prot · GZ09105 · 2012-04-27 00:00:00 — Det är inte fullt så långtgående som , men det är 5 miljarder i CO2-skatt, 3 miljarder på flyget, 1 ½ miljard på elen och 45 miljarder på lastbilarna. Vi har nio miljoner invånare i , så för en familj på fyra personer är detta en skattebelastning på , lite beroende på hur det slår igenom på priser och liknande. Den typen av dramatisk försämring av levnadsvillkoren, inte minst för människor i glesbygden som skulle få bära den tyngsta bördan av detta, tror vi skulle undergräva legitimiteten för klimatarbetet. Då är det mer rimligt att man fortsätter som regeringen har föreslagit och trappar ned skattesatserna till exempel för diesel och lättnader. har inte föreslagit detta, vilket kanske är lite förvånande givet hur omfattande man vill driva skattepolitiken i övrigt. I stället har man stött en regering som införde en särskild subvention på diesel. Jag måste säga att jag tycker är en lite omvänd klimatpolitik, och det vore bra om kan säga att nästa socialdemokratiska regering, om det någonsin blir en sådan, åtminstone inte kommer att ha ett vänsterparti som stöder att man återinför en subvention på diesel. Det kanske återkommer en subvention även på bensin på 2,40 vad vet jag. 49 (V): försöker göra sig lite lustig över gammal politik. Vi i har aldrig någonsin, såvitt jag vet i alla fall, gått emot att regeringen har tagit bort subventionen av diesel. Det är väl en regerings ansvar att finkalibrera och förbättra politiken. Det där var en del av en gammal kompromiss, och jag tycker att regeringen har gjort helt rätt. Fullt stöd för det, , så nu kan vi lämna det därhän. Det som fortfarande förvånar mig är att vi har en regering som säger att koldioxidskatten är jättebra jag tror att till och med brukar säga att den är det viktigaste styrmedlet för att få ned utsläppen i men ändå föreslår man inga höjningar av koldioxidskatten. Det enda man hittar i vårbudgeten som kom nu är faktiskt nedsättningar av koldioxidskatter för kraftvärmeindustrin som ska överföras till EU:s handelssystem med utsläppsrätter. I praktiken föreslår ni alltså sänkningar av koldioxidskatten. Det är helt korrekt att vi i föreslår höjningar av koldioxidskatten och andra miljöskatter. Det gör vi därför att vi ser oss omkring i världen och ser att ligger efter andra jämförbara länder på det här området. Det tycker vi är lite pinsamt. Vi tycker att det är lite pinsamt att vi rasar ned till plats 34 på den internationella miljörankningen. Vi tycker i synnerhet att det är pinsamt, men ännu värre, väldigt allvarligt, att de svenska utsläppen ökar . Någonting måste göras, . Det finns en miljöminister, men du har kanske det viktigaste ansvaret för detta. Det är just med koldioxidskatten och andra styrmedel, som avgifter och miljöskatter, som man faktiskt kan få ned utsläppen. Vi föreslår en flygskatt. Vi föreslår en kilometerskatt för att få ned utsläppen från långtradarna. Vi vill ha en handelsgödselskatt inom jordbruket. Finansministern pratade tidigare om att jordbruket måste ta sitt miljöansvar. Varför har ni då avvecklat den handelsgödselskatt som fanns tidigare? Vi vill ha ett separat klimatinvesteringsprogram så att kommuner och landsting kan få hjälp att bygga ut biogas, hållbara transporter, en hållbar livsstil och så vidare. Det är någonting som ni inte vill ha. Låt mig återgå till det som min kollega har efterfrågat. Tycker inte finansministern att det vore rimligt att industrin tar ett större ansvar för klimatarbetet än man gör ? Lägger vi inte ett oproportionerligt stort ansvar på hushållen när de betalar lika hög koldioxidskatt totalt sett som industrin gör, trots att hushållen står för mindre än en femtedel av de totala utsläppen? Rapporten från efterfrågar också en konkret uppföljning av skattepolitiken på klimatområdet så att man tydligt kan följa åtgärder som har vidtagits och faktiskt kan se om de leder till några konkreta minskningar av utsläppen. Jag vill veta om regeringen tänker föreslå någonting sådant. Vi i har ambitiösare mål än regeringen har. Vi vill sänka utsläppen med . Vi vill också ha en separat kolbudget där det ska beräknas vad alla beslut som tas av regering och riksdag får för effekt på klimatet. Då kan man väldigt tydligt följa klimatpolitiken i den allmänna politiska debatten. Vore inte det en bra sak, ? 50 Finansminister (M): tycker att det är märkligt att jag gör mig lustig över att den socialdemokratiska regeringen införde en subvention på och per liter diesel som användes i jordbruket. Hur ska vi annars kunna föra en diskussion kring den frågan? Den är ju remarkabel, inte sant? I en period då klimatutsläppen ökar, då vi vill ha hållbarhet i vårt samhälle väljer man att införa en subvention på och per liter på just dieselutsläpp. Det måste jag säga att jag faktiskt tycker är ett lustigt inslag i politiken. Jag ska inte göra ansvarig för det, men jag måste säga att jag tycker att det var ett lustigt inslag i politiken. Jag tycker att det är bra att vi har tagit bort detta. Vår bedömning är att vi kan nå de mycket ambitiösa klimatmål som har satt upp med de insatser vi nu gör. Det ska vi sedan noggrant utvärdera i den kontrollstation vi har 2015, och behövs det får vi naturligtvis tillföra ytterligare styrmedel. Jag har nämnt några som jag tycker skulle vara väldigt bra kandidater. Det är till exempel att minska de nedsättningar vi har för delar av industrin, för uppvärmning och sådant, där man ligger på en lägre koldioxidsats. Vi har tagit upp dem från . Det kan man gå vidare med och göra i steg så att de olika näringarna hinner anpassa sig till det. Vi har också gjort andra saker som både har handlat om höjningar och sänkningar. Skattepolitik behöver inte bara handla om höjningar. Vi har gjort fordonsskatten . Vi har gjort lätta lastbilar CO2-relaterade. säger nämligen att vi inte har höjt koldioxidskatten. Men vi har höjt den, dels i samband med indexeringen, dels för att betala för en del lättnader. Till exempel när vi tog bort avfallsskatten finansierade vi det med en särskild höjning av koldioxidskatten, därför att det var en skatt som vi bedömde inte hade någon avgörande miljöeffekt. Då finansierade vi den lättnaden med en bra miljöskatt. Jag vill ändå komma tillbaka till utgångspunkt. Den här interpellationen handlar om vilken belastning vi ska lägga på hushållen. Det är vad interpellationen handlar om. Den största enskilda skatteförändringen föreslår är att höja CO2-skatten med . Det är ju en skattebelastning på som drabbar hushållen. Man föreslår också en flygskatt på på inrikesflyg. Det skulle jag tro i allt väsentligt är en skatt på persontransporter, som drabbar hushållen. Man vill höja beskattningen på el med ½ miljard. Det skulle, såvitt jag kan förstå åtminstone, riskera att slå igenom i höjda elpriser. Man vill ha en lastbilsskatt på 5 miljarder som naturligtvis kommer att höja transportkostnaderna i . Det här är 15 miljarder sammanlagt som jag tror i väldigt stor utsträckning kommer att läggas på just hushållen. Om utgångspunkten är att vi inte ska ha så stora skattebelastningar på hushållen undrar man lite hur just CO2-skatten blev det mest omfattande vänsterpartistiska förslaget. Jag måste säga att jag inte tycker att det är svårt att försvara att vi tog bort skatten på handelsgödsel. Jag lever själv i en jordbruksbygd. Jag vet att den mängd handelsgödsel man använder inte påverkas i någon större utsträckning av den här beskattningen. Däremot gav det en stor och tung inkomsteffekt på jordbruken. Det är allvarligt. Nästan alla människor som bor i den bygd jag bor i har arbeten som är kopplade till jord- eller skogsbruk. Det finns några som också kör lastbilar. Men de undslipper faktiskt inte en sådan skattebarrage ändå, eftersom lastbilsskatten kommer där. För mig är en levande landsbygd där det finns jobb i både skogs- och jordbruksnäringen för vanliga människor väldigt avgörande. Då skulle jag inte se en ökad beskattning på handelsgödsel som ett bra förslag. 51 (V): Låt mig återigen bara säga, , att det är historia. Det är sossarna styrde det här landet, och du håller fortfarande på och pratar som om sossarna inför nedsättningar på koldioxidskatten för diesel i jordbruket. Som jag sade tidigare, vi har stött er i just den här frågan. Vi tycker att det är helt rätt att avskaffa den subventionen. Politik handlar ju om att man finkalibrerar och förbättrar de verktyg man har. Det jag tycker är väldigt oroväckande är att regeringen inte föreslår några nya åtgärder på klimatområdet. Precis som säger tror ni att nuvarande åtgärder kommer att räcka för att nå klimatmålen. Det är kanske precis så. Det är inte så konstigt. En tredjedel av borgerlig klimatpolitik handlar om att ni köper billiga utsläppskrediter i andra länder. Ni betalar lite pengar, som i fallet med vattenkraftverket i norra , och så kan ni tillgodoräkna er det som om ni hade gjort utsläppsminskningar på hemmaplan. Det är inget bra system, . Vi i föreslår på flera områden att vi måste ta tag i de växande utsläpp som finns i . Det är därför vi är modiga och säger att vi till exempel vill ha en flygskatt, att vi vill ha en kilometerskatt på långtradartransporter och så vidare. Poängen med det här är ju att det drar in pengar till miljö- och klimatarbetet. Det är ju därför vi kan föreslå en utbyggd tågtrafik i . Det är därför vi kan föreslå bättre och billigare kollektivtrafik. Det är därför vi också har öronmärkta pengar till äldreomsorgen. Vi har mer pengar till kommunerna så att de kan satsa på skolan. Finansministern pratar om att det blir sämre med vår politik, men det är inte så. Det är bara de som tjänar mer än 28 000 som kommer att få en höjd inkomstskatt med politik. Vanliga arbetare kommer absolut inte att drabbas. De är de stora vinnarna tillsammans med miljön och klimatet. 52 Finansminister (M): Det är bra att vi är överens om att klimatfrågan är viktig. Det är en global utmaning som vi ska lösa gemensamt i världen. är på alla internationella nivåer pådrivande för detta. Det förekommer inte att vi i EU förbereder ett G20-möte utan att antingen självt eller tillsammans med andra driver upp klimatfinansieringens och klimatfrågans betydelse, därför att det är i sann mening ett globalt problem som vi ska lösa gemensamt. säger att huruvida man har en subvention på 2:40 per liter diesel är en fråga om finkalibrering. Nja, jag skulle nog säga att vi lite grann har lämnat finkalibreringen bakom oss när vi diskuterar att införa en subvention på 2:40 per liter diesel. Det är så att säga bortom finkalibreringen. Det är därför det ändå är ett intressant exempel att diskutera. Det måste jag ändå vidhålla. Jag skulle säga att det var relativt unikt i svensk skattepolitik att vi införde en kraftig subvention på utsläpp. Vi har ju aldrig gjort det på tobak eller alkohol. Det tror jag att vi kan vara överens om vore en oklok sak. Sedan kan jag inte heller släppa miljöpolitik. Jag är ju själv boende ute på landet. Det här barraget på 15 miljarder, för en vanlig familj, slår framför allt mot människor i glesbygden. Det är där de långa lastbilstransporterna spelar roll. Timret växer ju inte alltid bredvid järnvägsstationen utan någon ska ta upp det på skogsvägen och ta sig till järnvägen. Någon ska köra de här lastbilarna. av de åkarna har en bil. Jordbruket är en nyckel, naturligtvis tillsammans med skogsbruket, för landsbygdens överlevnad. Det är där jobben skapas. Även om det inte är direkt jobbar man indirekt med jordbruket. Man säljer, man köper och man servar skogsmaskiner. Vi behöver bilarna. Vi kommer inte undan koldioxidskatten när barnen ska spela flöjt eller åka till skolan. Vi behöver en global lösning för miljöfrågorna. Det ska aktivt bidra till. Vi ska ha starka styrmedel, men vi ska inte skatta bort jobben i glesbygden. Överläggningen var härmed avslutad. 13 § Svar på interpellation 2011/12:300 om lönedumpning genom F-skattsedel 53 Finansminister (M): har frågat mig vad jag avser att göra för att förhindra lönedumpning genom F-skattsedeln och vad jag utifrån mitt ansvarsområde avser att göra för att den svenska kollektivavtalsmodellen ska klara sig . Låt mig göra klart att den som arbetar som anställd hos en svensk arbetsgivare inte ska ha F-skatt. F-skatt är till för dem som är näringsidkare. Det är grundläggande regler som har gällt ända sedan F-skattesystemet infördes. Det är som kontrollerar att skattereglerna följs. Om man upptäcker att någon blivit godkänd för F-skatt på felaktiga grunder ska godkännandet återkallas. Det kan emellertid finnas anledning att utvärdera hur F-skattesystemet fungerar ur uppbördssynpunkt samt dess effekter på företagande och arbetsmarknad i övrigt. Innan en sådan utvärdering har gjorts är jag inte beredd att överväga någon ändring av reglerna. Kollektivavtalen är något för arbetsmarknadens parter att hantera. 54 (S): Innan jag går in på själva debatten vill jag kommentera att det kommer att hållas en tyst minut för en bättre arbetsmiljö i . Det är som har tagit initiativ till arbetsmiljödagen, och man kommer att lämna över arbetshandskar och hedra dem som har dött på olika sätt på sina arbeten. Jag vill också få fört till protokollet att jag delar deras uppskattning av vad arbetarna har gjort och att det borde vara nolltolerans mot att människor ska dö på sina arbeten. Men vi ska diskutera en annan bransch, som ibland kan vara lika tuff, enerverande och medföra problem för dem som jobbar. Vi ska prata om sjysta villkor inom åkerinäringen. Vi har påbörjat ett arbete med att försöka hejda den oseriösa åkerinäringen som växer och växer i . Svenska och utländska seriösa åkare slås ut av den oseriösa näringen. Jag har stött på många horribla problem, slaveriliknande förhållanden, 7080 timmars arbetsvecka, boende i lastbilar i väntan på nästa påhugg, smuggling, människohandel och den brottslighet som följer med låga löner och slaveriliknande villkor. I det arbetet har jag också stött på problemet med F-skattsedel. Det är därför jag har interpellerat finansministern. Jag har tidigare upplyst andra ministrar om det enorma problem som växer på våra vägar. är det för finansministern att också bli upplyst och vara med i arbetet att komma åt den oseriösa näringen. säger till mig att de som är anställda av en åkare naturligtvis inte ska ha F-skattsedel. Jag känner till det. Problemet är att det på många håll inte efterföljs. Det är vad jag vill komma åt. Det är så inom många branscher just . Ett enigt skatteutskott och en enig riksdag har upptäckt problemet med det växande antalet F-skattsedlarna, där fenomenet utnyttjas att regeringen har gjort det lättare att få F-skattsedel och att man inte behöver tre uppdragsgivare utan bara en. Det har blivit ett stort problem. Det eniga skatteutskottet och den eniga har bett att komma tillbaka med en utvärdering. undrar jag när utvärderingen är klar. Kommer att lägga fram åtgärder och förslag redan i höstens budget? Det brådskar, herr minister. Det gäller att se till att vi åtgärdar problemet , inte när alla seriösa åkare har slagits ut. Det är därför jag vill ha ett svar . 55 (M): När man lyssnar på beskrivning och läser hennes interpellation handlar det om en allvarlig situation som borde göra vilken politiker som helst ytterst bekymrad. När jag läste interpellationen blev jag bekymrad, och jag satt under gårdagen och försökte göra lite research på vad det finns för grund för påståendena. Det har i debatten framhållits den förenkling vi har genomfört, som innebär att man inte längre behöver ha flera uppdragsgivare för att få en F-skattsedel, något som i grunden är bra eftersom det finns en hel del företagare som bara har en uppdragsgivare och som med det tidigare systemet hade problem att få F-skattsedel. Jag har själv kompisar som har upplevt det problemet som småföretagare. Jag upplever i debatten att Socialdemokraterna försöker kritisera den reform vi genomförde på olika sätt. De slänger fram olika typer av fakta. Den beskrivning som gör är allvarlig. Jag har letat och letat. Jag säger inte att det inte finns ett problem, men jag skulle vilja ha en referens till var denna verklighetsbeskrivning kommer ifrån. sade i talarstolen att hon själv har upplevt alltifrån trafficking, utnyttjande av utländsk arbetskraft till slaveriliknande arbetsförhållanden. Om det är så att man med hjälp av olika typer av offentliga utredningar och myndigheter som ansvarar för frågorna inte kan leverera konkreta fakta på att den verklighetsbeskrivning som ger stämmer, men själv personligen har upplevt dem, undrar jag om har polisanmält dem. Det är oroväckande om har upplevt slaveriliknande arbetsförhållanden, trafficking, och inte polisanmält dem. ska nog vara glad över att vi inte har en lag som tvingar fram civilkurage, en civilkurageslag. Var kommer dessa fakta och denna statistik ifrån? Har polisanmält de incidenter hon själv har upplevt? Om inte, varför? 56 Finansminister (M): Arbetsmiljön är central. Det är en tragedi varje gång en människa skadas eller till och med avlider i tjänsten. Det är naturligtvis djupt bekymmersamt när det sker i bygg- och transportbranschen. Vi har sett mycket uppmärksammade fall inom kriminalvården. Vi vet att de soldater som tjänar i utlandet härförleden har råkat mycket illa ut. Arbetsmiljöproblem är något vi ska ta på stort allvar. Människor ska inte behöva utsättas för fara när de fullgör sin plikt och sitt ansvar. Vi är också överens om sjysta villkor på arbetsmarknaden. Kollektivavtalsmodellen är en gemensam utgångspunkt. Jag vet att har haft interpellationsdebatter med justitieministern. I det här fallet handlar det om åtgärder från polis och åklagare samt samordning mellan myndigheter för att motverka risker för kriminell verksamhet. är den bild som polis och rättsvårdande myndigheter har att det inte finns något belägg att utländska förare är överrepresenterade när det gäller brott mot regelverket för yrkestrafik. Det är inte den bild ger. har det satsats mer resurser på att säkra att det inte ska bli några fel. Vi får se vilken typ av avkastning det arbetet ger. Det är bra att lägga resurser på att säkra att yrkestrafiken sköts på ett bra och sjyst sätt. Det är samma sak när det gäller F-skattsedeln. Vi måste invänta vad vi har för belägg för att det finns problem. Jag vill bara erinra om att Lagrådet, när lagstiftningen lades fram, gjorde utlåtandet att det i praktiken var en kodifiering av gällande rätt. Man gjorde alltså bedömningen att det var så små förändringar i förhållande till hur det förhöll sig att det inte var någon avgörande förskjutning i lagstiftningen. Det återspeglas också av att det är ungefär samma andel som har fått avslag på F-skattsedel före och efter reformen. Däremot finns det en annan fråga jag gärna vill diskutera med och som jag tycker är rätt central. Skälet till att man ofta har utsatta arbetsvillkor i transportsektorn är att man ofta har små transportföretag, och det är tuffa ekonomiska villkor. Runt hälften av alla lastbils- och åkeriföretag är småföretag. Då ter det sig väldigt märkligt att och de rödgröna är så angelägna att höja skatten för denna sektor. Det blir svårt att diskutera åkerinäringen utan att diskutera kilometerskatten, det vill säga att skatten per kilometer skulle ligga på och . Är man åkare och kör långtransport är detta en skattebelastningsökning på kanske 75 000, 100 000 eller 125 000 per bil. Det är en enorm skattebeläggning. Ett mer massivt slag mot transport- och åkerinäringen har vi nog aldrig upplevt i svensk modern historia. Det finns långtransporter som går mellan och , där kostnaden i princip skulle motsvara att man sätter en person till i förarhytten. Det är klart att det skulle slå ut åkerijobb. Vi har ungefär samma antal åkerijobb som vi hade för ; det är ungefär 60 00065 000 personer som jobbar i denna näring. Hur många av dem som skulle bli uppsagda och förlora sitt arbete när kilometerskatten kommer är väldigt svårt att bedöma, men det är klart att en så dramatisk skattehöjning som vill lägga på dem skulle försämra lönsamheten, urholka möjligheter till reallöner och förmodligen dramatiskt sätta en kostnadspress som ytterligare försämrar arbetsvillkoren. Låt oss alltså vara tydliga: Transportnäringen är viktig så viktig att den ska slippa kilometerskatt. 57 (S): Jag fick ett antal frågor, och jag noterar att de två som har varit med i denna debatt inte har upplevt det som många av oss har upplevt. De har inte sett den verklighet som många åkare upplever. Den har till och med ifrågasatts. Jag vet att det finns åkare som gärna tar med båda debattörerna ut och visar exempel på hur det ser ut vid hamnarna och olika stopp i , var vissa åkare står och så vidare. Gå gärna ut och titta! De kommer att visa er detta. Jag har kontaktat dem, och det är fruktansvärda förhållanden man får se. När det kommer till frågan om polisanmälan frågade mig om det har jag själv inte polisanmält. Däremot har flera åkare polisanmält, och dessutom åkarnas egen förening, . De jobbar nu väldigt hårt med att sätta dit dem som är olagliga, och jag måste säga att de gör ett jättebra arbete. efterlyste statistik, och han påstod att det är lika mycket svenska som utländska åkare. Tyvärr är det så att de svenska åkarna beskriver för mig att anledningen till att det blir så är att polisen sväljer mygg men silar kameler eller om det heter tvärtom; jag kommer inte ihåg vilket det är. I alla fall blundar de för de riktigt stora problemen därför att de vet att åklagarna ändå kommer att lägga ned fallen eftersom respektive åkare då nämligen redan har lämnat landet. Alltså får jag höra exempel på att svenska åkare blir stoppade när en lampa inte fungerar och det är jätteviktigt; naturligtvis gör polisen sitt arbete men att åkare som inte ens följer cabotagereglerna släpps förbi. Polisen har nämligen stoppat dem så att de tycker att det inte är någon idé, eftersom fallen ändå läggs ned. Därför blir det en skevhet i statistiken, och det beklagar jag. Det ser nämligen ut som att de svenska åkarna åker fast oftare. Det handlar om småsaker men inte alltid, ska jag säga. Dessutom ska jag också påpeka det är väldigt viktigt att säga att det finns både svenska och utländska åkare som är seriösa, och det finns svenska och utländska åkare som är oseriösa. Det är viktigt att säga det så att man inte bara drar alla över en kam. Jag uppmanar er verkligen att ta del av mer. Jag har fått många exempel. När vi i träffade 200 arga åkare berättade de för mig hur dieselstölderna går till, hur spritsmugglingen går till och hur de själva ringer polisen men att polisen inte reagerar. Det har jag diskuterat med justitieministern, och det tänker jag fortsätta göra. skulle vi diskutera F-skattsedel, även om inte vill göra det. F-skattsedeln är också ett problem. Det är ett av många problem inom denna bransch. Jag ska inte säga att alla har F-skattsedel, men ett antal av dessa oseriösa åkare använder sig av det utnyttjandet av så kallad F-skattsedel. Ett enigt skatteutskott och en enig riksdag har bett att komma tillbaka med förslag på hur vi ska komma till rätta med detta, eller åtminstone en genomlysning av hur det ser ut. Jag skulle vilja veta när det kommer. Kommer det i höstens budget? 58 (M): Jag ifrågasätter inte att det finns ett problem. Däremot ifrågasätter jag seriositeten i debatten. Lyssnar man på får man nämligen intrycket hon stod faktiskt här själv och sade det att vi har problem med slaveri och trafficking. Man får nästan intrycket att detta är det största samhällsproblem har att tampas med. finns det ingen oberoende aktör som kan ge en bekräftelse av den extrema bild ger. menar att allting kokar ned till att det är vår F-skattereform som är problemet. Jag tycker inte att det känns seriöst. Vi ser över denna fråga. fattade beslut i , och gav därmed ett tillkännagivande till regeringen. Nej, det var nog banne mig ! Om detta nu är ett allvarligt problem måste ju regeringen och få en chans att utreda frågan, och det finns en korrelation mellan hur regeringen får på sig att se över en fråga och vad det blir för utfall av det.