsarbetslösheten. Dessa problem tar vi oss an. Därför föreslår vi ett alternativt ramverk där sysselsättningsmålet får den tyngd det behöver i både finans- och penningpolitiken och dess kloka, samhällsnyttiga, hållbara investeringar kommer till stånd. investeringar i infrastruktur och fastigheter har länge varit låga, såväl i ett historiskt som i ett internationellt perspektiv. Utbyggnaden av järnvägen motsvarar inte den ökade trafikmängden, vilket bland annat har gett problem med flaskhalsar i storstadsregionerna. Det har föranlett en rad tunga instanser att kritisera regeringen för bristen på offentliga investeringar. Vi vill bygga ut och förbättra landets infrastruktur för att ta itu med uppgiften att bygga ett hållbart transportsystem i , ge företag bättre infrastruktur och skapa möjligheter för människor att pendla dit jobben finns. Vi föreslår en särskild satsning på kollektivtrafiken genom en utbyggnad av järnvägen och ökat underhåll samt en utbyggnad av tunnelbanan i . Vi föreslår en rad direkta stöd till bostadsbyggandet för att skapa fler hyresrätter och en omfattande upprustning av miljonprogrammen. Vi vill energieffektivisera våra bostäder och våra välfärdslokaler, som skolor, förskolor och äldreboenden. Vi vill också se riktade stöd till ökad tillgänglighet. Vi menar att personer med olika former av funktionsnedsättning har samma rätt att röra sig fritt som vi som har turen att inte behöva ta oss fram med olika hjälpmedel. Vi vill bryta regeringens systematiska strategi att sätta press på de lägsta lönerna nedåt och i stället höja ambitionerna i utbildnings- och arbetsmarknadspolitiken. Det är kunskaper som bygger ett starkt långsiktigt, inte låga löner. I vår alternativa budget lägger vi fram förslag på en särskild utbildningssatsning för ungdomar i krisen för att se till att fler får en ordentlig yrkesutbildning. För att finansiera denna satsning föreslår vi en engångsskatt motsvarande 3,9 miljarder på de fyra storbankerna. Det finns all anledning att ta in en del av de övervinster de gör och sätta dem i produktiv användning. beräknas den kommunfinansierade sysselsättningen minska med 18 000 personer, enligt regeringen. Det är en fortsättning av den minskning med 40 000 personer vi såg under den förra mandatperioden. menar att det behövs investeringar i skolan, i äldreomsorgen och i sjukvården. Vi vill också värdesäkra statsbidragen till kommunerna. Välfärdsverksamheternas samhällsekonomiska betydelse behöver helt enkelt synliggöras. De satsningar vi vill göra bygger på kompetens och arbetsförmåga på lång sikt och stärker möjligheterna att förvärvsarbeta genom att barn- och äldreomsorgen byggs ut. Vi föreslår därför en rejäl satsning på äldreomsorgen som fullt utbyggd kan ge utrymme för 10 000 fler heltidstjänster. som Arbetsförmedlingen räknar med att 20 000 nya jobb ska komma tas 8 miljarder ut i privata vinster ur välfärden. Det motsvarar just lönerna för 20 000 anställda. Det är alltså jobb som vi redan har betalat lönerna för, men som i stället för att utföras som direkta arbetsinsatser i äldreomsorgen, i skolan eller i sjukvården går till privata vinster. Regeringen väljer i det här läget att gå vidare i sin ideologiskt drivna privatiseringsiver genom lagstiftning i äldreomsorgen med tvångs-LOV och i specialistsjukvården. Kommuner och landsting ska alltså tvingas att privatisera, trots att inte ens näringslivets egna utvärderingar visar att privatiserad verksamhet har lett till ökad kvalitet eller effektivitet snarare tvärtom. Det vill säga att det har lett till färre anställda, färre med utbildning och sämre arbetsvillkor. Det är faktiskt så vinst skapas. Enligt en utvärdering som och Samhälle har gjort handlar privatiseringar inte om något annat än ideologi och är en politik som gynnar riskkapitalbolag och framför allt drabbar multisjuka äldre. Det är helt enkelt en ideologisk fråga, säger och Samhälle, vilket också LO gör i en debattartikel. Det är en tydlig ideologisk fråga. Därför är det märkligt att Socialdemokraterna och står rygg mot rygg i den privatiserade välfärden, för det är faktiskt en ideologisk fråga som svårt sjuka äldre betalar priset för. Vi vill i stället se en behovsstyrd välfärd, fri från kommersiella intressen, och i stället för att betala skatt till privata vinster använda pengarna till bättre kvalitet, fler anställda och kompetensutveckling. Det behövs helt enkelt en ny färdriktning. Rättvisa är produktiv, och ekonomisk jämlikhet är en framgångsfaktor för ett lands hela utveckling. I vårt budgetalternativ skapas 120 000 nya jobb i privat och offentlig sektor. Och vi har ett offentligt sparande i nivå med regeringens. Vi avbetalar något mindre på statsskulden, eftersom vi menar att dagens stora problem inte är den låga statsskulden utan massarbetslösheten. Det är viktigt att sätta människor i arbete, att bygga långsiktigt genom ett brett program av hållbara samhällsinvesteringar i välfärd, bostäder och infrastruktur. Vi vill skapa jobbmöjligheter för hela landet. Det är att ta ansvar och föra ekonomiskt klok politik. Jag yrkar bifall till vår reservation. I detta anförande instämde (V). 5 (SD) replik: talar sig varm för trygghetssystemen. angriper ofta Alliansen för att avgiften till a-kassan har höjts några hundralappar för många löntagare. Det är såklart beklagligt. vill därför avskaffa hela avgiften. Vi tycker att arbetslöshetsförsäkringen bör vara en naturlig del av välfärdens kärna. Min fråga till är: Varför vill inte vara med oss på det tåget? Är skillnaden mellan Alliansen och bara några hundralappar extra, men det ska fortfarande vara en privat finansierad premie från varje enskild löntagare för att över huvud taget komma in i systemet? Något som talar sig mindre varm för är löntagarna. det här framkommer i budgetmotionen vill avskaffa jobbskatteavdragen i deras helhet . Det slår såklart hårdast mot låginkomsttagare. För en person som har en lön på ungefär 20 000 innebär det att skatten höjs med , alltså inte procentenheter utan procent. Dessutom beräknas vi tappa ungefär 100 000 årsarbetskrafter på en sådan reform. Sedan kommer med lite bankpopulism. Det låter stundom lite som , fast från sida handlar det om att man ska punktbeskatta fyra privata bolag inom banksektorn med som en engångsbeskattning. Jag har svårt att uppfatta det som något annat än en liten chimär för att dölja det faktum att , såvitt jag vet i alla fall, var delaktigt i beslutet att skjuta till av skattebetalarnas pengar från staten till samma banker. Jag tror att de flesta själva inser vilken summa som är störst, 3,9 miljarder eller 15 miljarder. Då är frågan: Vilken sida står och på, de stora bankernas eller skattebetalarnas? 6 (V) replik: Det var många frågor. Jag ska försöka ta mig igenom dem systematiskt. Vi får se om jag lyckas. är det enda parti i den här som har lagt fram ett heltäckande program för hur vi vill reglera finanssektorn. Vi har en rad olika förslag inom det området. Vi har också lagt fram ett förslag om en engångsbeskattning av finanssektorn. Och vi tänker återkomma med en högre beskattning av finanssektorn än den som gäller . Vi menar att det är dags att gå från ord till handling. Det är därför vi har lagt fram det här tillfälliga förslaget där vi vill använda en del av bankernas övervinster till produktiva investeringar. De pengar som hänvisar till handlar om att staten gick in som en av ägarna och tillförde aktiekapital till Nordea. Pengarna finns på så sätt kvar hos skattebetalarna. Men vi menar att det nu är dags att återföra pengarna från Stabilitetsfonden tillbaka till staten. skattepolitik handlar om att ingen som har jobb och tjänar under 28 000 får höjd skatt med vår politik. Däremot menar vi att jobbskatteavdraget vilket även andra ekonomiska bedömare menar, till exempel syftar till att sänka lönerna, att hålla ned löneutvecklingen. Det är jobbskatteavdragets syfte. Vi kan inte ställa upp på en politik som syftar till att hålla löneutvecklingen nere. Det är en stor orättvisa inbyggd i hela systemet eftersom den som är frisk och har turen att ha jobb betalar minst skatt. Sedan kommer pensionärerna som betalar något mer, och sjuka och arbetslösa betalar mest skatt i . Det kan väl inte vara rättvist på något sätt. Vi menar därför att man måste se över skattesystemet för att komma till rätta med de orättvisorna. Jag får komma tillbaka till frågan om arbetslöshetsförsäkringen i min nästa replik eftersom jag bara har på mig. Därför är det inte så stor idé att börja med den. Ingen som tjänar under 28 000 ska behöva betala mer skatt med vår politik. 7 (SD) replik: säger att ska gå från ord till handling vad gäller beskattning av finanssektorn. Den enda handling vi ser är en engångsskatt på fyra bolag inom banksektorn på . Det ska ställas i proportion till de som var med om att föra till Stabilitetsfonden som ska trygga alla banker. Det är alltså inte 15 miljarder som är bokförda på Nordeas konto, som vill få det att låta som. De är bokförda som en del av Stabilitetsfonden. 15 miljarder mot 3,9 miljarder. Skattebetalarna mot banksektorn. För mig är övervikten tydlig. Det intressanta för en löntagare är hur mycket man får ut i lön, den disponibla inkomsten. Självklart är det så att om vi kan sänka skattetrycket kanske löneutvecklingen inte heller blir lika snabb, det vill säga bruttolönen. Men det intressanta för löntagaren är hur mycket pengar man får ut och vilken levnadsstandard man har råd med. Vi kan vända på det hela och säga att utifrån ett vänsterperspektiv kan vi höja skatten i all oändlighet. Till slut blir det . Det kommer att leda till att ju högre skatten blir, desto högre måste löneutvecklingen vara för att matcha högskattepolitiken. Problemet är att det försämrar konkurrenskraft enormt globalt sett. är en oerhört exportberoende nation. Det ligger inte i vårt intresse att driva upp priserna för svensk export så mycket som och hennes parti vill göra. Jag ser fram emot svaret på min första fråga om a-kassan, som jag hoppas kommer i andra repliken. 8 (V) replik: Det intressanta är att aldrig någonsin, vad jag vet, har lagt fram ett förslag om hur man ska reglera finanssektorn eller beskatta kapitalet. har en rad förslag. Jag kan rekommendera att läsa på lite. Sedan var det frågan om löner och skatter. Det är självklart viktigt för löntagarna att få ut höga löner. Det är en värdering av deras arbete. Ju mindre löneutveckling de har, desto mer pengar stannar kvar hos kapitalet. Det är en oerhört central maktfråga. Jag vet inte vad jag ska säga när jag hör dina påståenden. Jag går över till frågan om arbetslöshetsförsäkringen. Regeringen har höjt avgifterna i arbetslöshetsförsäkringen. Som mest betalar man . tycker att en maxavgift bör vara . Vi vill ha skatteavdrag för både a-kasseavgiften och fackföreningsavgiften. Regeringen har skärpt kraven för att få ersättning från arbetslöshetsförsäkringen. är det bara tre av tio inskrivna på Arbetsförmedlingen som får ersättning från arbetslöshetsförsäkringen. Så har det blivit. Det är en halvering . Det är just på grund av att regeringen har skärpt kraven för att få del av den inkomstbortfallsersättning som arbetslöshetsförsäkringen innebär. Arbetslöshetsförsäkringen är en central del av löntagarnas maktmöjligheter. I och med att den organiseras genom fackföreningarna blir den så oerhört central. A-kassan är också golvet för löneförhandlingarna, och a-kassans nivå handlar också om att upprätthålla efterfrågan i en konjunkturnedgång, det vill säga en ekonomisk stabilisator. Om du förlorar jobbet ska du veta att du ändå har en viss ekonomisk trygghet och kan upprätthålla din konsumtion. Du ska fortsätta att kunna köpa byxor till barnen, gå till tandläkaren och så vidare. Arbetslöshetsförsäkringen är en stor fråga. Att göra den obligatorisk innebär att ta ett viktigt redskap ur löntagarnas och fackföreningarnas händer. A-kassan är en nyckel för både löner och samhällsekonomi och är alltså en maktfaktor. Det är därför den är under systematiskt angrepp från den borgerliga regeringen. 9 (M): Låt mig börja med att hålla med på åtminstone en punkt. Även jag vill instämma i tacket för och sommarhälsningarna till utskottets ledamöter och till er övriga som följer debatten. Jag yrkar bifall till utskottets huvudförslag. stod vi också här och debatterade de ekonomiska riktlinjerna på basis av vårpropositionen. Då använde vi olika garderingar och uttryck av typen att det nu är bra läge här men det är oroligt i vår omvärld, att det är viktigt att ta höjd för fortsatt oro i och att fortsätta att slå vakt om de starka svenska statsfinanserna. Man kunde kanske ha kopierat anförandena från förra gången. Det hade antagligen tyvärr inte hjälpt, eftersom oron runt omkring oss är om möjligt ännu större just . när vi stod här konstaterade vi i utskottets betänkande att de ekonomiska realiteterna hade förändrats under de få veckor som hade gått efter det att regeringen hade avlämnat sin proposition fram till att betänkandet lades fram. Då var skillnaden mellan prognoserna för det finansiella sparandet i samband med vårpropositionen och den här debatten och vad som faktiskt förelåg i höstbudgeten . Det motsvarar till exempel hela biståndet, hela polisorganisationen eller hela kriminalvården. Det motsvarar de utgifter har för a-kassan eller liknande. Utan säkerhetsmarginaler hade vi inte kunnat ta ansvar för de statliga finanserna eller genomföra viktiga satsningar för jobb och tillväxt. Det har ändå kunnat göra trots oron runt omkring oss. Jag drar framför allt tre lärdomar. En är vikten av fortsatta säkerhetsmarginaler även inför höstens budgetbehandling. Så sent som i går kom det nya prognoser från och från . Vi har säkert alla frågat oss hur reformutrymmet ser ut . Det är alldeles för tidigt att ställa ut löften och prognoser mer i detaljnivå. Vi minns från att realiteterna tyvärr kan förändras mycket. Det vi kan göra är att fortsätta att föra en ansvarsfull ekonomisk politik och ta höjd för fortsatt oro. Den andra lärdomen är att trots dessa dystra omvärldsprognoser har klarat sig förhållandevis väl. Vi har varit ett av de starkare länderna under de krisår som har gått. Vi har varit ett av få EU-länder som inte är i underskottsförfarande. Där befinner sig nästan samtliga EU-länder just , utom några. 23 eller 24 länder befinner sig just nu i underskottsförfarande, och är ett av få som har sluppit det. När publicerade ett index över livskvalitet framgick att är ett av de bästa länderna att bo och leva i enligt också lite mjukare variabler. Statsskuld, underskott och ansvarsfulla statsfinanser är inte allt. Till en god livskvalitet hör också att till exempel resurserna och välfärden är någorlunda jämnt fördelade, att skolan funkar, att man kan lita på stat och samhälle. Det är sådana faktorer där rankar högt, har gjort det länge och vill fortsätta att göra det . står starkt och håller ihop när det är oroligt runt om oss. Den tredje lärdomen är att vi måste fortsätta att vara aktiva inom EU-samarbetet, inom internationella forum, för att bygga ekonomin starkare och även ekonomin runt om oss. I till exempel IMF:s prognoser över tillväxten i världen ser av den ut att komma från andra regioner än . Det ser ut som att det är regioner som , och många länder i där ekonomin växer, medan vi som har varit rika ett bra tag, till exempel i och , fortfarande brottas med skuldkriser i många länder och har svårt att få fart på tillväxten i andra. står vi här efter det grekiska nyvalet, dagarna inför och under möten som G20 och även klimatkonferensen i . Det händer väldigt mycket nu i mötesform, särskilt inom EU-strukturerna. Det händer för lite i form av tillväxt och jobb, och det måste vi inom EU hjälpas åt med att sätta bättre fart på. Vi satt i finansutskottet och diskuterade EU-budgeten. Det är för mycket fokus på olika nya centrala projekt och för lite fokus på att möjliggöra för ekonomierna att växa. Det skulle EU behöva mer av. Vad man än tycker om Europasamarbetet, eller EMU för den delen, påverkar nämligen tillväxten i oss. Om till exempel tyskar eller spanjorer inte köper våra varor och tjänster kan vi sitta här inne och fördela och hålla koll på våra statsfinanser bäst vi vill, men med en mindre kaka att fördela. är en liten, öppen ekonomi, och därför är det oerhört viktigt för oss att den europeiska ekonomin utvecklas så väl som möjligt. Därför är det viktigt med en fortsatt ansvarsfull politik där vi upprätthåller överskottsmål, där vi inte överskrider utgiftstak, där vi har ordning och reda i ekonomin och fortsätter att lägga en trygg grund för att möta framtida utmaningar.