prot · GZ0987 · 2012-03-22 00:00:00 — Det innebär att människor som har lite högre inkomst också ska kunna få av sin lön när de är sjuka eller är hemma för vård av sjukt barn. Men det som händer nu är att man öppnar upp för privatisering, för det regeringen har gjort är att man har sänkt ersättningarna. Jag vet inte huruvida barn är mindre sjuka eller vuxna är mindre sjuka bara för att man har sänkt ersättningen för dem som skulle kunna komma i fråga att få . Vad är egentligen orsaken? Är det att öppna upp för privata försäkringar på det här området? 83 Statsrådet (M): Det är alltid en avvägning hur höga tak man vill ha. Jag noterar som sagt att Socialdemokraterna föreslår en förändring med ett halvt basbelopp, och det är en dramatisk förändring. Jag förstår att det är ett helt annat system ni är ute efter med detta halva basbelopp. Jag tycker kanske att det är att göra mycket väsen för en liten förändring. Sedan ska man vara ärlig och säga det har gällt under alla regeringar oavsett vilken färg de har haft att vi har en fundamental tudelning av ansvaret i våra försäkringar mellan sådant som är offentligt och beslutas i och sådant som är avtalat och täcker en mycket stor del av alla anställda i . En förkrossande majoritet människor har dessutom sjukförsäkring betydligt högre upp och en betydligt högre ersättningsandel än de offentliga försäkringarna. Så har det alltid varit det är ingenting nytt. Vi kan ju diskutera att ta över alltmer i statligt ansvar och avskaffa de avtalade försäkringarna mellan parterna, men då talar vi om ett stort avsteg från den svenska modellen. 84 (M): Jag vill ställa en fråga till energiminister , och den handlar om fjärrvärmen, som ju är ett fantastiskt sätt att värma våra hus och som är helt dominerande i våra städer. Vi vet att fjärrvärme, som till stor del produceras av biobränsle, avfall och industriell spillvärme, har ersatt mycket uppvärmning med olja. På så sätt har fjärrvärmen bidragit till att minska koldioxidutsläpp med ungefär . Enligt är detta den främsta orsaken till att klarar sig så bra när det gäller klimatmålen. vet vi att det har funnits kritik mot fjärrvärmeföretagen, och den har framför allt handlat om två saker. Det är dels att kunderna inte har tillräckligt stort inflytande, att det är lite av en monopolverksamhet, dels att man inte tillvaratar tillräckligt mycket industriell spillvärme. Min fråga är, med anledning av den artikel som finns i : På vilket sätt bidrar de förslag som presenteras där till att stärka konsumentens ställning och till att tillvarata mer spillvärme? 85 Statsrådet (C): Det stämmer, precis som säger, att har kommit långt i klimat- och energiomställningen och att ett viktigt bidrag i det arbetet har kommit och kommer ifrån fjärrvärmen och det faktum att vi har ett unikt och välutbyggt fjärrvärmenät. är det nästan fyra miljoner svenskar som får sin uppvärmning tack vare fjärrvärmen, vilket gör att den spelar en oändligt stor roll i vårt energisystem. Men precis som konstaterar har det funnits en kritik mot fjärrvärmen, framför allt när det gäller höga priser och okontrollerade prisökningar. Det har också varit en kritik från många industrier som har upplevt att det har varit svårt att få leverera in sin spillvärme till fjärrvärmenätet. Det är bakgrunden till att regeringen har låtit utreda frågan. Vi har gått igenom den utredning om tredjepartstillträde som avlevererade sitt förslag och har landat i att från regeringens sida föreslå att vi går vidare i fyra olika delar för att stärka den enskilde konsumentens ställning på fjärrvärmemarknaden. 86 (M): Jag tackar energiministern för svaret. Jag delar bedömningen, och jag tror att de åtgärder som beskrivs är bra. Jag skulle gärna se att energiministern utvecklar lite grann till exempel hur prisförändringen skulle kunna gå till och hur man tillvaratar mer spillvärme. En följdfråga gäller tidsperspektivet. Jag tror att det är angeläget att man kan få till stånd det här , som det naturligtvis inte ska hastas igenom utan måste bli rätt. Men tidsperspektivet är intressant. 87 Statsrådet (C): Precis som jag indikerade är det fyra olika delar som regeringen nu kommer att föreslå att vi går vidare med. Det första och viktigaste är att införa en prisförändringsprövning som innebär att alla fjärrvärmeföretag kommer att behöva få alla sina prisförändringar godkända på förhand. Det syftar till att skydda konsumenten mot orimliga prishöjningar. Den andra punkten handlar om att införa en lagstiftning som ska säkra att kunder i samma kundkategori blir likabehandlade, så att man inte tar ut ett högre pris av en kund som kanske i praktiken sitter fast i fjärrvärme för uppvärmning och inte kan välja ett annat alternativ. Sedan kommer vi att föreslå att man öppnar upp fjärrvärmenäten och ger industrin och andra fjärrvärmeproducenter möjlighet att leverera in till befintliga, existerande fjärrvärmenät. kommer vi att ställa krav på att man redovisar spillvärmealternativet vid nyetableringar. Jag hoppas att vi ska kunna återkomma med allt detta i en proposition till . De svenska reglerna för djurimport 88 (S): Jag vänder mig till socialminister eftersom jag har en allmän fråga. Det handlar om att nu har hotat med att ta bort det svenska undantaget när det gäller att importera sjuka djur till . Det undantaget har vi haft , och det har varit ett gott skäl till att den svenska djurvälfärden har haft en så pass hög kvalitet under de år som vi har varit med i EU. finns det en stor risk för att kommer att ta bort detta hinder. Det innebär att det kan föras in sjuka djur i , vilket kan leda till att det blir en högre grad av multiresistenta bakterier i djurstallarna. Det kan också leda till att vi får in djur som har hög antibiotikaresistens. Det kan bli så att vi får fler utbrott av smittsamma sjukdomar i djurstallarna. Min fråga till socialministern är: Vilka steg kommer regeringen att ta för att ska få behålla detta undantag, som är väldigt viktigt för att bevara den svenska djurvälfärden? 89 Socialminister (KD): Tack för frågan, som naturligtvis är av väldigt stor betydelse! har ett mycket gott anseende på det här området, och vi har skäl att vara mycket stolta över hur vi har kunnat hantera många frågor av den här karaktären just när det gäller djurskyddet. Ett bekymmer i de här sammanhangen är förstås att EU:s grundläggande tankar om öppna gränser leder till att det finns en risk att man importerar sådant som man inte vill ha, till exempel smittor av olika slag. Vi har i en låg grad av antibiotikaanvändning för djurbesättningar, och vi vet att det finns enorma risker förknippade med en överanvändning av antibiotika för djur, och självklart också för människor. Därför är det väldigt angeläget för regeringen att vi på de vägar som är möjliga kan bibehålla nivån på det svenska djurskyddet också framöver. Därmed var dagens frågestund med regeringen avslutad. Jag tackar deltagande statsråd och ledamöter. 5 § (forts. från 3 §) Näringspolitiska frågor (forts. NU10) 91 (KD) replik: Det är svårt att inte känna sympati när man lyssnar på . Han är alla goda gåvors givare och slår in ganska många öppna dörrar. Men han gör det med charm och ett leende, och det är ju alltid trevligt. Problemet är inte de förslag som kommer med, för de överensstämmer i många delar med sådant som regeringen föreslår. Problemet är, när man tittar på politik totalt sett, hur ni finansierar de förslagen. Ni vill stänga ned av elproduktionen genom att avveckla kärnkraften. Det är ett förslag som naturligtvis är ett dråpslag mot den basindustri som vi har som dominerande arbetsgivare i ett 90-tal kommuner runt om i . Det är klart att det är den helheten som gör att bilden inte blir lika positiv som när man bara läser det särskilda yttrande som har fogat till utskottets betänkande. säger att det regeringen säger är bara prat men att har lagt fram förslag. Då vill jag erinra om att det pågår ett arbete med både forsknings- och innovationsproposition och att en innovationsstrategi är på väg fram. Jag förstår otåligheten, men detta är produkter som kommer att presenteras i närtid. Vi får ta debatten när förslagen kommer, om då tycker att förslagen är otillräckliga. I så fall får vi diskutera det. Men förslagen är på väg fram. 92 (V) replik: Tack för repliken! Det var trevligt i alla fall. Beträffande att på något sätt skulle ha samma politik som regeringen: Skillnaderna är väldigt tydliga. Vi har föreslagit konkreta åtgärder, medan ni har föreslagit utredningar. Innan vi har sett vad regeringen törs eller kan leverera kommer vi att framhålla de förslag som vi har presenterat i årets budgetförslag, och hade vi också med mycket om innovationsstrategi. Det är en politik som vi har fört , även tillsammans med och Socialdemokraterna. Så länge regeringen inte klarar av att leverera något kommer ni att få kritik, där vi lyfter fram de förslag vi har. Vi kommer också med ytterligare förslag i den delen. När det gäller kärnkraften har vi sagt att kärnkraften ska avvecklas när vi kan avveckla den. Det ska göras så att det inte hotar försörjningstryggheten eller sysselsättningen. Den politiken ligger fast. För att klara av det förordar vi från en betydligt mer aktiv energipolitik än vad regeringen föreslår när det gäller förnybar energi, utbyggnad av infrastruktur i fråga om energi och beträffande energieffektivisering. Det är en politik som känner till. Vi anser inte att kärnkraften hör hemma i det svenska energisystemet utan ska avvecklas i den takt som vi klarar av att göra det. 93 (KD) replik: Det är kanske inte så att vi har samma politik, men ni föreslår riskkapitalavdrag och säger att behöver en innovationsstrategi, utan att precisera exakt hur den ska se ut, att det behövs en fungerande infrastruktur för transporter och att det största problemet är bristen på växande småföretag. Det är väldigt allmänt hållet. Jag inser att man i ett så här kort särskilt yttrande inte utvecklar detaljer. Men väldigt mycket av detta är sådant som regeringen redan är i gång med. Beträffande riskkapital lade till exempel för drygt en månad sedan fram sitt första delbetänkande, som jag kan säga att jag och mitt parti inte tycker går tillräckligt långt. De föreslår en kredit, men vi anser att det bör vara ett riktigt avdrag. Det är en sak som diskuteras, och det kommer ett förslag från regeringen. Vi kan också ta upp den tråd som hade uppe när det gäller Fouriertransform. Det är ett projekt som pågår, och det är inget som regeringen har för avsikt att ta tillbaka. Det har gjorts satsningar också på fordonssidan, och det finns inga planer på att de ska avslutas. säger också att det saknas kapital och att staten ska gå in då. Det är där som vår principiella skillnad ligger. Staten är inte den som ska äga småföretag och gå in med ägarkapital. Däremot ska det finnas ordningar som skapar förutsättningar för att små och medelstora växande företag kan få tag på riskkapital. Det är människor av kött och blod som bör vara de som satsar det kapitalet och som intresserar sig för hur det utvecklas i de verksamheter som man tycker är värda att satsa på. Skattebetalarna bör inte bli ägare till landets småföretag. 94 (V) replik: Det nämnde har inte heller föreslagit. Däremot ser vi att staten har en viktig roll när det gäller riskkapital. Det finns brister när det gäller riskkapital. Det är inte bara som påpekar det. , , har påpekat det. har påpekat det. En rad andra institutioner har också påpekat att det finns brister när det gäller riskkapital. Vi föreslår att där det privata av olika anledningar inte går in därför att riskerna är för stora kan staten fylla en roll. Det är oerhört viktigt i strategin, om vi lyckas kommersialisera de idéer som finns så att det blir ett värde på en marknad i form av nya varor och tjänster. Det är vad hela innovationsstrategin går ut på. Det är ett oerhört konkret förslag från , medan regeringen låtsas som om det regnar. Det andra vi föreslår när det gäller riskkapital är stöd för att få i gång forskning och utveckling när det gäller små och medelstora företag. Vi föreslår ett skatteincitament för forskning och utveckling där, för att öka deras motivation till forskning och utveckling. Det är också ett konkret förslag i en innovationsstrategi. Innovativa upphandlingar är en tredje del i det, och sedan har vi en rad andra förslag som finns med i vår budgetmotion. Så nog har vi konkretiserat. Man skiljer på politikens roll och de som ska göra det här. För mig och är det viktigt att vi har klart för oss att vi ska tala om vad som ska göras. Hur det ska göras ska våra myndigheter och företag bestämma. Ramarna ska vi sätta upp, och det har jag försökt påpeka i debatten. 95 (M) replik: I gårdagens kunde man se att flera statliga riskkapitalister har gott om pengar som inte investeras. Över 9 miljarder finns tillgängliga hos sex aktörer. I både sitt anförande och sitt särskilda yttrande driver linjen att mer statligt riskkapital behövs. Slutsatsen borde nog vara att det statliga riskkapitalet borde användas klokare. Family, friends and fools är de traditionella investerare som företagare vänder sig till när de behöver riskkapital, framför allt i tidiga skeden. Det gäller framför allt de företag som har affärsidéer som traditionella riskkapitalister inte är intresserade av, det vill säga alla levebrödsföretagare som behöver finansiering av sina affärsidéer. Jag är intresserad av att höra hur kommer att verka för att de privata förmögenhetsbildningar kan ske som är så viktiga för att family, friends and fools och även affärsänglar kan ägna sig åt investeringar. 96 (V) replik: Det behövs samordning av det statliga riskkapitalet som är utspritt på olika områden. Det tog jag också upp i mitt anförande. Det är just bristen på samordning som gör att man går in och investerar i varandras bolag. Dessutom används riskkapitalet inte som det är tänkt att användas och där det saknas. Det finns flera utredningar som visar samma sak. Det behövs mer av det vi kallar riskkapital. Industriforskningsinstituten kan behöva en större basfinansiering av sin testverksamhet som är en viktig brygga mellan akademi och företag. Framför allt kan det behövas ett nytt , vård och omsorg med tanke på det som hänt . Den delen är alltså viktig. Vad gäller privat kapitalbildning och affärsänglar tog regeringen bort förmögenhetsskatten för att få tillbaka kapital. Motivet var att det skulle investeras här. Men har de pengar som kommit tillbaka verkligen investerats där det finns behov? Svaret är nej. Det har investerats i fastigheter, och det var inte riktigt tanken. Därför finns det ett behov. Det privata riskkapital som finns investeras i sjukvård och skolor. Där tjänar man pengar oavsett konjunkturläge. 97 (M) replik: Det är nog ändå klokt att försöka underlätta för privatpersoner att investera i små och medelstora företag. När man läser och särskilda yttrande får man intrycket att utländskt kapital inte alltid är bra. Det förs ett resonemang om att utländskt kapital leder till att jobb hamnar utanför . Jag ser mycket positivt på Facebooks investeringar i . Jag ser också mycket positivt på kinesiska investeringar i svensk fordonsindustri och på att kanadensiskt kapital tillsammans med norskt kapital investeras i gruvnäringen här i . Jag tror inte att det här hade kommit i gång om vi inte hade fått detta inflöde av investeringar. Ska vi inte välkomna investeringar som kommer utifrån? 98 (V) replik: Jag är lite fundersam över frågan. Jag hade förstått den om jag hade sagt att det inte var bra. Då hade vi kunnat ha en debatt. Givetvis ska vi ha utländska investeringar. Precis som vi har svenska investeringar i andra länder och stimulerar det är det helt okej att vi har utländska investeringar här i . Jag kan dock kritisera AP-fonderna för att de inte tycker att det är intressant att investera i gruvnäringen. Basindustrin är en verksamhet som bygger på de råvaror vi har i skog och mark. Vi måste bruka dem med stor försiktighet, för det handlar om vad också kommande generationer ska leva av. Därför måste vi ha begränsningar av hur mycket som ska tas ut och på vilket sätt. Problem uppstår om till exempel kommun inte kan dra nytta av investeringarna, om vi får ett förhållande där bolagsbeskattning sker utomlands och man flyger in arbetskraft så att det inte blir någon lokal beskattning utan kommunen bara står med kostnader för verksamheten. Då måste man ifrågasätta hur de utländska investeringarna sker och på vilket sätt de kommer lokalsamhället till godo. 99 (S): Jag begärde ordet med anledning av att det under debatten har talats ganska förklenande om branschprogram, eller strategiska program som vi numera kallar det för. Jag tänkte bidra med en liten illustration av varför jag blir så frustrerad när jag hör anklagelserna mot branschprogrammen. Jag kommer från , och där blir nu 1 100 personer av med jobbet på grund av Astras nedläggning. Dessutom berörs kanske ytterligare 400 personer i servicenäringarna runt omkring . I har kommunstyrelsens ordförande fått reda på att den av staten utsedda förhandlingsmannen, , inte anser sig ha något ansvar för det inträffade. Därför känns det ganska underligt att höra borgerliga företrädare tala förklenande om behovet av branschprogram. satte den socialdemokratiska regeringen i gång ett stort arbete tillsammans med life science-branschen för att ta fram ett strategiskt utvecklingsprogram för denna viktiga näring, inte minst exportmässigt. Detta arbete kastade den borgerliga regeringen vid tillträdet 2006 i papperskorgen och skrotade. Om hade fortsatt att arbeta i samverkan mellan samhälle, akademi och stat i den för så viktiga exportnäring som life science-branschen utgör, hade då de 1 100 jobben vid och de 400 servicetjänsterna behövt gå förlorade? Det kan vi givetvis inte svara på, men jag är övertygad om att förutsättningarna för överlevnaden av en stark forskningsmiljö i hade varit betydligt bättre om vi som nation, precis som många andra länder, på ett tidigt stadium hade fullföljt arbetet med en samverkan mellan stat, akademi och näringsliv för denna bransch. De egna statliga organisationerna, som exempelvis , och företrädare för näringslivet protesterade ganska högljutt mot att ingenting hände från den sida när det gällde life science-branschen. I andra länder, som till exempel , och , har man, trots att man har borgerliga regeringar som företräder nationens intressen, sett det som strategiskt viktigt med en samverkan mellan näringsliv, stat och akademi. Vad är det som gör att det är så annorlunda i ? Varför är inte vi i behov av strategiska program där samhälle, akademi och näringsliv samverkar, när man i länder som redan nu har ett försprång i många av dessa branscher ser det som absolut nödvändigt för att kunna konkurrera i vår globaliserade värld? Jag undrar: Varför denna beröringsskräck? Marknaden har inte visat sig kunnat lösa frågan om våra exportmöjligheter när det gäller läkemedelsindustrin. Min fråga är: Varför beröringsskräcken? Varför vill inte regeringen och dess företrädare i kammaren ha gemensamma arbetsprogram strategiska program mellan näringsliv, akademi och samhälle när man i alla andra länder tycker att det är en viktig framgångsfaktor? 100 (KD) replik: Det är naturligtvis värdefullt när en riksdagsledamot från en ort som drabbas drar en lans för sin ort och för åtgärder som skulle kunna vända utvecklingen. Det handlar inte om att lider brist på pengar. är det företag som betalar in mest skatt av alla företag i . Man har en väldigt god ekonomisk situation. Man har ett samarbete när det gäller forskningsinriktning i olika forum som och olika forskningsinstitutioner i life science-sektorn. Vad jag tror skulle behövas är att vi i den nya forskningsproposition som arbetas fram får ett nytt forskningsråd för life science-sektorn och att man tar ett större grepp om denna mycket viktiga näringsgren som står för en så stor del av svenska exportinkomster. Det handlar inte om brist på statligt engagemang i . Det handlar om ett strategiskt beslut i att helt lägga om forskningspolicyn. Inga skattepengar i världen hade kunnat ändra på detta. Jag tror att har fullständigt fel i sin analys. Det handlar om att ska fortsätta att vara en forskningsnation. Regeringens ambition är att av bnp ska användas till offentligt finansierad forskning. Det är en politik som är helt central för att ska kunna fortsätta att vara en välfärdsnation. Jag ser med tillförsikt fram mot den forsknings- och innovationsproposition som kommer att läggas på bord, och hoppas att vi kan hitta breda överenskommelser om en så viktig del av välståndsskapande krafter. Det är inte brist på statligt engagemang som gör att och andra stora life science-företag omstrukturerar sin forskning. 101 (S) replik: Min poäng var att använda det som har hänt i som en illustration av det förhållningssätt som den har haft ända sedan sitt tillträde 2006 när det handlar om hur näringslivet, akademin och samhället ska samverka eller rättare sagt inte samverka. Vid sitt tillträde sade statsministern ganska tidigt att näringslivet är ett särintresse. Det har präglat näringspolitiken ända sedan regeringen tillträdde 2006. Det man framför allt lyfte fram som illustration är det som man lite förklenande har kallat gammal socialdemokratisk 70-talspolitik med branschprogram. Den typ av strategiska samverkansprogram som vi i har arbetat med , till exempel när det gäller life science, valde regeringen att slänga i papperskorgen. Jag hävdar att det har bidragit till att vi på flera områden halkar efter när det handlar om utveckling och konkurrenskraft i . Det var min poäng att med vad som har hänt i illustrera hur det kan gå när man inte har ett tydligare samarbete med näringslivet från den här kammaren eller från regeringen och samhället. Min poäng var inte att fundera över om det här ändå hade hänt i . Det är mycket möjligt; det har rätt i. Det beror på hur vi över huvud taget ligger till konkurrensmässigt globalt sett. Min poäng är att ända , när regeringen slängde branschprogrammet i papperskorgen, har saknat en nationell gemensam strategi för hur vi ska kunna upprätthålla konkurrenskraften i en för så viktig bransch som läkemedelsindustrin. Det är vi ju överens om. 102 (KD) replik: Först vill jag korrigera . Statsministern har inte sagt att näringslivet är ett särintresse. Han har sagt att vissa av näringslivets organisationer är ett särintresse. Det är stor skillnad. Om tror att det var branschprogrammen, exempelvis på life science-området, som höll under armarna är det en uppfattning som hon nog är ganska ensam om utanför det socialdemokratiska partiet. är ju en framgångssaga. Det beror på att vi har goda förutsättningar för forskning och utveckling och att det satsas mycket. Den här regeringen har gjort enorma satsningar på att öka de statliga insatserna på forskningsområdet. har en poäng i att vi måste samverka. Det tror jag att vi kan enas om. Jag fick lära mig att det inte längre heter branschprogram, utan något annat som jag nu inte minns. Vi behöver samverka, men det är inte i första hand de statliga insatserna som garanterar konkurrenskraften utan att vi har goda och bästa tänkbara förutsättningar för enskilda och företagare att utveckla sin verksamhet i vårt land. 103 (S) replik: Jag kan gärna korrigera mig och säga att näringslivets organisationer uppenbarligen är ett särintresse. Jag tycker inte att det gör vare sig till eller ifrån. Det illustrerar i alla fall vilket förhållningssätt den nuvarande regeringen har när det gäller att tillsammans med svenskt näringsliv föra framåt i den globala konkurrensen. Jag tror att det är oerhört viktigt att poängtera detta just . Inte minst i life science-branschen har det skett enorma förflyttningar av kunskapskapital, inte minst när det handlar om forskare, till exempel till . Det har den kunnat se som har följt branschen .