prot · GZ09126 · 2012-06-08 00:00:00 — Jag tar gärna diskussionen om huruvida vi ska gå tillbaka till tiden före sjukförsäkringsreformen. Jag tar gärna diskussionen om huruvida vi ska lägga pengar på att miljonärer ska ha offentligt försäkringsskydd eller om mer pengar ska gå till förskolan. Jag tar gärna den diskussionen, men lägg då förslagen i skarpt läge! Överläggningen var härmed avslutad. 9 § Svar på interpellation 2011/12:409 om oseriösa företag 33 Statsrådet (M): har frågat näringsministern vad hon avser att göra för att den seriösa åkerinäringen ska klara sig. Hon frågar vidare vad näringsministern avser att göra för att se till att det blir konkurrens på lika villkor inom transportbranschen och för att komma till rätta med de oseriösa F-skattsedlarna. Interpellationen har överlämnats till mig. Även om frågor om arbets- och anställningsvillkor är arbetsmarknadsministerns ansvar och beskattningsfrågor är finansministerns ansvar kan jag konstatera att det inte är aktuellt med någon särreglering för en specifik bransch. Vi bör naturligtvis upprätthålla den svenska modellen med ansvarstagande parter som i kollektivavtal kommer överens om rimliga villkor. Det är förstås oacceptabelt om seriösa åkare får lida för att andra inte följer gällande regelverk. Detta gäller oavsett ursprungsland eller nationalitet. Regeringen har därför fattat beslut om att ge och Transportstyrelsen i uppdrag att se över regelefterlevnaden inom yrkestrafiken på väg och senast återkomma med förslag på åtgärder för att underlätta och effektivisera myndigheternas tillsyn och kontroll av yrkestrafiken på väg. För att stärka trafiksäkerheten på väg och för en sund konkurrens inom vägtransportmarknaden är en effektiv tillsyn och kontroll grundad på en tillförlitlig problembild avgörande. är liksom hela EU beroende av ett väl fungerande transportsystem, och i det ingår utländska transportföretags och förares vägtransportarbete. Jag och regeringen är för en fri inre marknad, där tjänster kan röra sig över gränserna och där unionens åkare också får utföra vägtransporter. Åtgärder för att till exempel begränsa cabotagetransporter på väg anser jag varken gynnar transportnäringen, transportköparna eller miljön. Tvärtom välkomnar jag möjligheterna för europeiska åkare att kunna verka inom hela unionen under tydliga spelregler. 34 (S): Jag har ställt den här interpellationen till näringsminister . Det har jag gjort eftersom det är en näringslivsfråga och eftersom jag har debatterat den här angelägna frågan med infrastrukturministern. Jag har också ställt en interpellation i den här frågan till justitieministern och en till finansministern. Jag tyckte därför att det var dags att dra in näringsministern i diskussionen om det enorma problem som vi ser i dessa oseriösa företag. lyser med sin frånvaro. Jag har inget emot att diskutera detta med infrastrukturministern, och dessutom har regeringen ett kollektivt ansvar. Problembilden som infrastrukturministern säger ska ses över har vi redan. Det är förödande att näringen ska behöva vänta till . Flera åkeriföretagare är djupt upprörda över den olagliga hanteringen på vägarna som skapar en osjyst konkurrens. Flera företag utnyttjar billiga och olagliga transporter. av inrikestrafiken utförs nu av utländska bilförare. Många av dem är oseriösa, men inte alla. Det finns också svenska företagare som är oseriösa. Det är den oseriösa näringen som vi vill komma åt när vi nu försöker hjälpa till i den här frågan. Jag beklagar att regeringen uppvisar den här okunskapen och vill ha en problembeskrivning och problembild. Det här handlar om att man utnyttjar människor som får jobba under slaveriliknande förhållanden. De har ingen anställningstrygghet, sjukförsäkring eller pension. De utnyttjas å det grövsta för att transportörerna ska kunna erbjuda billiga transporter. Att de som för fram de här fordonen tjänar så lite har medfört mycket annan brottslighet i form av smuggelsprit, narkotika, stölder och till och med människohandel. Polisen i har kartlagt brotten på väg, och det är ingen munter läsning. Den utvecklade illegala inrikestrafiken har försatt den seriösa svenska åkerinäringen i en ohanterlig konkurrenssituation. Den seriösa åkeribranschen klarar inte konkurrens från åkerier med halverade lönekostnader. Vi har i ett enigt trafikutskott också gjort en problembild och lagt fram den för regeringen. Vi har lagt fram ett antal förslag till åtgärder, bland annat om man ska kunna hålla en lastbil i kvarstad med så kallad klampning. Vi har lagt fram olika förslag. När kommer regeringen med åtgärder? 35 Statsrådet (M): Frågan är ju inte ny, åtminstone inte i den här kammaren, för vare sig mig eller , men den är fortsatt viktig därför att den också är fortsatt aktuell. Att jag nu har samlat ihop arbetet belyser snarare det som jag tror att försökte beskriva, att det har hållits interpellationsdebatter både med justitieministern och med finansministern. Även arbetsmarknadsministern har fått olika frågeställningar och i det här fallet näringsministern. Det som jag tillsammans med kollegerna inom regeringen har tagit initiativ till är bland annat det uppdrag som gavs till Transportstyrelsen och . Där har det redan påbörjats ett arbete tillsammans med Åkeriföretagen. De har haft en samling för att gå igenom det som ska göras. Till att börja med är det att framför allt titta närmare på regelefterlevnaden. Man gör också en tillståndskontroll. Det går att säga att vi vet att det ser illa ut därför att de egna aktörerna har stått längs en väg nere i eller i Skaraborgstrakten. Det kan vara ett sätt att samla in fakta, men den breda bilden för hur det faktiskt ser ut tror jag att det är bra att det finns ett relevant underlag för som alla känner att det här ska vi förhålla oss till. Det är det ena. Det som trafikutskottet gjorde tycker jag var ett mycket bra arbete. Det har vi också tagit till oss. Uppdraget som har lämnats till och Transportstyrelsen är, förutom det jag nämnde, att återkomma till dels hur myndigheterna bättre kan samverka med varandra, hur man kan vara mer effektiv, dels vilka åtgärder som bör föreslås. Där finns det delar med av sådant som gäller till exempel straff, vilka möjligheter polisen har att ta till när de stoppar någon som uppenbarligen inte gör det den ska. Det finns med i sammanhanget. Det tycker jag är bra. Vad som också är viktigt för att visa på bredden av den här problematiken är att Transportstyrelsen och även ska jobba i samråd med andra myndigheter. Det kan vara , , , och , därför att vi ser väldigt tydligt att den här verksamheten det har förtjänstfullt beskrivit i andra sammanhang breder ut sig på många fler områden än att bara gälla att köra en lastbil på våra vägar. Att det är jag som står här kanske inte, fru talman, är det som interpellanten egentligen hade tänkt sig, men frågan finns samlad inom och jobbas med interdepartementalt, alltså med andra departement som faktiskt berörs. Det är Finansen när det till exempel gäller F-skattsedelsdiskussionen, när det gäller de sociala frågorna och de arbetsmiljöfrågor som finns med och inte minst . Det som jag har upplevt är att man inom åkerinäringen egentligen brukar vara tydlig med att säga: Ja, vi är för cabotage därför att det kan vara sunt, effektivt och miljömässigt. Det man är emot är den olagliga yrkestrafiken. Då kommer vi till frågan hur vi kan fånga upp och se till att regelefterlevnaden fungerar och vad som blir konsekvensen när man faktiskt inte sköter sig. Det är då som man börjar se effekterna på dem som vill och kan sköta sig men som får en konkurrenssituation som i det fallet inte är seriös. 36 (S): När det handlar om cabotage kan jag säga att vi givetvis ska ha en fri och öppen marknad, men då gäller det att spela på samma villkor, att följa de lagar och regler som ett land har satt upp och som också EU i det här fallet har kommit överens om. Man kan bedriva cabotage, det vill säga att man kan komma till med en last. Man kan ta en, två, kanske tre olika transporter inom landet, men sedan ska man faktiskt lämna landet och ta en transport till sitt hemland igen. Det är det som har satts ur spel. lever och verkar dessa oseriösa företag i landet. De har byggt upp en kedja för att ta in diesel. De har byggt upp en kedja för att ta in mat. De tycker att den svenska maten är för dyr. De har byggt upp olika transportkedjor för att kunna leva kvar och inte behöva lämna landet. Det tillåter inte cabotagereglerna. Man kan ta en, två eller tre olika körningar här, men sedan ska man faktiskt vidare. Detta har satts ur spel. Det måste göras någonting åt detta eftersom de här personerna nu är i begrepp att konkurrera ut den svenska åkerinäringen. Jag kan inte tänka mig att den borgerliga regeringen vill ha på sitt samvete att man slår ut en hel seriös näring, för det är det som håller på att ske just . Jag träffar människor från både och åkerinäringen själv, från åkeriförbunden. De är förtvivlade och ser vad som håller på att hända. De anställda ser att de håller på att förlora sina jobb. De seriösa svenska åkarna ser att de inte kan konkurrera längre. De står i begrepp att kasta in handduken eftersom de ser sig helt utkonkurrerade. Därför måste regeringen snabba på åtgärderna. Vi har en problembild. Vi har kartlagt. Polisen vittnar om hur det ser ut. Ett enigt trafikutskott har lämnat en gedigen rapport till regeringen. Ändå ska regeringen nu göra en problembeskrivning och en problembild av hur det ser ut. Det behövs åtgärder och de behövs . 37 (S): Även jag har debatterat den här frågan tidigare med infrastrukturministern. Jag tror till och med att jag har debatterat den med justitieministern. Jag tycker att det är relevant att fråga sig varför inte näringsministern vill ha en debatt, eftersom det är hon som är ansvarig för att företag faktiskt ska kunna verka och bedriva viktig verksamhet på svenskt territorium. är ju näringsminister . Den tidigare näringsministern hette . Hon var väldigt tydlig med , tror jag att det nu var dags för de svenska löntagarna att konkurrensutsättas, ungefär som de svenska bönderna hade blivit. Det man hänvisar till när det gäller hur svenska bönder har konkurrensutsatts är att det har kommit in varor till som har legat under priserna på de svenska varorna. Då tänker jag att det syftade på var att människor skulle komma till och jobba under sämre villkor, i alla fall med lägre lön, än vad svenska medborgare har. Både jag och har varit tydliga med att när det kommer personer till ska de jobba på svenska villkor. De ska inte tjäna sämre. Det försöker man nu kringgå, bland annat i åkerinäringen, med de här F-skattsedlarna. Man kan sälja sitt jobb till nästan vilket pris som helst. Man omfattas inte av sjukförsäkring och inte av sjukpenning. Man får inga pensionspengar. Framför allt lever man under väldigt dåliga omständigheter, skulle jag vilja säga. Det fanns ett förslag från svensk åkerinäring och om att följa den holländska lagstiftningen för att komma till rätta med de här problemen. Min fråga är: Har det förslaget helt fallit ur regeringens minne? Jag har för mig att statsrådet har kommenterat det tidigare. Vad jag vet har det fungerat för att en åkare ska vara anställd i företaget för att få köra. Då kommer man också till rätta med problemen. Det skulle jag vilja ha svar på. 38 Statsrådet (M): Jag börjar i den del där slutade. Det handlade om . När vi hade den diskussionen tidigare hade det kommit till min kännedom att man i då gjorde en översyn av de förändringar som man hade gjort. Den är nu färdig. Däremot har parlamentet inte återkommit till vad de ska göra med den här utredningen. Diskussionen gällde om det var möjligt i förhållande till EU-regler att fortsätta på det sätt som hade gjort eller inte. I den delen avvaktar vi naturligtvis vad kommer fram till. Det fanns nämligen tveksamheter och frågetecken kring om det var möjligt att göra det som hade gjort. Då är det bra att kunna ta del av vad de kommer fram till. Vad jag vet så här långt har de ännu inte tagit slutlig ställning kring den översyn som gjordes. Det är riktigt att det cabotage som är tillåtet, som var inne på, för att uppnå effektivitet och miljövinster handlar om att man har möjlighet att vara i ett annat land och utföra tre transporter. Vi behöver kanske inte kartlägga det så mycket, men vi vet att det finns de som gör betydligt mer än så. Vi tittar på en annan del som handlar om hur vi ska få effektiva godstransporter. Trafikanalys tittade på det utifrån frågeställningen: det möjligheter att låta mer gods som går med lastbil gå på järnväg? Det är ju en annan frågeställning, av andra skäl, som många driver. Det lilla som jag har hunnit ta del av så här långt är ganska intressant. Åkerinäringen och lastbilstransporterna de flesta transporter är inte långa transporter har ett ganska väl upparbetat logistiksystem, och det har visat sig att det kanske är svårt att få mer av det som går med lastbil att gå på järnväg. Vad som då är intressant är att de började kartlägga transporterna för att se var de går. Det kan vara viktigt även i denna diskussion och i det arbete som Transportstyrelsen och ska göra, som gäller framför allt de gränsöverskridande transporterna. Varifrån kommer de? Vart åker de? Vart tar de vägen? Här har vi en liten utmaning. Den statistik som finns och är tillgänglig stämmer inte överens med verkligheten enligt åkerinäringen. Det är den statistik vi får från EU. Den bygger på dem som har sökt och som har tillstånd, och det är en betydligt mindre andel än de som i debatten sägs åka på vägarna. Därför tycker jag att det är bra att vi gör den här tillsynskontrollen och tittar på regelefterlevnaden. Det finns en annan idé som har varit uppe i diskussionen, bland annat med åkerinäringen, och den handlar om ett attityd- och kunskapsförhållningssätt. Det är ett skärpt krav på den som beställer transporter, det så kallade beställaransvaret, att använda sig av godkända transportörer. Det kommer en påföljd i form av straff om man inte gör det. Jag tror inte att det är lika allmänt känt det infördes . Men också den som köper och beställer transporter har ett ansvar om vi ska komma åt problematiken. Jag tror att vi behöver jobba på många olika sätt, för frågan är allvarlig. När regeringen jobbar på snabbt tycker man aldrig att det är tillräckligt snabbt. Men om vi får denna översyn i den del av det uppdrag som och Transportstyrelsen har fått är det ändå förhållandevis snabbt marscherat. 39 (S): Åkerinäringen, branschen, åkerierna och är otåliga, för de ser hur deras jobb försvinner. De ser hur de nu konkurreras ut. Det är mycket allvarligt. Det är också allvarligt för de människor som kommer till och tvingas jobba under slavliknande förhållanden, bo i sin egen lastbil , kanske , och ha väldigt låg lön. Det är inte värdigt en välfärdsstat som att människor har så orimliga förhållanden. Självklart ska de som jobbar här ha samma rättigheter och möjligheter som alla andra. Det är därför vi måste stävja den oseriösa näringen, se till att det finns muskler till polisen och se till att det finns möjligheter att hävda att cabotagereglerna ska följas. De får en, två eller tre transporter, lämnar landet, fortsätter att transportera till andra länder och så vidare. Sedan kanske de kommer tillbaka vid något annat tillfälle. Det är inte meningen att de ska stanna kvar i landet för att slå ut den svenska åkerinäringen. träffades människor inom transportnäringen från tre nordiska länder, , och . De har en agenda för hur man ska se till att transportnäringen och rörligheten i fungerar. De menar att det måste bygga på lag, ordning och reda. De som träffades tycker att den inte har visat det. Tack så mycket och trevlig helg! 40 (S): Statsrådet svarade på min fråga om den holländska lagstiftningen. Jag pekade också på att det har funnits ett uttalat syfte från den tidigare näringsministern, och min bild är att både den dåvarande och den nuvarande näringsministern tycker att det är viktigt med lönekonkurrens. För mig är det här en del av regeringens politik, att öppna upp för en marknad så att människor kan komma hit och konkurrera med sämre villkor, och därmed slå ut seriösa företag som bestämmer sig för att man vill följa kollektivavtal. Det som händer är att om de företag som finns här i ska klara av att konkurrera med utländska företag som inte accepterar kollektivavtal eller som bara använder sig av F-skattsedel kommer den svenska näringen att gå åt samma håll. Det innebär minskade skatteintäkter. Det innebär större problem på vägarna eftersom det i en hel del av de olyckor som sker med tunga transporter är utländska förare som har kört för länge och förmodligen inte haft den dygnsvila som de ska ha. Det uppstår massor av problem. Då säger regeringen att man senast återkommer med förslag till åtgärder. Då tänker jag så här: Hur fungerar det regeringsmässigt? Jo, det fungerar så att man kommer med förslag, regeringen överväger, lägger i bästa fall fram en proposition i samband med budgeten som om det vill sig väl kommer till lagstiftning . hinner det ena åkeriet efter det andra gå i putten och det hinner ske massor med olyckor, och framför allt utnyttjas människor på svenskt territorium och får jobba under helt vedervärdiga omständigheter här i . Då borde regeringen tycka att det är viktigt att agera. Jag kan peka på att det finns andra frågor där regeringen har agerat snabbare, där man har tagit fram lagstiftning eller två. Men i detta fall verkar regeringen inte ha lika bråttom, och det är synd. 41 Statsrådet (M): Utifrån det perspektiv som jag har med mig och de olika frågeställningar som jag har fått av olika riksdagsledamöter som på ett eller annat sätt berör åkerinäringen har jag kunnat konstatera att de flesta av frågeställningarna inte berör mitt ansvarsområde. Men det visar också komplexiteten i frågan. Just därför tog jag tag i frågan och samlade ihop de olika departementen för att fånga upp ansvaret i sakområdena. Jag ska göra ett förtydligande, fru talman, eftersom jag nog var lite för snabb tidigare. Den första delrapporteringen i det uppdrag som har fått tillsammans med Transportstyrelsen ska göras till . Slutredovisningen ska göras till , och ska också ingå de olika åtgärder som vi kan tänkas vidta. Det kan tyckas vara långsamt, men det har hanterats oerhört snabbt. Jag följer detta . säger att en stor del av olyckorna beror på de utländska fordonen, men jag tycker att man bör ha lite mer på fötterna innan man kommer med olika påståenden. Det är precis likadant med regelefterlevnaden. Jag tycker att det är lika illa oavsett vad det står på en lastbils registreringsskylt. I den delen är vi nog rätt överens. Jag håller med om och det som man uppenbarligen kom fram till när transportnäringarna träffades att det måste vara lag och ordning. Jag har uppfattat det som att vi i många delar har lag, men i fråga om tillämpligheten, efterlevnaden av det som skulle kunna betecknas som ordning, tvistas det. Därför tycker jag att det är bra att vi gör en genomgång för att se vad problemet är och kunna åtgärda det. Det är min bestämda uppfattning: Ingen oseriös ska kunna konkurrera ut en seriös åkare. Överläggningen var härmed avslutad. 10 § Svar på interpellation 2011/12:411 om Fehmarnförbindelsen, länken som knyter till kontinenten 42 Statsrådet (M): har frågat mig på vilket sätt jag arbetar med frågan om Fehmarnförbindelsen och vilken bedömning jag gör om förutsättningarna att förbindelsen blir en högklassig länk mellan järnvägssystemen i och kontinenten. har arbetat för att Fehmarnförbindelsen ska komma till stånd. Det är den viktigaste länken utanför som realiseras. Fehmarnförbindelsen är en del i stomnätet i det transeuropeiska transportnätet (TEN-T) som bidrar till att skapa ett väl fungerande europeiskt transportsystem i syfte att stärka EU:s konkurrenskraft och tillväxtpotential. För tillfället pågår en revidering av TEN-T-riktlinjerna. lade fram ett förslag till ny förordning för TEN-T. Riktlinjerna innehåller ett antal bindande tekniska krav på infrastrukturen som i flera fall kommer att underlätta för gränsöverskridande järnvägstrafik. Fehmarn bält-förbindelsen kommer inte enbart att förbättra förutsättningarna för persontrafik med tåg mellan och . Det är minst lika betydelsefullt att godstrafiken får förbättrade villkor. Enligt en EU-förordning ska en godskorridor inrättas mellan och . Det är troligt att denna korridor kommer att sträcka sig över Fehmarn bält. Även för godstrafikens del är det viktigt att förbindelsen utformas för att klara den framtida efterfrågan på godstransporter från till de mellersta och södra delarna av och vice versa. Ifall det finns tveksamheter om att godstransporternas behov kommer att tas om hand kommer jag att ta initiativ till en dialog med och för att framföra synpunkter på utformningen av Fehmarn bält-förbindelsen. 43 (S): Tack för svaret! Jag tycker att det finns anledning att ha lite mer uppmärksamhet på den planering som sker utanför men som i högsta grad är väsentlig för framtiden. Tittar man på kartan över och ser man att det handlar om livlinan till kontinenten. Vill man vara nära marknader och nära platser där tillväxten kommer att ske är det oerhört väsentligt att vi i inser att vi måste vara aktiva på det här området. Det finns två perspektiv på Fehmarnförbindelsens betydelse. Det ena är ett mer regionalt intresse som handlar om att bygga en region där , och byggs samman, det så kallade . Det är jag naturligtvis väldigt engagerad i. Men jag vet att de frågorna inte alltid väcker lika stort intresse och engagemang här i , så jag tänker vänta med det perspektivet. Däremot ser i alla fall jag framför mig att och kommer att bygga ett höghastighetsnät för järnväg. Visionerna handlar naturligtvis om att knyta samman våra huvudstäder. Om ingenting görs när det gäller Fehmarnförbindelsen bygger vi i så fall tyvärr bara en ringlinje i där man kan åka runt. Det är i och för sig gott och väl. Men det är väl självklart att framtida tågförbindelser måste knytas ihop med det kontinentala höghastighetsnätet, och det kräver en förbindelse ned till . Den planering som finns från sida är inte speciellt uppgraderad när det gäller hastigheter. Det är tvärtom så att det inte ens går att köra tåg ned till Puttgarden på grund av den bro som är sönder. Det är klart att det är stora investeringar som står inför. I är planeringen inte heller sådan att man ska bygga höghastighetståg, utan det är på en mycket lägre ambitionsnivå. Självklart förstår man att den tyska debatten handlar om att använda resurserna för att bygga samman det tyska nätet. Detta blir lite av en blindtarm upp eller som jag sade innan vår livlina ned till kontinenten. Det som är glädjande är att delstaten har intagit en mycket mer aktiv roll. Sedan Ulaf Scholz, socialdemokrat, tog över som borgmästare har en mycket uttalad målsättning att knyta sig mot och agerar mycket aktivt för en regionbildning mellan och men också för att knyta samman järnvägsnäten med det skandinaviska systemet. Det gäller för oss att hänga på här. Jag tackar som sagt för svaret. Men jag konstaterar att ministern i slutet av svaret säger att hon är beredd att agera om förutsättningarna för godstrafiken inte skulle bli högklassiga. Men jag pratar om höghastighetstågen. Jag ska väl inte tolka svaret så att ministern inte tänker engagera sig för persontågstrafiken när det gäller Fehmarnförbindelsen? Det vore förödande för framtiden. 44 Statsrådet (M): Det var en viktig poäng som kom med på slutet huruvida det gäller godstrafik eller persontrafik. Jag kommer naturligtvis att vara engagerad i båda. Däremot vill jag tala om att det pågår kanske desto mer på godssidan just , om vi tänker oss olika tidsperspektiv. Då är det oerhört viktigt att ha med någon form av omvärldsanalys: Vad händer utanför gränser? , som är en viktig förbindelse mellan i sin helhet och resten av , blir ibland mycket av ett transitområde, där man ser hur det går att knyta ihop mycket mer tätt.