prot · GZ0981 · 2012-03-13 00:00:00 — Det låter som att man är rätt nöjd med 8 procents arbetslöshet i . Man jämför sig gärna med övriga , men jag tycker att vi ska jämföra nu och då. Även om krisen pågår överallt är det viktigt att ha en arbetsmarknadspolitik i och inte bara hänvisa till . Statsrådet sade att hon i interpellationerna inte ser något om alternativ till regeringens politik. Jag får påminna statsrådet, som har varit riksdagsledamot, om att det finns ett instrument som heter motion. I S-budgeten kan hon läsa våra förslag. Interpellationer är en kontrollfunktion där riksdagsledamöter kan kolla vad statsrådet tänker göra i olika politiska frågor. Ministern nämner jobb- och utvecklingsgarantin i sitt svar men nämner inte fas 3 specifikt. Hon säger att man tillför mer pengar för att öka antalet handläggare. Jag har uppfattat det som att fas 3 och jobb- och utvecklingsgarantin ändå har varit det som regeringen har tyckt varit viktigast. Jag vet att statssekreteraren sade att det var en väldigt bra åtgärd, för det var det enda man hade. Är det fortfarande en väldigt bra åtgärd? Det skulle jag vilja veta. Sjukförsäkringen, arbetslöshetsförsäkringen, vård av sjukt barn och föräldraförsäkringen är sådant som kallar för bidrag. Vi andra kallar det socialförsäkring. Jag tycker att det är viktigt att poängtera det i den här debatten. Sista meningen i statsrådets svar var att förändringarna i arbetslöshetsförsäkringen ger fler arbeten. Det skulle jag vilja att statsrådet kunde precisera. Hur blir det fler arbeten av att arbetslösa blir fattigare? Det skulle jag vilja veta. 79 (S): Jag vet inte hur man ska kommentera den här debatten. Vi får väl tacka för svaret och för inlägg. Kurvorna pekar faktiskt åt fel håll, men det vill ni inte riktigt erkänna. tog mod till sig och erkände att er jobbpolitik är misslyckad. har ni genomfört era verktyg. Ni har använt er av jobbskatteavdragen i fyra steg , men det är ingen som kan bevisa att det har haft någon effekt på arbetslösheten. Finns det kanske någon forskning som faktiskt kan säga att detta verkligen biter på arbetslösheten? Eller har IFAU och professor rätt när de säger att det inte går att säga något om detta? Så var det ju. har ni gått vidare med det ni kallar för en arbetsmarknadsåtgärd. Ni har nämligen sänkt momsen. Så säger ni med högt huvud att det kommer att ge 3 000 jobb, vilket vi alla vet är oerhört osäkert, och det kräver ni att branschen ska leverera. Alla som studerar ekonomi och forskar i ekonomi är också osäkra. Då kommer nästa krav på hur man ska gå vidare om detta inte lyckas: Då sänker ni ungdomslönerna, för det ger fler jobb! Först sänker ni skatterna, och när det inte biter vill ni sänka ungdomslönerna. Era kamrater i regeringen vill också förändra och försämra lagen om anställningsskydd och menar att det ger jobb. Er experimentverkstad lyckas inte. Ni kan väl också ge lite erkännande till , som säger att ni har misslyckats med jobbpolitiken. talar om att det har varit en enorm kris. Låt oss då jämföra oss med andra länder som vi brukar jämföra oss med. Varför inte ta , till exempel. Där är arbetslösheten . I är den 4,2 och i . Vad ni har gjort är att ni har försökt ändra individens beteende, och ni har trott att ni med det har skapat fler jobb. Men ni har inte alls tittat på efterfrågesidan. Ni har dessutom gått in och subventionerat låglönebranscher och sagt att det ska skapa jobb. Det är inte branscher med betecknande hög produktivitet eller krav på särskilt höga kunskaper. Ni subventionerar låglönebranscher, och på så vis kan ni hålla nere lönerna lite grann. Visst blir svenska folket trötta på att höra om er arbetslinje när de inte ser resultatet. Vi kan se på , där och jag ofta befinner oss. Där rusar nu ungdomsarbetslösheten upp. Vi har en arbetslöshet som omfattar över 17 100 människor. Långtidsarbetslösheten biter sig fast. Man kunde faktiskt önska att det blir någon hyfs i debatten. Era åtgärder har inte bitit. Arbetslösheten är alldeles för hög, och den växer. 80 Arbetsmarknadsminister (M): Jag ska ge rätt i en sak: Arbetslösheten är för hög. Den är på tok för hög i . Det är därför regeringen använder så stor del av budgetutrymmet för att satsa på en aktiv arbetsmarknadspolitik. Jag kan ställa en motfråga till . Är exempelvis professor tillräckligt kompetent för att bedöma jobbskatteavdragets effekter på sysselsättningen? Olika bedömare, bland andra Calmfors, , och , har ju utvärderat jobbskatteavdraget och sett att det har haft betydande effekter. Sysselsättningseffekterna är någonstans mellan 70 000 och 120 000 fler årsarbetskrafter och fler arbetade timmar. Vi kan väl vara överens om att forskarna har kommit fram till att det regeringen har gjort har haft effekter. Jag delar också oron för att långtidsarbetslösheten riskerar att bita sig fast i vissa grupper. Det är precis de grupper som tar upp. Det är framför allt ungdomar som har fel utbildning eller ingen utbildning alls eller som har slutat skolan. Det är en besvärlig grupp. Det var ett bra förtydligande som gjordes i går av en av cheferna på för att hyfsa debatten: För den gruppen ungdomar ligger arbetslösheten någonstans kring , och denna grupp måste vi göra mycket mer för för att få in på arbetsmarknaden. Där beror arbetslösheten till stora delar på brister i ungdomsskolan. Barn och ungdomar har inte blivit sedda. Där inför vi en hel del åtgärder, inte minst att man har möjlighet att lösa in utbildning med ett studiebidrag på liksom detta med lärlingsprovanställningar och lärlingsanställningar. Låt mig också säga något om de samtal som vi har initierat med arbetsmarknadens parter. Regeringen satsar stora resurser, men vi måste också ha arbetsgivare som vill anställa och ta emot ungdomar, inte minst utrikes födda. Vi har en hög arbetslöshet bland utomeuropeiskt födda personer trots att en stor andel av dem har minst grundskola, gymnasieskola och i många fall också högskoleutbildning. Sedan har vi gruppen funktionsnedsatta som har haft det extra besvärligt och som alltid hamnar längst bak i kön. Där väntar vi förslag från utredaren om hur statens stöd till arbetsgivare kan bli mer träffsäkert utan att för den skull minska. Jag vill också påminna kammarens ledamöter om att utanförskapet har minskat. Det är otvetydigt. Prognosen är 227 000 årspersoner och att sysselsättningen har ökat. Även sysselsättningsgraden har ökat, till skillnad mot vad Socialdemokraterna har påstått, om man tittar på den demografiska utvecklingen, som medför att personer i åldern står för en lägre andel av befolkningen än 2006. Det tycks ibland som att Socialdemokraterna har missat vad som har hänt i den stora finanskrisen och vilka effekter det fick på sysselsättning och tillväxt i . Jag är långt ifrån nöjd, men situationen hade kunnat vara på ett helt annat och mycket sämre sätt om vi hade lyssnat på era planer från Socialdemokraterna om att göra slut på de resurser som fanns väldigt . 81 (S): Först och främst ska jag säga att vi naturligtvis kan hålla på och dividera om det där med forskning fram och tillbaka. Jag tror ändå att man ganska klart och tydligt kan säga att det inte finns någon forskning som visar att regeringens politik har lyckats när det gäller arbetsmarknaden. Det finns möjligen enskilda forskare som gillar regeringens politik, men det är någonting helt annat. Det där kan vi dividera om hur mycket vi vill, eftersom verkligheten alltid är intressantare än kartan. Det finns ekonomisk teori som säger att regeringens politik borde ha lett till lägre arbetslöshet. Det finns ekonomisk moderat politisk teori som säger att regeringens politik borde ha gett en högre sysselsättningsgrad och att långtidsarbetslösheten skulle sjunka. I den moderata ekonomiska teorin är det så. Men verkligheten, den som alltid är viktigare än kartan, säger någonting annat. Då blir mina frågor till arbetsmarknadsministern: det ett problem om verkligheten säger att regeringens politik inte har gett lägre arbetslöshet? Är det ett problem om verkligheten säger att regeringens politik inte har lett till en högre sysselsättningsgrad? Är det ett problem om verkligheten säger att långtidsarbetslösheten växer? Det är viktigt att komma ihåg det som vi har att förhålla oss till och inte vad vi skulle önska att vi hade att förhålla oss till. Det kom ut en rapport om just långtidsarbetslösheten , en rapport om att antalet långtidsarbetslösa som inte haft ett jobb fortsätter att öka och är uppe i närmare 70 000 personer. Det är de personer som regeringens politik och arbetsmarknadsministern nu gärna vill glömma och inte prata om. Då vill man tricksa med statistiken i stället. Hur reagerar i regeringen när delar av regeringen, till exempel , kräver åtgärder med anledning av att man ser att långtidsarbetslösheten ökar? Ja, lovar ingenting. Han är inte beredd att utfästa några löften. Den enda kommentaren från den moderata finansministern i regeringen är: Vi får se hur arbetsmarknaden utvecklas . Det är reaktionen på verkligheten, att långtidsarbetslösheten biter sig fast. Oavsett vilka forskare vi vill citera och oavsett vilka politiska ekonomiska teorier vi är anhängare av tror jag, fru talman, att väljarna vill att vi här i riksdags kammare ska diskutera verkligheten. Och verkligheten är den att arbetslösheten nu är högre, att sysselsättningsgraden nu är lägre och att långtidsarbetslösheten växer med den moderata politiken. Vad har arbetsmarknadsministern tänkt använda för aktiva åtgärder för att motverka detta, nu när det är mycket tydligt att de åtgärder man har använt sig av inte har haft någon effekt? Vad vill arbetsmarknadsministern svara dem som drabbas av långtidsarbetslöshet och dem som riskerar att nu gå in i arbetslöshet i en lågkonjunktur? 82 (M): Jag vill börja med att ge , Socialdemokraterna, rätt på en punkt. Det är oerhört viktigt att vi talar om verkligheten. Verkligheten visar att det är 200 000 fler jobb i . Vi kan titta på sysselsättningsgraden, som jag tycker har varit väldigt intressant att debattera med socialdemokrater. Vi vet mycket tydligt att gruppen som är är en mindre andel av arbetskraften . Det är klart att detta påverkar. Men tittar vi på alla de olika grupper som finns i arbetsför ålder ser vi att sysselsättningsgraden har ökat . Det är oerhört positivt, och det är imponerande att svensk arbetsmarknad har klarat av detta, trots den mycket tuffa tid som har gått igenom. Sedan blir det lite intressant när Socialdemokraterna talar om statistiklaborerande. Det är inte vi som har försökt säga till journalister att 109 000 studenter ska räknas dubbelt bara för att frisera statistiken. Det är det Socialdemokraterna som har valt att lägga fram, som en rapport från . Vi väljer att stå bakom de arbetskraftsundersökningar som finns från SCB. Däremot tycker jag att det är viktigt att vi fortsätter diskutera vad vi ska göra framåt, för än så länge är det bara kritik mot regeringen som verkar vara receptet för Socialdemokraternas arbetsmarknadspolitik. Jag tycker att det är oerhört viktigt att vi nu kommer vidare med de samtal som sker med parterna på arbetsmarknaden. Vi behöver för ungdomarna komma fram med fler lärlingsanställningar. Det här blir min fråga till arbetsmarknadsministern: arbetsmarknadsministern framför sig att regeringen kan återkomma för att ta initiativ till att vi ska få fler lärlingsanställningar på svensk arbetsmarknad? 83 (S): Jag får väl då säga att är en helt partipolitiskt obunden del av som inte har någonting med Socialdemokraterna att göra mer än att man lägger fram utredningar till olika partier. Det är väl bra om också känner till det, att de inte är bundna till Socialdemokraterna, för det framskymtade att det var så. Jag har några frågor till ministern eftersom ministern skriver i svaret att förändringar i arbetslöshetsförsäkringen ger fler arbeten. Kan ministern beskriva hur det går till? Hur blir det fler jobb för att arbetslösa blir fattigare och blir utförsäkrade från arbetslöshetsförsäkringen? Är ministern och nöjda med att det är 8 procents arbetslöshet? Det framskymtar på något sätt att man är nöjd med politiken i alla fall. Jag frågade i mitt förra inlägg angående jobb- och utvecklingsgarantin om det är det som är den bästa åtgärden med fas 3, utifrån vad statssekreteraren sade när hon företrädde regeringens politik, att det är den bästa politik vi har, för det är det enda alternativ vi har. Det står i ministerns svar att man tillför mer pengar för att öka antalet handläggare. Men det talar ju inte om ifall det har en bra effekt när det gäller att få ut människor i jobb. Poängen med arbetsmarknadspolitiken måste vara att få ut människor i sysselsättning, utbildning och jobb. Jag hoppas, fru talman, att ministern svarar på de här frågorna. Hur blir det fler jobb för att man gör förändringar i arbetslöshetsförsäkringen? Det vore intressant att få reda på. 84 (S): Först ska vi reda ut det här. Jag satt i skatteutskottet när gjorde en utvärdering av jobbskatteavdraget. De sade faktiskt, , att om man kör den simulering som regeringen har valt att göra kan det betyda 70 000 jobb. Men de kunde inte säga om det var sant eller inte, om det har varit någon tillväxt på grund av det, för det gick inte att mäta. Det är precis det professor säger. Det går inte att se. Så är det. Sedan säger att det är imponerande. Ni är väldigt nöjda över er arbetsmarknadspolitik. Det har varit 200 000 nya jobb. Ja, så är det ju. Men vad synd att inte de jobben kom till , ! Där är nämligen över 17 000 människor arbetslösa. Vi måste sluta att tricksa och leka med ord och siffror. Det här är faktiskt ett stort bekymmer, arbetsmarknadsministern. Ungdomar får inte jobb. Man lägger ned olika verksamheter. Folk får inte hjälp till den omställning som krävs. Det är vad det handlar om. Det är allvarliga saker. Det är ingenting som är imponerande med det, . Vad är det som är imponerande med att unga människor inte kommer ut i arbete eller att de blir inlåsta i fas 3? Låt mig bara få upprepa de svar som jag fick av arbetsmarknadsministern som handlar just om fas 3. Jag ställde två frågor: Varför göra dem fattiga? Varför inte ge dem utbildning? Svaret på den första frågan var att regeringen tar ansvar för ekonomi. Svaret på den andra frågan, om varför man inte ger dem mer utbildning, var att det knappt var lönt, för de har varit arbetslösa så . För mig är detta brutala svar. 85 Arbetsmarknadsminister (M): uttrycker sig som att man kan dividera fram och tillbaka om forskning och att verkligheten alltid är intressantare. Då kan man ställa sig frågan: Vems verklighet? Vad ska vi förhålla oss till? Det är ganska rimligt att vi förhåller oss till den offentliga statistik som förs i och som vi kan se i form av arbetskraftsundersökningar. Den handlar bland annat om den statistik som Arbetsförmedlingen har och de prognoser som gör. Annars blir diskussionen väldigt svår. Om har en verklighet och någon annan har en annan verklighet är det bra om vi har den officiella statistiken att förhålla oss till. Jag håller inte heller med om påståendet att det tricksas med statistiken. Tvärtom efter valet har vi ju anslutit oss till och lyft fram den internationella statistiken där man mäter gruppen i stället för den statistik som Socialdemokraterna tidigare hade där man mätte gruppen . Det är klart att det påverkar statistiken när vi mäter arbetslöshet utifrån att man kan vara ända upp till . Detta är ett tydligt exempel på att regeringen inte alls räds någon statistik tvärtom. Jag tycker att tar upp några viktiga saker. Vad gör regeringen? Jag skulle säga att vi gör ganska mycket. Det som långsiktigt kommer att förbättra situationen för ungdomar är framför allt att vi gör förändringar i skolan. Det är A och O att ungdomar har en bättre grund att stå på och att alla barn blir sedda utifrån de förmågor de har. Gymnasieskolan som görs om är en viktig del, och där har vi stöd i forskningen som säger att väldigt många ungdomar har slagits ut från gymnasieskolan när man gjorde den till treårig, teoretisk och högskoleförberedande. Forskningen är väldigt tydlig med att den gymnasieskola som genomförs kommer att vara bättre anpassad för fler grupper. Sedan är det mycket riktigt så att våra grannländer har bättre erfarenheter av lärlingssystem än vad har, där många regeringar har misslyckats . Det handlar dels om lärlingsutbildningar i gymnasieskolan, där det förbereds en proposition på i skolan och på arbetsmarknaden, dels om den utredning som nu tittar på med lärlingsprovanställningar. Det som är viktigt och avgörande är också att arbetsmarknadens parter välkomnar den här typen av system. Om inte arbetsgivarna vill ta hand om och ge ungdomar möjligheter till utbildning är det ett problem. Jag sätter ett väldigt stort hopp till de samtal som förs med arbetsmarknadens parter när det gäller detta. Jag tycker också att det finns ett intresse. Staten är villig att ställa upp, men vad som behövs för att varaktigt sänka jämviktsarbetslösheten och få en högre sysselsättning har vi varit tydliga med. Många ungdomar som kan motiveras att gå tillbaka till skolan får också det förhöjda studiebidraget som är ett generöst bidrag på för att slutföra sin utbildning. Men för många ungdomar är detta inget alternativ. Man vill ut och jobba. Man vill inte gå tillbaka till skolan just , och därför blir Socialdemokraternas rop på utbildning, utbildning, utbildning som ett rop i öknen. De här ungdomarna är inte motiverade just . Alla ungdomar ska däremot kunna få en andra chans. Det tycker jag är viktigt. Jag tycker också att det är oerhört viktigt att det blir billigare för arbetsgivare att anställa en ung person som har en bristfällig utbildning och inte så mycket erfarenhet. Om en arbetsgivare använder sig av nystartsjobb i kombination med halverade arbetsgivaravgifter innebär det att arbetsgivaren betalar lägre lönekostnad totalt. Det är en väldigt stor subvention för en arbetsgivare, och ska vi också veta att de här ungdomarna inte har särskilt höga löner från början i kollektivavtalen, så det borde vara mer attraktivt. Då har vi en viktig hemläxa att göra att också förmå arbetsgivare att våga ta in en mindre erfaren och mindre kunnig person till en lägre kostnad i form av nystartsjobb och sänkta arbetsgivaravgifter. 86 (S): Tack, arbetsmarknadsministern! När jag säger att ni tricksar med statistiken är det för att ni väljer och vrakar bland siffrorna. Så kan man alltid göra. Ni vill inte prata om sysselsättningsgrad eller arbetslöshet. Ni pratar om att det har skapats fler jobb eller att antalet jobb har ökat. Det är klart att eftersom ungdomskullarna är stora och antalet svenskar är större än någonsin så finns det fler i arbetsmarknaden. Men arbetslösheten är naturligtvis det som är den intressanta frågan, det vill säga hur många av dem som finns i arbetsmarknaden är arbetslösa respektive finns i sysselsättning. Där har regeringens politik misslyckats. Jag kan faktiskt hålla med arbetsmarknadsministern om att det är viktigt vems verklighet vi diskuterar. Då tycker jag att det är helt rimligt att använda sig av den verklighet som beskrivs till exempel av SCB eller Arbetsförmedlingen. Om vi då börjar med det och använder oss av den statistiken och att vi är överens om att det är den som gäller så kan vi säga, om vi går med Arbetsförmedlingens statistik, fru talman, att antalet långtidsarbetslösa som varit utan arbete har ökat kraftigt . Även då arbetslösheten har minskat så ökar långtidsarbetslösheten, säger . Siffror från Arbetsförmedlingen visar att knappt 27 000 hade varit utan arbete . är den siffran uppe i nästan 70 000. Även när arbetslösheten minskade i mitten av 2010 fortsatte gruppen mest långvarigt arbetslösa att bli fler. Det är en verklighet som beskrivs av Arbetsförmedlingens officiella siffror som jag och arbetsmarknadsministern är överens om att använda. 6 600 personer varslades om uppsägning jämfört med 2 600 . Det är en kraftig ökning. Enligt Arbetsförmedlingens siffror är öppet arbetslösa eller i åtgärder. Det är arbetsmarknadsministern nöjd med. Det gör mig mycket bekymrad, fru talman. Det här var de siffror som Arbetsförmedlingen beskriver, alltså den verklighet som vi är överens om att använda. 87 Arbetsmarknadsminister (M): Jag tror att vi också ska tänka lite grann på dem som lyssnar på den här debatten. Den är nämligen för viktig för att trasslas till alltför mycket med statistik. Vi kan vara överens om att arbetslösheten är för hög. Långtidsarbetslösheten är för hög, speciellt för äldre personer . Däremot ligger vi relativt sett bra till i förhållande till andra EU-länder när det gäller ungdomsarbetslöshet. Ungdomar är arbetslösa kortare perioder, och dem som det är oroande för är de ungdomar som har en bristfällig utbildning. Därför vill vi nu motivera ungdomar att komma tillbaka till skolan, men som jag nämnde i mitt tidigare inlägg är det många som bara vill komma ut och arbeta. De längtar ut till en arbetsgivare som vill se dem, och de vill visa att de också kan. Jag tror dock att många av dessa ungdomar kan motiveras att komma tillbaka till skolan. Det finns ingen quick fix, och det vet , utan det finns en palett, en verktygslåda som måste innehålla en massa olika saker. Det måste vara billigare för arbetsgivare. Det måste vara enklare för arbetsgivare. Vi måste också motivera arbetsgivare att ta ett socialt ansvar för ett hållbart arbetsliv, för allt annat är ohållbart. Det är ohållbart att förtidspensionera människor av arbetsmarknadsskäl eller säga att det är bra att många är borta i långa sjukskrivningar fast de har arbetsförmåga. Vi kan se att en stor andel av dem som är på Arbetsförmedlingen är sådana som var sjukskrivna eller hade förtidspension. närmar de sig arbetsmarknaden, men det finns också fördomar hos arbetsgivare där man ser med rädsla på att anställa en person som varit borta från arbetsmarknaden i fem, tio eller , även om både jag och vet att de personerna också vill och kan bidra. Vi måste därför göra det attraktivt för arbetsgivare att få in dessa personer. Vi behöver göra många saker . Jag tycker inte att situationen är tillräckligt bra. Det är därför vi satsar så stora resurser på en aktiv arbetsmarknadspolitik. Jag vill också tacka interpellanterna för en angelägen och viktig debatt. Överläggningen var härmed avslutad. 15 § Svar på interpellation 2011/12:243 om hållbart arbetsliv 88 Arbetsmarknadsminister (M): har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att övriga servicearbetare, till exempel maskinrengörare, och fabriksarbetare, maskinoperatörer, städare med flera som ofrivilligt måste lämna arbetslivet ska få möjlighet att arbeta fram de fyller . Jag vill inledningsvis betona att alla, oavsett vad man arbetar med, har rätt till en god arbetsmiljö. En grundläggande förutsättning för att uppnå detta är att arbetsgivare följer de lagar och regler som gäller inom arbetsmiljöområdet och arbetar systematiskt med det förebyggande arbetsmiljöarbetet. Bakgrunden till fråga är den aktuella diskussionen om ett arbetsliv högre upp i åldrarna. , liksom många andra länder, befinner sig i en utveckling där en allt större andel av befolkningen består av äldre. Det innebär ökade påfrestningar på välfärdsystemen i form av bland annat sjukvård, äldreomsorg och pensioner. Regeringens ambition, att så många som möjligt kan delta i arbetslivet utifrån sin egen förmåga, blir utifrån detta perspektiv allt viktigare. Det gäller också i fråga om att göra det möjligt och attraktivt för fler att arbeta högre upp i åldrarna. En positiv faktor i sammanhanget är att allt fler håller sig friska högre upp i åldrarna. Sju av tio i åldern uppger enligt SCB:s undersökningar att hälsotillståndet är gott. Utifrån detta är det naturligt att allt fler både vill och kan arbeta. Regeringen har också genomfört flera reformer för att göra det mer lönsamt att arbeta. Den som är eller äldre får till exempel dubbla jobbskatteavdrag och är dessutom berättigad till ett förhöjt grundavdrag. Allt fler har också valt att stanna kvar i arbetslivet.