prot · GZ0990 · 2012-03-28 00:00:00 — Det som vi har gjort i arbetslöshetsförsäkringen är att säkerställa att det blir en tydligare omställningsförsäkring. Det är inte en livslång försäkring med inkomsttrygghet utan i stället en snabbare omställning. Vi har parallellt med det ställt Arbetsförmedlingens insatser på plats i ett tidigare skede. Där finns helt klart mer att göra. När det gäller arbetslöshetsförsäkringen har sagt att vi gärna skulle se en högre inledning och att sedan en snabbare avtrappning ska göras så att det blir ännu tydligare i omställningen men att det också blir tryggare i ett inledningsskede. 174 (V) replik: frågade sig om det var yttrandeförbud i vissa frågor. Det är det verkligen inte. Det piggar alltid upp med lite politiska utspel. Men sedan får man räkna med att man får svara på lite frågor och stå ut med att få kritik för det man säger. Jag skulle vilja börja med att ställa en fråga till . Utspelet från handlade om att man som politiskt parti tack och lov inte vill gå in och styra över detta lagstiftningsvägen, och det låter väl bra. Men man har som uttalad ambition att lönerna bör sänkas och kanske mer i vissa branscher. Jag vill börja med att fråga om kan redogöra för: Vad är ingångslönerna för till exempel en hotellstädare, ett butiksbiträde eller en installationstekniker? 175 (C) replik: Jag vill återigen belägga att det jag sade var att arbetsmarknadens parter behöver ta ett större ansvar även för dem som inte sitter vid förhandlingsbordet, nämligen de arbetslösa grupperna som finns på arbetsmarknaden. Det handlar inte om att jag skulle sätta lönen si eller så. Det har snurrat vidare. Det är som förslaget låter, men det är fel. När det gäller ingångslöner kan jag se att det finns skillnader i de olika avtalen. Man har till exempel inom restaurang lägre löner, ungdomslöner, från 16, 17 och . Där resonerar man just nu om att eventuellt ta bort dem eftersom staten nu har sänkt arbetsgivaravgifterna. Det är den typen av signaler som gör att man får fundera på om det vi gör politiskt för att se till att sänka kostnadstrycket när det gäller att anställa sedan äts upp på den andra sidan. Då blir det bara att staten tar en större del av den kostnaden. Ingångslöner för dessa grupper kan vara beroende på de olika avtalen. Går man ned och tittar på 17-årslöner och liknande är de ju lägre. För den som är 16 eller tror jag att det finns något avtal som har . Men då talar vi inte om ingångslöner utan om ungdomslöner. I detta finns ett helt härad av olika namn på olika lönenivåer. Det jag talat om är ingångslöner som gäller för dem som har gått ut gymnasieskolan. hade vi många fler som började arbeta direkt efter högstadiet och började jobba som 16- eller 17-åring. Där ser vi att vi har de nivåerna som jag kanske ser skulle kunna vara en önskvärd ingång för många av dem som kommer ut från gymnasiet och är . 176 (V) replik: Jag kan tala om att ingångslönerna i de yrken som jag talade om ligger på runt . Samma gäller till exempel för undersköterskor i äldreomsorgen. förslag var ändå väldigt tydligt uttryckt. Dessa löner bör sänkas och kanske mer i vissa branscher. Det gäller inte för sjuksköterskor har vi fått höra, men för en hel del andra. En 25-procentig sänkning av en lön som ligger på innebär efter skatt att man har kvar att leva på för ett heltidsarbete. Det är i sin tur mindre än vad man får i studielån. Då ska man veta att de flesta studenter jobbar eller är beroende av annan försörjning eftersom det inte går att försörja sig på studiemedlet. Det är ett ganska välkänt faktum. Studentkårer har räknat ut att studiemedlet, som alltså är högre än den lön förespråkar, är så lågt att en student går back med . En heltidsarbetande skulle med förslag med lite enkel matematik gå back med trots att man alltså jobbar heltid. Även om förslag på sådana här radikala lönesänkningar mot all empiri och forskning skulle leda till att fler människor skulle få jobb undrar jag: Är det önskvärt att ha en arbetsmarknad i där stora grupper som arbetar heltid över huvud taget inte kan försörja sig på sin lön? 177 (C) replik: Jag kan konstatera att de siffror som använder sig av nu inte är ingångslöner, utan ungdomslöner. Det vi har pratat om är ingångslönerna. Det är de som behöver sänkas eftersom man kommer ut senare på arbetsmarknaden . När det gäller de olika yrkena kan vi säga att medellönen när man är och har varit ute i ungefär på arbetsmarknaden ligger på kanske av vad man sedan får när man är fullbetald inom ett yrke. Inom hotell, kontor och försäljning och för köks- och restaurangbiträden är alltså lönen strax under 20 000 för en 20-åring, vilket hänger ihop med att vi har förhållandevis höga ingångslöner. Så värst mycket högre lön får man inte i de här branscherna även om man är kvar i yrket . När det gäller vad som är kvar efter att man har betalat skatt kan vi se vad som händer om man har 12 000 i inkomst. Om vi tittar på ingångslönernas nivåer och skulle göra en sänkning som landar på 12 000 har man efter skatt kvar eftersom vi i och med jobbskatteavdragen har ytterligare medel kvar jämfört med tidigare. Lönar det sig då att jobba? Det ena exemplet jag tog upp gällde att om man jämför dem som är arbetslösa med dem som har haft jobb, även om det är med lägre ingångslöner, ligger de som har haft jobb på högre lön. Därför är ingångslönen, som gäller , en viktig ingång för att fler ska komma i jobb för att sedan få en högre lön . Det ska löna sig att arbeta. Det gör det även med de här lönerna, och framför allt gör det det eftersom man ser till det som är viktigt under hela livet. 178 (MP) replik: Det jag hörde av det hon sade gällde detta att diskriminering är olagligt och inte ska få förekomma på arbetsmarknaden. Där är vi eniga. Bekymret är att trots att diskriminering är olagligt på arbetsmarknaden har vi ett stort problem för kvinnor i som blir diskriminerade när de söker ett jobb. De är på en anställningsintervju och sitter med personalchefen eller den som arbetsgivaren har utsett för att leda samtalet. De får då en konkret fråga där arbetsgivarens representant säger: Är du gravid? Kommer du att bli gravid ? säger att det är förbjudet med diskriminering på arbetsmarknaden. Problemet är att det inte hjälper att det är förbjudet med diskriminering. Man får inte använda den information som man får tack vare frågan. Jag tycker att det är en logisk kullerbytta och ett problem. Det måste ni också inse! Det hade egentligen varit enkelt att hantera frågan. De utredningar som har gjorts tidigare är drygt . Jag redogjorde för dem i mitt anförande. De gör samma logiska kullerbytta. De menar att eftersom man inte kommer att kunna se detta i en anställningssituation gör de ingenting åt det. De föreslår inget. Vad vill göra för att förhindra att detta fortsätter? 179 (C) replik: Jag tror att det är inom diskrimineringslagstiftningen som man måste komma åt detta, och inte via ett frågeförbud. Det vi har sagt och drivit igenom till viss del handlar om att det också ska kosta att diskriminera. Jag tror att där finns en framkomlig väg som kan göra att det svider. Problemet med frågeförbud är att det är svårt att komma åt. Det behöver inte frågas om, utan det bara förutsätts att vissa uppgifter lämnas in. Det skulle bara leda till att de frågor som trots allt finns i ljuset skulle riskera att hamna under bordet på ett annat sätt. Jag kan förstå intentionerna bakom det här. Också jag möter detta bekymmer och detta problem. Men jag tror fortfarande att det är via diskrimineringslagstiftningen och via vite man måste gå. Det ska kosta att bryta mot reglerna. Det är det viktigaste sättet. 180 (MP) replik: Jag tackar för svaret. Jag tycker att det är rätt så tydligt: Det finns en enighet i Alliansen om att man inte kommer att föreslå något frågeförbud när det gäller graviditet vid anställningsintervju. Jag tycker att det är sorgligt. Jag tycker att det är ledsamt att vi 2012 fortfarande kan diskutera denna fråga och att det finns två så tydliga alternativ. Det finns ett alternativ som säger att det inte ska vara tillåtet att ställa en fråga som handlar om någonting som är en del av idén om att människor inte ska diskrimineras och att de mänskliga rättigheterna i det här fallet är så tydliga. När ett jämställt samhälle ska fortsätta att formas måste frågan vara problematisk även för de partier som utgör regeringsunderlaget. Det är en fråga som egentligen, oavsett vem som ställer den, innebär en omvänd bevisbörda för båda parter. Jag fick lite olika förklaringar från tidigare talare: När arbetsgivaren ställer frågan får man inte använda svaret. Men frågan är bra för att arbetsgivaren ska kunna hantera . Någon som är föräldraledig kommer att vara borta och behöver en vikarie. Den typen av resonemang blir problematisk när oron hos livs levande kvinnor som planerar att bli gravida eller är gravida är så stor. Vi vet allihop att många kvinnor går och tänker på att detta är ett problem. verkar tyvärr inte vilja göra någonting åt det. 181 (C) replik: Vi väljer att inte göra någonting åt det så här långt om nu inte den utredning som bereds kan visa skäl för att göra någonting, för det ska jag låta vara osagt . Men var drar du gränsen? Vad är det man får fråga, och vad är det man inte får fråga? Frågan om kvinnor är gravida är den absoluta mest allvarliga och vanligaste frågan, för det handlar om vår fortlevnad jag tänker då på en viss tävlande schlagermelodi. Men det finns också många andra bitar som handlar om trygghet på arbetsplatsen. Om man lever med en man funderar man kanske fortfarande på en anställningsintervju: Ska jag berätta om min situation på hemmaplan eller inte? Det finns ett stort och brett spann. tog även upp vad det kan ställa till för problem om man tillhör hans parti. Det finns alltså otroligt mycket. Frågan är: Var drar man gränsen? Vad får man fråga om, och vad får man inte fråga om? Därför tycker jag att frågan är oerhört svår också av många andra anledningar. Därmed inte sagt att vi inte ska titta på vad det är som ligger i det som bereds i . Finns det någonting som är värt att gå vidare med? Jag tror på diskrimineringslagstiftningen, och jag tror på vite. 182 (S) replik: Tack för svar på några av min frågor, ! Jag har faktiskt några följdfrågor också. redogjorde förtjänstfullt för hur lägstalönerna ser ut . Så sent som tog jag ut statistik över hur de ser ut i förbunden . I , som jag känner till allra bäst, har man en lägstalön på . Det gäller alltså SKL och vårdföretagen. av är ungefär 12 000. Sedan betalar man 3 000 i skatt. Då är vi nere på 9 000. Precis som sade är de väldigt många som läser med studiemedel som inte klarar sig på 8 900, vilket är studiemedlens maxgräns. Därför har jag svårt att se logiken i förslag. Jag vill också säga att vi självfallet har yttrandefrihet. Alla får lägga fram sina förslag. Det är väl bra att vi får en rejäl debatt, och det var väl det som var andemeningen från sida. Min följdfråga är: Hur ska ni organisera det här förslaget? I ditt inlägg sade du också att man inte ska sänka befintliga ingångslöner. Ska det bara gälla dem som kommer in på arbetsmarknaden? Och hur klarar man ut det här med sjuksköterskorna? Från början skulle det också gälla sjuksköterskorna, men när fick klart för sig att det fanns ett krav på ingångslön på för dem gällde detta plötsligt inte sjuksköterskorna , enligt medierna. , arbetsmarknadsutskottets ordförande tillika gruppledare för , var väldigt snabbt ute och avfärdade det här som mer eller mindre nonsens och nys, så det kommer kanske aldrig att någon realitet av det. Min konkreta fråga är: På vilket sätt ska det här lösas? 183 (C) replik: Befintliga löner ska inte ändras men däremot ingångslönerna. Det är det som förslaget gick ut på. Diskussionen om sjuksköterskorna uppstod därför att jag att fick frågan om det var ett inlägg i debatten om sjuksköterskorna som gick ut med detta. Det var inte ett inlägg i den debatten. Av den anledningen blev det ett TT-meddelande som såg ut så. När det gäller studiemedlen och lönenivån på 16 000 hos SKL har jag nu också den siffra som jag letade efter när var uppe i talarstolen och som gäller Hotell- och restaurangfacket. Där är lönen utan förkunskaper och ingen yrkesvana 18 216. Den siffra som angav är ungdomslöner och alltså inte ingångslöner. Jag säger detta för att klargöra lite olika siffror i debatten. Låt mig ta ytterligare en siffra när jag ändå är på gång. Om man har i lön har vi ett jobbskatteavdrag i som gör att man har kvar och inte 9 000. Vi kan konstatera att det inte handlar om att gå från att ha 24 000 till att få 12 000, utan det handlar om dem som inte har fått in en fot på arbetsmarknaden över huvud taget. De har kanske levt på studiemedel under eller gått ut gymnasiet och fortfarande bor hemma och får ett aktivitetsstöd. Som tonårsförälder kan jag tala om att det inte är speciellt mycket. När han sedan kom in i arbete gick han ifrån att ha till att få 15 000 efter skatt. Det hade han absolut ingenting emot. Jag kan säga att vi har lite heta diskussioner även hemma vid köksbordet. Det jag som politiker ändå ser som ett bekymmer, och det jag tror att vi alla här är bekymrade över, är att vi har en hög ungdomsarbetslöshet i . Om det beror på att oerfarna ungdomar, nyanlända invandrare eller de som inte har nätverk och kontakter i har svårt att få in en fot på arbetsmarknaden måste vi vara beredda på att vända på mer än en sten för att lösa detta. 184 (S) replik: Det sista kan jag hålla med om. Vi har alla i den här församlingen ett uppdrag. Jag har en följdfråga. Är det fortfarande tänkt att det är parterna som ska reglera detta? Eller är det vi som sitter här i ? Eller är det ? Vem är det som ska hantera de här frågorna? Jag har ytterligare en fråga. Just nu pågår det avtalsförhandlingar. Reaktionerna var ganska kraftiga på utspel. hade väl inte det här lönekravet på 24 000 klart för sig. Det finns andra fackförbund. Om det kommer andra förbund som har andra krav, låt oss säga 30 000 , ska de också undantas från det här förslaget? Hur jobbar för att det här ska realiseras i Alliansen? Det var knappt att den första nyhetssändningen hade slutat som arbetsmarknadsutskottets ordförande , tillika gruppledare för , var ute och kommenterade det med att detta inte var någon politik som bedrevs i Alliansen. Hur ska det här realiseras? Det kan vara bra för oss att veta det inför kommande diskussioner. Det är någonting som verkligen diskuteras ute. Det har fått ett mycket stort genomslag. I sade faktiskt följande: När man tittar på ett helt lands ekonomi är det oerhört viktigt att få ned ingångslöner, men jag förstår att den som sitter enskilt och hör mig säga detta tycker att hon inte har alla hästar hemma. Det var också ett underkännande. Jag kände att det var ett helt otroligt uttalande. 185 (C) replik: Låt mig inleda med att tala om att jag har alla hästar hemma. Jag lyfte in det för att problematisera detta. Jag sitter i de här diskussionerna med mina tonåringar hemma. Jag vet precis hur man reagerar på den här typen av utspel. Ur ett enskilt perspektiv är det här inte önskvärt. Det är klart att man vill ha så hög lön som möjligt. Något annat vore dumt. Men som politiker har vi ett ansvar för hela arbetsmarknaden och för en makroekonomisk utveckling. När vi ser att vi har stora grupper som står långt utanför arbetsmarknaden krävs kanske även sådana förslag som inte är helt önskvärda ur ett enskilt perspektiv för att det ska bli bättre för alla i längden. Det är rätt spännande och intressant att diskutera hur det här ska gå till. Jag har lyssnat på på Ekot i . Han sitter i diskussioner med ett antal parter i en trepartssammanslutning för att fundera på hur vi ska kunna åtgärda de här bekymren. Exakt vad man kommer fram till där vet vi inte här och , men det är oerhört viktigt att vi förhåller oss till hur det ser ut. Det finns saker vi måste göra på lång sikt, och det finns saker vi måste göra på kort sikt. Regeringen har vidtagit ett antal åtgärder, och det med som pådrivande. Vi har pratat om ungdomsarbetslöshet. Jag tror att det började med ungdomsavtalen 2004, och det är andra som har följt efter. Det är oerhört viktigt att vi är många, men det är inte alltid bekväma saker vi tar upp i de här sammanhangen. Vi tror att det kanske inte alltid är de bekväma sakerna som förändrar strukturen på arbetsmarknaden. Enligt det förslag som vi gick ut med ska inte vi sätta några ingångslöner, men vi vill påpeka för parterna att de måste ta ansvar även för de arbetslösa när man förhandlar runt bordet. Sedan har man ansvar för hur lönenivåerna ska se ut i varje förhandling, men jag hoppas att man tar ansvar även för de arbetslösa. 186 (KD): Låt mig inledningsvis konstatera att det är trevligt att spendera tillsammans med mina nya kolleger i arbetsmarknadsutskottet. Det här är min första debatt som ledamot i arbetsmarknadsutskottet. När man debatterar frågor kring betänkandet Vissa arbetsrättsliga frågor ska man inte förledas att tro att ordet vissa innebär att de här frågorna skulle vara av mindre vikt och kanske inte så betydelsefulla, för det just precis betydelsefulla frågor för en hel generation som vi diskuterar , herr talman. Ungdomsarbetslösheten är ett stort strukturellt samhällsproblem, och när jag möter mina jämnåriga kompisar där hemma och människor som ska välja politiker och partier och tittar på olika alternativ så är den frågan överst. Det är dock inte i första hand en politisk fråga i den meningen att man ska vinna val på den, utan det handlar om att ungdomar saknar en chans att gå till jobbet, att ha en arbetsgemenskap och att tjäna ihop sin egen lön. Vi går mot ljusare tider, både meteorologiskt och ekonomiskt. presenterade , som sade i sitt anförande, konjunkturbarometern för mars. Den visar att konjunkturen svänger svagt uppåt efter en dyster höst. har vårvärmen intagit stora delar av vårt avlånga land, och jag ser på kammarens alla samlade ledamöter att det är något vi alla uppskattar. Vi minns hösten. Finns det egentligen något värre än vakna av ett skrikande alarm för att ta sig till jobbet när det är mörkt och dystert ute? Finns det något värre? Ja, det finns det att alarmet inte ringer. Att man inte har något jobb att går till. Att det inte spelar någon roll om man går upp. Alliansen betonar i betänkandet att det är viktigt att uppmärksamma alla de ungdomar som vill komma över den höga tröskel som finns in på arbetsmarknaden. Vägar till ett jobb måste hittas och skapas. är etableringsåldern på arbetsmarknaden i snitt . För min egen del är det kvar till dess, men jag känner vänner som fått ta sig fram på vikariat, korta anställningar och jobb på bemanningsföretag. Regeringen ska komma med förslag om lärlingsprovanställningar. Utbildning är en hörnsten i att förbereda ungdomar för arbetsmarknaden. Det måste också bli lättare och billigare inte dyrare att anställa ungdomar. I betänkandet står det: Utformningen av delar av arbetsrätten gör dock att vissa grupper, som unga och utrikes födda, kan få svårt att etablera sig på arbetsmarknaden. Det är därför viktigt att särskilt underlätta skapandet av nya anställningar för grupper med svårigheter att etablera sig på arbetsmarknaden och att skapa möjligheter för dessa personer att kvarstå i arbete. Vi behöver dock inte titta i det här betänkandet för att se att det finns problem. Det hör jag ofta när jag träffar ungdomar i min egen ålder i , där jag valdes till distriktsordförande för . Jag hör och ser det inte bara där utan runt om i landet. I avvaktan på pågående utredningsarbete, herr talman, ser jag inga skäl att göra några större ändringar i LAS. träffade allianspartierna en överenskommelse med om att företag med färre än tio anställda ska få undanta två personer vid uppsägningar. Motioner har lagts fram för att skrota undantaget, likaså i det här betänkandet. vill förstås inte slopa undantaget. Men en sak vill jag slopa, och det är taket för hur många anställda ett företag får ha för att nyttja dagens undantagsregel. Fyra av tio företagare anser nämligen att de skulle vara mer benägna att anställa om undantaget utökades. Fler företag som anställer fler ungdomar är nyckeln till att lösa problemet. Mycket fokus ligger på utbudspolitiken, att stimulera människor att arbeta. Men för att dessa ska ha något jobb att söka måste också fokus ligga på efterfråganspolitiken. Hur väl vi än vill i den här kammaren, vi som samlats här , är det i företagen de flesta jobben behöver skapas för att vi ska få fler ungdomar i arbete. Politikers uppgift är att stödja, underlätta och skapa möjligheter. Nya studier visar att ett förbättrat lokalt företagsklimat runt om i landets kommuner skulle kunna skapa upp till 275 000 nya arbetstillfällen. God anställningstrygghet för alla arbetstagare ska eftersträvas. Lagen om anställningsskydd måste utformas så att en rimlig trygghet för de anställda skapas, som nyanställning och nytillträdande på arbetsmarknaden inte missgynnas. I egenskap av ny arbetsmarknadspolitisk talesperson för kommer jag att leda vårt arbete kring att utveckla en politik kring ungdomsarbetslösheten som är oerhört stor, skrämmande stor. Det är ett strukturellt samhällsproblem. Arbetsmarknadens parter har, som flera talare har varit inne på här , ett stort ansvar och sitter på flera av de redskap som krävs för att rätta till obalanser och brister. Men där parterna misslyckas eller där det krävs strukturella åtgärder kan inte vi politiker enbart skjuta ifrån oss ansvaret. Alliansregeringen har gjort stora satsningar på att få fler ungdomar i arbete. Vi har halverat arbetsgivaravgifterna, sänkt jobbskatten i flera steg, halverat restaurangmomsen och reformerat den svenska skolan så att elever med praktisk kompetens i högre grad kommer till sin rätt. Man ska inte nedvärdera den praktiska kompetensen, utan dessa elever ska givetvis kunna utvecklas efter sin bästa förmåga och förberedas för arbetsmarknaden. Men problemet kvarstår. Vi måste vara ärliga i den här kammaren och säga att vi inte har lyckats till fullo. Ungdomsarbetslösheten, som varit hög över skiftande politiska majoriteter och konjunktursvängningar, är fortfarande hög. Här vill jag ta mitt ansvar och arbeta för att utveckla och även Alliansens politik i de här frågorna. Jag kan inte göra något annat när jag träffar mina kompisar och väljare som inte har något jobb att gå till. Med detta, herr talman, instämmer jag också i mycket som sagts av mina kolleger i Alliansen och yrkar bifall till förslaget i betänkandet. 187 (S) replik: Välkommen, , till utskottet och till debatten om arbetsmarknadspolitik! Vi har hört förslag från både och som har avfärdats av gruppledaren för i utskottet. vill jag höra med dig, : Inte är väl sämre och inte har något förslag alls när det gäller ungdomslönerna och hur man ska hantera dem? Vad är och syn på de utspel som har kommit när det gäller lönesättningen? Det är den ena frågan. Den andra frågan handlar om den svenska modellen som vi har pratat väldigt mycket om här. Vem tycker ska sätta lön på svensk arbetsmarknad? Är det vi i eller är det parterna? 188 (KD) replik: ställer två konkreta frågor till mig. Den ena rör hur jag uppfattar och utspel och förslag. Låt mig konstatera att givetvis är för den modell vi har. Arbetsmarknadens parter är de som ska komma överens om lönebildningen. I och med det har jag svarat på den andra frågan. Den första frågan handlade om vad tycker när det gäller lönesättningen. Vi välkomnar att arbetsmarknadens parter kommer överens och inför, likt exempelvis , ungdomsavtal kombinerat med utbildning etcetera och Sollentunamodellen där en kommun träffar en överenskommelse där arbetsmarknadens parter kommer överens. Vi välkomnar alltså lösningar på det stora problem som ungdomsarbetslösheten är, att det kan vara svårt för ungdomar att komma in på arbetsmarknaden. Om man nu får säga det i den här kammaren utan att få en alltför skarp replik tillbaka har pekat på problemet med att vi har höga ingångslöner och en låg lönespridning.