prot · H00928 · 2012-11-21 00:00:00 — Men när det sedan gäller att komma ned till praktiska åtgärder och praktisk handling är intresset ofta mycket mer begränsat från regeringens sida. Det tycker vi gäller, tyvärr, även offentlig upphandling. Det är många studier som har visat på att offentlig upphandling är helt avgörande för att vi ska nå de miljömål som den här har enats om i bred enighet och också för att vi ska minska vår miljöpåverkan generellt sett. Vad regeringen har åstadkommit så här långt visar tyvärr på en väldigt begränsad effekt, trots de vackra orden som man har spridit omkring sig. Det har mätts i hur många myndigheter och offentliga upphandlingar som det har ställts relevanta och väldefinierade miljökrav i, och det har minskat. var det bara i av de offentliga upphandlingarna som det ställdes relevanta och väldefinierade miljökrav. Det är självklart en alldeles för låg summa för att vi ska vara nöjda. När man frågar de myndigheter som handlar upp offentligt är det av myndigheterna som ofta eller alltid ställer miljökrav i sina upphandlingar. Det innebär att inte gör det, vilket är beklämmande. Det visar att regeringens ambitioner, om de verkligen finns, inte har fått genomslag i alla våra myndigheter och kommuner. Det finns många områden där man skulle kunna få ett snabbt genomslag. Man har genom goda exempel visat att det går att åstadkomma stor förändring genom offentlig upphandling. Ett exempel är att försöka minska giftspridningen i samhället genom att i en offentlig upphandling ställa hårda krav på att produkterna inte innehåller de allra farligaste kemikalierna. De är väl kartlagda. I den så kallade SIN-listan har man kartlagt alla farliga kemikalier. Det är därför lätt att ställa krav på att de produkter man upphandlar inte ska innehålla sådana farliga kemikalier. Ändå sker det i alldeles för liten utsträckning. Det är alltså ett område där man verkligen borde höja ambitionsnivån. Ett annat område som vi lyfter fram i vår reservation gäller energieffektiviseringen. Också där går det att åstadkomma stora och snabba förändringar. Om offentliga institutioner kommuner, landsting, stat använde sig av de verktygen och såg till att till exempel handla från den bästa fjärdedelen av produkterna när det gäller energieffektivitet skulle man snabbt kunna ställa om hela marknaden, sortera bort de sämsta produkterna och få in många nya, mer effektiva produkter samt minska energianvändningen. Enbart kommunerna använder omkring energi . Det är av samhällets totala energianvändning. Kunde vi ställa om den, alltså minska energianvändningen genom offentlig upphandling, skulle det få ett snabbt genomslag. Vi anser att det finns möjligheter att inte bara ställa krav på att använda de bästa produkterna på marknaden utan också förändra marknaden, att få ut nya produkter på marknaden. Vi har sett hur riktad offentlig teknikupphandling tidigare, när man använde det instrumentet, fick stort genomslag och gav stor verkan. Många av de produkter vi har omkring oss i samhället och betraktar som självklara är uppkomna genom att man från offentlig sektor ställt krav på att de produkter som fanns på marknaden vid det tillfället inte var tillräckligt bra. Man ville ha ut nya produkter med bättre miljöprestanda. Genom att som upphandlare ställa krav lyckades man också få ett genomslag. De miljöbilar som vi ser köra omkring på gatorna, till exempel etanolbilarna, är i ursprungligen resultatet av riktad teknikupphandling. Man samlade ett antal upphandlande enheter som sade: Vi är inte nöjda med det vi har att välja mellan. Vi vill ha nya produkter. Kan ni leverera en produkt som är effektiv och går på förnybara bränslen är vi många som vill upphandla de produkterna. Det finns en stor marknad. När man formulerar det hela på det sättet, när man har en samordnad teknikupphandling, är marknaden väldigt lyhörd och man får ut nya produkter på marknaden. Det finns många andra exempel. Det har upphandlats värmepumpar, effektiva vitvaror i form av kylar och frysar och så vidare, och det har ofta varit en mycket effektiv metod. Det enda som egentligen saknas för att fortsätta att använda den metoden är politisk vilja och politisk ambition liksom en beslutsamhet som gör att man får genomslag för den ambitionen hela vägen ned till de upphandlande enheterna. Det är här vi tycker att det finns alldeles för lite effektivitet från regeringens sida för att få ett genomslag för den vilja som man trots allt ger uttryck för i vackra skrifter och i anföranden och propositioner. Vi ser att miljöutmaningen i vårt samhälle är stor, och därför slår vi i vår reservation ett särskilt slag för att vi behöver processer som kan åstadkomma tekniksprång. Det innebär att vi inte bara gradvis förbättrar effektiviteten och miljövänligheten i våra produkter, utan vi behöver snabba språng i teknikutvecklingen. Även där kan man använda sig av offentlig upphandling. Det finns i offentlig upphandling något som kallas transformativa lösningar. Det innebär att man i upphandlingen inte bara ställer upp en lång lista på vad som ska uppfyllas utan öppnar upp för marknaden att leverera helt nya tankar, produkter och tjänster som kan uppfylla samma behov som upphandlaren har men på ett nytt, innovativt, transformativt sätt. I stället för att till exempel handla upp resor kan man handla upp en videokonferensverksamhet. Man ersätter alltså en resa med en it-tjänst. I stället för att handla upp papper kan man upphandla en it-lösning som gör att man inte behöver köpa in papper utan kan använda sig av exempelvis en läsplatta. Även här finns stora möjligheter. Vi har sett exempel på hur det har använts. Det har fått stort genomslag, med det som saknas är politisk vilja och intresse för att verkligen driva igenom den typen av tänkande ute på fältet där upphandlingarna sker. Från sida anser vi att man nu behöver gå från ord till handling. Regeringen har varit väldigt intresserad av att begrava dessa frågor i utredning efter utredning. Ett antal utredningar har redan tittat på offentlig upphandling och vilka möjligheter det finns att ställa miljökrav. pågår två utredningar som fortsätter att titta på frågan. måste det väl vara dags att gå från ord till handling, omsätta de vackra orden i praktik och se till att de får genomslag. Det gäller att driva igenom de möjligheter som finns att aktivt använda det redskapet i miljöarbetet. Där saknar vi fortfarande regeringens svar. 116 (M): Vi kommer snart att få utredningar på vårt bord, Per . Jag vill börja med att tala om att tagit fram en rapport om miljökrav i offentlig upphandling för att se om dessa styr mot klimatmålen. Det är det som ärendet handlar om. Det är ett viktigt område, och det är bra att vi får det belyst. som rapporten nu ligger på bord händer det många olika saker i miljöfrågan. Det pågår ett stort arbete med att modernisera EU-lagstiftningen, och här hemma pågår ett par utredningar, precis som Per nämnde. Jag tycker mig märka att det också ute i vårt samhälle händer saker med miljökrav. Jag märker det bland annat vid mina besök i kommuner och i regionen. Det pågår en resa utanför detta rum. Per tidigare partikamrat i var i tv och talade om hur företagen lär sig och hur goda exempel sprids. Det är viktigt att inte glömma bort det även om denna rapport begränsar sig till just offentlig upphandling. Inte alltid har miljökrav vid offentlig upphandling varit rätt ställda, och är det inte så. Just bör-regeln om att använda miljökrav vid upphandling är ett av de påpekanden som tar upp, och man hänvisar till genomförda intervjuer. Regeringens svar är att det finns mer att göra och att det endast är ett fåtal tillfrågade i intervjun, där det hänvisas till ett tjugotal. Visst finns det mer att göra, och ett underlag på mer än ett tjugotal aktörer vore bra. Det är viktigt att titta på vilka krav som ställs och varför. Det behövs snarare exempel och skrivtips för att verksamheter och myndigheter ska kunna ställa rätt krav för att få i gång en bredare användning än att driva på för skall-krav av miljö. Då kan vi på olika sätt nå ut till ett som ser väldigt olika ut vad gäller möjligheter och resurser. med sina 868 150 invånare skiljer sig väsentligt från den lilla kommunen med sina 2 433 kommuninvånare. Här skulle de som gjort lärdomar på vägen kunna vara en bra vägvisare för andra med mindre resurser. Att det pågår utredningar spelar roll i sammanhanget. Det arbete som gjorts och görs ska gemensamt sammanstråla från och och bli en gemensam bild för förslag och åtgärder. Det är klokt att avvakta detta arbete och innehåll som säkert bringar klarhet i en hel del påpekanden från . När olika delar faller på plats kommer också frågan om samordning mellan myndigheter och placering av huvudansvar att besvaras. Ägardirektiv för som diskuterats kommer då också att falla på plats; det är ett pågående arbete. Därför är det klokt att invänta vad dessa utredningar kommer fram till och då ha rapporten som vägledning när man ser över handlingsplanen för att knyta den tydligare till miljökraven. Den politiska diskussionen tappar emellanåt bort att grundvärdet i offentlig upphandling är den goda affären. Det är viktigt att ha fokus på den bästa lösningen till det bästa priset. I den motivreservation som Per redogjort för efterlyses krav på energieffektivitet och på att använda produkter med energisnåla lösningar. På detta område har energieffektivitetsdirektivet antagits av EU. Arbetet med genomförandet har inletts, och man har 18 månader på sig. Direktivförslaget innehåller bland annat bestämmelser som förpliktar medlemsstaterna att se till att deras statliga myndigheter vid köp av varor, tjänster och byggnader ska göra köp med hög energieffektivitetsprestanda men poängterar också att det är förutsatt att detta är förenligt med kostnadseffektivitet, ekonomisk genomförbarhet, hållbarhet i vidare bemärkelse, teknisk lämplighet samt tillräcklig konkurrens. En fälla som är lätt att hamna i och som kräver marknadskunskap är till exempel it och datateknik. Per har lite grann varit inne på detta med kontorsredskap. I reklamen är det ofta positivt från miljösynpunkt, men man glömde kanske berätta att sladden aldrig kan dras ur och strömmen aldrig upphöra. Här behövs det också upplysningar om vilka produkter som är bra. Per för fram miljömärkning som ett steg vidare och talar om SIN-listan och hänvisar till rekommendation. Att titta på och driva frågor framåt är bra. Men genom offentlig upphandling gäller grundprinciperna icke diskriminerande, objektivitet och verifikationer, och även de nordiska länderna är förpliktade att följa EU-reglerna. Därför är det bra om som land är med för att påverka just vad som händer i och i EU. Men det är också viktigt att vi går i takt med andra länder. I Per reservationer finns också skrivningar om att i större utsträckning använda verktyg som öppnar för nya lösningar och produkter. Detta är ett område som är mycket intressant. När jag besökte fick jag lyssna på ett par oerhört intressanta tankar om hur man kan använda dessa verktyg på ett smart sätt. Precis som tidigare påpekats går det att göra i organisationer som har bärkraft för det, men det går inte att göra överallt. Jag tror däremot att om vi får i gång det på större enheter kan de små sedan hänga på. Att det redan finns verksamheter inom stat och kommun där man testar detta är därför mycket bra. Exempel på sådant som Per också tar upp är innovationsupphandling. Det pågår en hel del arbete på detta område. har fått ett uppdrag i budgetpropositionen 2011 att utveckla nätverk, metoder och kompetensstöd kring just innovationsupphandling. Kammarkollegiet har fått i uppdrag att ta fram en vägledning avseende innovationsvänlig upphandling. har fått i uppdrag att genomföra satsningar på teknik- och innovationsupphandling inom området för miljöteknik. har fått i uppdrag att satsa på innovationsupphandling inom transport. När det gäller innovationsupphandling inom området för vård finns ett samarbete mellan och . Att det inte finns krav på innovationsupphandling lyfter Per upp som ett bekymmer. Men du ser också anledningen till det. Det finns oklarheter rättsligt kring detta. Det gäller att vänta in och se vad säger. I den behandlas också transformativa lösningar som Per efterlyser. Förkommersiell upphandling har också nämnts. Det är en upphandling som är smart. Men den tar också tid och kraft. Med anledning av det Per framförde om små företag är det kanske inte det första de lägger energi på. Rättsläget är också här lite oklart. Man gör tester och ser vad de leder fram till och om man behöver utreda ytterligare om det inte är möjligt. Det finns en stor öppenhet för nya lösningar, och det pågår ett stort arbete. Jag vill därför yrka bifall till utskottets förslag i betänkandet och avslag på motivreservationen. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas ) Föredrogs finansutskottets betänkande 2012/13:FiU11 Höständringsbudget (prop. 2012/13:2). 117 (M): har finansutskottet haft en lång debatt där vi debatterat ramarna för budgeten 2013. I detta ärende hanterar vi höständringsbudgeten där regeringen föreslår en del ändringar i anslagen. Det är ändringar av nivån på 28 anslag inom 14 utgiftsområden. Förslaget är att 20 anslag höjs och att 8 anslag sänks. De föreslagna ökningarna av anslagen uppgår till 8 miljarder varav merparten av anslagsökningarna, 6 miljarder, förklaras av anslaget räntor på statsskulden. Att det blir förändringar av storleken på statsskuldsräntorna beror i huvudsak på högre kursförluster vid byten av lån och högre valutakursförluster för skulder i utländsk valuta. Det finns tre stora anslag i betänkandet. Det är bostadstillägg till pensionärer. Det är på 795 miljoner och ligger under anslagsmål 11. Det är anslag till rättsliga biträden, utgiftsområde 4. Här finns en ökning på 200 miljoner. Det är anslag till sjukvård i internationella förhållanden, utgiftsområde 9, på 108 miljoner. Detta är regelstyrt, och lagar binder regeringen att genomföra detta. Det håller också EU-direktiven rätt på. Det finns i detta betänkande en reservation från där man har åsikter om anslaget som handlar om integration och pengar som tillförs för att ska kunna utföra sitt arbete. En sådan förändring innebär att det skjuts över kostnader till kommuner och socialbidragen i stället för att staten får lov att tillföra pengar till kommunerna. Det drabbar indirekt kommunerna. Jag yrkar därför bifall till utskottets förslag i betänkandet och avslag på reservationen. 118 (SD): I årets höständringsbudget ber regeringen återigen om mer pengar för att finansiera den allt större invandringen. Det gör man eftersom kostnaderna för flyktingmottagande kommer att öka, vilket i sin tur beror på att det kommer allt fler asylsökande till . Det är inte första gången som en ändringsbudget används för att tillföra mer pengar till invandring och integration. I fjolårets ändringsbudgetar föreslogs först extra till anslaget Ersättningar och bostadskostnader och extra till Kommunersättningar vid flyktingmottagande. Om regeringens och prognoser över immigrationen till gång på gång slår fel finns det ett allvarligt problem. Det är ett problem som beror på en ogenomtänkt politisk inriktning. Prognoser kan naturligtvis slå fel. Men är saken den att man tycks ha satt i system att tillföra pengar till invandringen i de ändringsbudgetar som läggs fram två gånger för att därmed dölja en del av kostnaden som borde ha funnits med redan i budgetpropositionen. Bortsett från att regeringens prognoser för hur stora kostnaderna är för flyktingmottagandet slår fel flaggar även för att trycket från asylsökande förväntas slå nya rekord under den närmaste framtiden. Vi måste börja ställa oss frågan varför trycket på ökar som alla andra länder kommer mycket lindrigare undan. Varför ska svenska skattebetalare behöva acceptera att deras skattekronor används så ineffektivt som det innebär att ta emot flyktingar i i stället för att satsa på hjälp i närområdena? Två personer som får skydd i närheten av sitt hemland är en större framgång än en person som får uppehållstillstånd i , och till råga på allt är det mycket billigare. Särskilt intressant är det att kostnaderna skenar som regeringsföreträdare brukar påstå att invandringen är någonting som vi tjänar på ekonomiskt. Vissa går så långt att de säger att vi inte skulle klara oss utan den. Jag menar att klarar sig alldeles utmärkt utan att behöva tillskjuta ständigt ökade anslag till den misslyckade massinvandringspolitiken, och jag yrkar därför bifall till båda reservationer. 119 (M) replik: Att det händer saker och ting i vår omvärld kan vi tycka en hel del om. Det är alltid trist och tråkigt när det förekommer krig och oroligheter på andra håll. Det gör också att man inte riktigt dag från dag kan veta hur saker och ting ska ta sig framåt. Just nu pågår det ett krig i . Det gör att det händer saker och ting som också påverkar . Därför tycker inte jag att det är så konstigt att man tittar på de resurser man har och ser till att man med det bistånd som finns hjälper till med pengar från staten för att vi ska kunna hjälpa i detta sammanhang. Jag vill fråga om han tycker att det är rätt metod att låta kommunerna ta detta via socialbidrag i stället för att vi hjälps åt från statens sida med att ta hand om dessa personer. Vad har för tankar om detta över huvud taget? 120 (SD) replik: talar om att det är viktigt att man ser över de resurser man har. Det är precis det som är huvudpoäng i frågan. Med en sverigedemokratisk flyktingpolitik kommer många fler flyktingar att få skydd undan förföljelsen i hemlandet, till exempel undan katastrofen i . Många fler kommer att hjälpas, och det kommer att ske till en avsevärt lägre kostnad. Det är att använda resurserna mer effektivt. Att hjälpa flyktingar i deras närområden är nämligen mycket mer kostnadseffektivt. Det innebär dessutom att flyktingarna har närmare till sitt hemland när tiden för återvändande närmar sig, och det innebär att regeringen inte kommer att behöva styra om ännu mer utlandsbistånd till flyktingmottagning i . Det innebär att regeringen kan slippa komma med fler ändringsbudgetar där man begär ökat anslag för skenande flyktingkostnader. Det innebär att slipper belasta kommuner med flyktingar som man inte har bostäder till och att man slipper belasta med ytterligare arbete som man inte har resurser till. får fler hjälp än . En sådan politik vinner alla på. Varför vill inte regeringen satsa på en sådan politik i stället? I detta anförande instämde (SD). 121 (M) replik: har rätt i att man kan hjälpa många fler människor på närmare håll. Så är det. Men det är inte alltid det fungerar i verkligheten. Vi satsar på att hjälpa folk nära, men vi säger inte heller att vi ska stoppa och stänga gränser för folk som kommer hit. Vi tycker att man behöver hjälpa till. Att sedan ser ut som det gör och att det finns andra bekymmer gör att vi har en lite större uppgift, och jag tycker inte att det är fel. är ett litet, exportberoende land som har haft öppna gränser som har tjänat oss väl . Jag ser inte på något vis att vi ska ändra på det. Däremot får vi efter hand försöka lösa de problem som uppstår. Det finns alltid saker och ting att göra på alla politikområden. Det gäller såväl undervisning som det som har med arbetstillfällen, bostad och andra delar att göra. Men det är en politik över huvud taget som det här landet brottas med och ska försöka få ändring på. Det har inte med grupper att göra. Vi ska väl försöka göra både och, ? Eller vill att vi inte ska göra det ena utan bara det andra? Den politiken delar inte jag. 122 (SD) replik: Det brukar nämnas att är ett exportberoende land. Visst är det så, men det är inte det vi debatterar . Vi har inte tänkt påverka exporten på något vis. De flesta länder i är beroende av handel med omvärlden, men de flesta andra länder i klarar ändå av att föra en ansvarsfull politik. Regeringsalliansen är eniga i höständringsbudgeten, och de verkar ha stöd från hela den rödgröna oppositionen. Jag vet inte om skulle vilja ha stöd även från . Det är kanske därför hon har begärt replik för att diskutera saken. Jag menar att själva poängen är att regeringen inte kan räkna med stöd med mindre än att man visar tydliga avsikter med att komma till rätta med de uppenbara problem som regeringens politik innebär. Den innebär att kostnaderna för flyktingmottagande skenar. Den innebär att tar emot flest flyktingar av alla europeiska länder i absoluta tal från katastrofen i . Vi tog emot flest av alla från . Vi tar emot flest av alla i snart sagt alla avseenden och från snart sagt alla håll. Den för världens mest extrema och mest ansvarslösa politik på området. Regeringen måste inse att man är helt fel ute och att det är skillnad mellan att å ena sidan hjälpa så många som möjligt, å andra sidan bevilja så många uppehållstillstånd i som möjligt. Det är två helt olika saker. Slutligen: Man måste sluta upp med att låta kostnaderna för flyktingmottagande fortsätta skena, vilket varje höständringsbudget är ett bevis på. Då kan man få stöd. I detta anförande instämde (SD). Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas .) 12 § Beredskapslagring av olja Föredrogs försvarsutskottets betänkande 2012/13:FöU2 Beredskapslagring av olja (prop. 2011/12:162). 123 (M): Då lämnar vi finanspolitiken ett slag och ger oss in i försvarsutskottets verksamhetsområde. debatterar vi en ny lag om beredskapslagring av olja. Anledningen till den nya lagen är ett rådsbeslut i EU 2009. Det kan tyckas vara en mindre sak att ha åsikter om, men detta betänkande är mycket viktigt utifrån ett försörjningsperspektiv vid en krissituation där det råder bränslebrist. Alliansregeringens lagförslag innehåller ett antal bestämmelser som står i samklang med nuvarande lag. Där betonas att beredskapslager även fortsättningsvis ska bestå av så kallade lagringsbränslen. Bland de nya bestämmelserna kan nämnas de två metoder som finns för att beräkna vilken storlek beredskapslager ska utgöras av. Detta lager ska motsvara 90 dagars genomsnittlig daglig nettoimport eller 61 dagars konsumtion av råolja eller petroleumprodukter beroende på vilken mängd som är störst. skulle lagerhållningen ske inom landet. Men denna nya lag möjliggör lagring i ett annat EU-land om detta land godkänner det. Jag ser det som värdefullt att man inom Europeiska unionen kan hjälpa varandra också vad gäller lagerhållning. Man ska lyfta fram kravet på att en beredskapsplan upprättas för hur beredskapslager ska användas vid allvarliga försörjningsavbrott men också för hur en begränsning av förbrukning ska genomföras. har rätt att på begäran få ut uppgifter om beredskapslagringen och tillträde till anläggningar där lagerhållningen sker. Det är även fortsättningsvis regeringen som beslutar om huruvida ett lager ska få användas. Med detta som lite bakgrundsfakta yrkar jag bifall till utskottets förslag i betänkandet samt avslag på reservationen. 124 (SD): När vi nu här i kammaren ska fatta beslut om nya regler för beredskapslagring av olja är det ett välkommet beslut. Det har länge behövts en uppdatering och en förnyelse av insatser på området, och det är därför med visst beklagande som jag kan konstatera att det har krävts ett EU-direktiv för att regeringen ska få fart på arbetet. Även om det är sällsynt med systemstörande händelser av den magnitud som kan störa oljetillgången tillhör det ett samhälles grundläggande åtaganden att tillförsäkra sina medborgare den grundläggande trygghet som de har rätt att förvänta sig. Även om den aktuella propositionen från regeringen utgör ett steg i rätt riktning i det avseendet finns det vissa problem. Från sida vill vi särskilt poängtera att det är ett i grunden bristfälligt förslag att acceptera att de beredskapslager som det är sagt att de privata aktörerna ska hålla kan existera utanför . Tänk er att ett lager av den typ för vilken lagen gäller rent fysiskt befinner sig utanför låt oss säga i , för diskussionens skull.