prot · H00937 · 2012-12-05 00:00:00 — Men jag hörde väldigt lite av konkretion när det gäller vad tänker att de ska ersättas med. Det finns flera idéer ute i forskarvärlden och också i, så att säga, den verkliga världen. En sådan är det här med direkt kontantstöd. Man åker, så att säga, slalom runt biståndsbyråkratier i både givarländer och mottagarländer och ger människor pengar i handen direkt. Det är en brittisk världsledande utvecklingsekonom, , som var chef för för socioekonomisk trygghet som har varit med och utvecklat det här. Som jag nämnde i mitt anförande finns det spännande pilotprojekt. Man skulle verkligen kunna tro att det här var en idé som tilltalar , att man stärker den enskilda individen på byråkraternas bekostnad. Men när vi väckte en motion om det från sida fick vi inte med oss den utskottsmajoritet som är en del av. Det fick bli en reservation i stället, där vi glädjande nog fick stöd från sida. Men ideologiskt är det här lite förvirrande, tycker jag. När man vill stärka individen får man inte med sig . 160 (M) replik: Det finns nog mycket man kan göra post 2015, efter de nuvarande millenniemålen. är det trots allt kvar till 2015. Det handlar också om att se till att speeda upp och öka farten för att komma så långt som möjligt fram till dess, så att det inte innebär att man bara börjar titta på det efteråt och ger upp. Men vi kan väl också konstatera att hur duktiga vi än är kanske det är osannolikt att tro att samtliga millenniemål uppnås. Och även om samtliga millenniemål uppnås är vi inte framme, utan vi har fortfarande en lång väg att gå. Bland annat en sådan högnivåpanel som biståndsministern ingår i ska titta på vad man ska göra framöver. Om vi hade allt det klart vore den något överspelad. Men det jag tror är viktigt är att man gräver djupt i olika områden, som man har gjort. Man kan se: Vad är det som har fungerat effektivt? Vad är det som har fungerat bra? Vad är det som har givit resultat? Var har de stora problemen varit? Vi kanske i vissa lägen har en ganska tydlig uppfattning om att det här kan vara ett område som inte har kommit så långt på grund av det här. Vi kan ta ett sådant område som SRHR-frågorna, kvinnors rättigheter och sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter. Vi vet att det finns många krafter som kanske jobbar i motsatt riktning. Man vill begränsa kvinnors rättigheter. Man vill försvåra aborter. Och man har ett stort tabu över de här frågorna över huvud taget. Där tror jag att det är oerhört viktigt att står starkt och kämpar vidare för att nå mycket längre. Det handlar om att se till att det inte går bakåt men framför allt om att försöka trycka på så mycket som möjligt för att det ska gå framåt. tog upp kontantstöd. Det är en variant. Men jag tror att det också är en del i det som ska ingå i frågan: Vad kan man göra framöver? Men vi vill ha en uppföljning och en utvärdering, och detta är inte helt enkelt att i alla lägen utvärdera. 161 (MP) replik: Ja, när det gäller den här breda rundmålningen instämmer jag i det mesta. Men jag vill komma tillbaka till det här, tjata lite, för jag tycker att det är en väldigt intressant idé med direkt kontantstöd. Det finns för övrigt en rapport från som heter Pengar i handen, där man kan titta mer på det här. Det här är inte bara någon liten udda idé, utan det är en idé som verkligen håller på att få vingar ute i världen. Jag tänker då inte främst på experimentet nere i , i byn , för det var ganska begränsat. Jag tänker också på Bolsa Família i som har fått Gini-koefficienten som mäter ojämlikheter i ett samhälle att ändra riktning så att ojämlikheten i modern tid sjunker, och sjunker ganska rejält, i tack vare den här formen av direkt kontantstöd. Jag tänker vidare på de försök som pågår med direkt kontantstöd i och som är riktigt uppmärksammade. premiärminister var faktiskt ute för bara någon vecka sedan och sade att det här verkar väldigt spännande och någonting som de indiska myndigheterna gärna utvidgar försöken kring. Jag skulle därför gärna vilja ha ett tydligare svar av . Vad tror ni? Är det här något att gå vidare med? 162 (M) replik: Allting som visar sig ha en positiv effekt är självklart sådant man måste titta mer på, till exempel hur man skulle kunna implementera det vidare. Detsamma gäller kontantstödet, men det vore väl lite att gå ett steg i förväg från sida om vi sade att nu gör vi det, utan att göra djupare undersökningar och gå igenom exakt hur vi skulle kunna göra det på ett ansvarsfullt sätt. Som väl beskriver det finns det många delar man kan göra, och det är viktigt att det vi gör är väl förankrat, väl underbyggt och att vi på alla möjliga sätt ser till att vi så långt det går kan garantera att det ger utveckling och leder rätt. Vi vet också när det gäller biståndet, oavsett i vilken form kontantstöd, projektstöd eller budgetstöd så arbetar vi i länder som är de absolut svåraste arbetsmiljöerna i världen. Det kan vara , det kan vara , det kan vara något av länderna i Syd- och . När det gäller kontantstöd är det också viktigt att poängtera och se den del som är långt mycket större än det samlade internationella biståndet, och det är de pengar, de remitteringar som alla de landsmän som bor och arbetar i andra länder skickar tillbaka. Detta motsvarar det samlade internationella biståndet och har visat sig vara effektivt. Det är låg korruptionsrisk eftersom det hamnar direkt hos familjer. Det är en kombination av den delen, biståndet och, som jag har talat om, näringslivet och andra aktörer, civilsamhället och övriga aktörer som är närvarande i biståndet. Som sagt, kontantstöd är en intressant del som jag tycker att vi bör titta djupare på. Sedan får vi se var vi landar. 163 (FP): Vi diskuterar utrikesutskottets betänkande UU2 som rör utgiftsområde 7 i budgetpropositionen från regeringen. Det omfattar drygt 38 miljarder, alltså av bruttonationalinkomsten. Biståndet i har aldrig varit högre än så. Det kan man tacka borgerliga regeringar med ett stort inflytande från och andra partier för. Andra, vänsterinriktade regeringar har aldrig klarat av att nå upp till enprocentsmålet. Vi gör det. Det är viktigt. Sedan är det mycket riktigt så, vilket har påpekats tidigare, att en hel del räknas av ifrån detta enligt de principer som vi också är hyggligt överens om. Även om inte parti accepterar detta gör Socialdemokraterna det, och vi har en tradition av att följa de regler som /Dac har satt upp för vad man får avräkna för. Efter avräkningar uppgår biståndet därmed totalt sett till . Även det är internationellt sett mycket högt, och det ska vi vara stolta över, tycker jag. I stort sett alla partier, i alla fall sju av oss, ska vara stolta över att vi ställer upp så pass mycket för människor som har det svårt i världen, att vi ställer upp så pass mycket för att främja demokrati, mänskliga rättigheter och kvinnors rättigheter och tar ett stort humanitärt ansvar i världen. Det är klart att vi alltid skulle kunna göra mer, men jag tycker att vi ändå måste vara väldigt stolta och raka i ryggen över det som faktiskt gör. Vi befinner oss nu i av ekonomiska svårigheter, inte minst i , där man ser att det samlade biståndet minskar från de europeiska länderna. Det är klart att det är tufft för många politiker att stå upp för ett högt bistånd när det finns starka opinioner som kräver att man ska sänka biståndet. Det är väl inte helt oförståeligt att vissa regeringar tvingas göra en del tuffa prioriteringar . Men det är viktigt för del att vi som har en ordnad ekonomi, vi som har balans i vår ekonomi, vi som på olika sätt har varit ett föredöme för internationell solidaritet och ett högt utvecklingsbistånd nu inte sviker utan står fast vid enprocentsmålet och ett högt och generöst bistånd. Vi ökar nu stödet ytterligare för insatser i Mellanöstern- och Nordafrikaregionen. Vi har ju en regional strategi. Det finns en strategi för /för , och det finns en strategi för . Vi ökar på en hel del på den regionala ramen för att på olika sätt möta den efterfrågan som finns på mer stöd från och utvecklingssamarbete med till följd av upproren i flera arabstater. Vi satsar också mer på att nå millenniemålen, vilket är mycket viktigt. Vi är förstås glada över att vår biståndsminister har utnämnts av FN:s generalsekreterare till att vara med och mejsla ut de kommande nya millenniemålen framöver. Vi ökar också stödet till exempel till som går in med investeringar i utvecklingsländer, vilket också kan bidra till utveckling. Det finns en skrivelse till som behandlas i det här betänkandet. Det är inte bara budgetpropositionen från regeringen utan även skrivelsen Biståndets resultat tema demokrati och mänskliga rättigheter. Den kom till , på den amerikanska , och även denna skrivelse behandlas i betänkandet. Skrivelsen handlar om hur arbetar för att främja demokrati och mänskliga rättigheter inom biståndet och resultat och lärdomar av bilaterala och multilaterala utvecklingssamarbete. Vi har tre tematiska prioriteringar i svenskt bistånd , och en av dem är demokrati och mänskliga rättigheter. Den här skrivelsen som ska utvärdera detta tar egentligen sin utgångspunkt i en lite längre resa som vi har gjort inom den borgerliga alliansen. Det handlar om någonting som vi har kämpat för mycket i liberalerna, och det är att på ett mer samlat och omfattande sätt arbeta med att stärka demokrati och mänskliga rättigheter i världen. Det här började med en skrivelse som kom . En del har kanske glömt bort den vid det här laget. Skrivelsen hette Frihet från förtryck och var väldigt viktig. Den slog fast en sorts ideologisk grund för demokratibiståndet och även något som förstås slås fast även i en del andra dokument: att svenskt bistånd ska vara rättighetsbaserat och betona det som inom filosofin kallas för negativa rättigheter, det vill säga det vi kan kalla grundläggande mänskliga rättigheter alltså yttrandefrihet, tryckfrihet och sådana saker och sätter det i samband med sociala rättigheter som också är mycket viktiga för att skapa demokrati. Vid en prioritering mellan om ska slåss för en sjätte semestervecka i världen eller för att alla människor ska omfattas av yttrandefrihet lägger vi dock betoningen på att kämpa för yttrandefriheten så att människor kan kräva en sjätte semestervecka med hjälp av demokrati och yttrandefrihet. Men de här olika rättigheterna förstärker ändå varandra. I skrivelsen Frihet från förtryck identifieras också tre fokusområden för demokratibiståndet, nämligen medborgerliga och politiska rättigheter, demokratins och rättsstatens institutioner och procedurer, det vill säga fria och oberoende domstolar men också valövervakning och hjälp att arrangera demokratiska val och sådant där, samt demokratiseringens aktörer, mycket av det som CSO, alltså civila samhällsorganisationer och även partianknutna organisationer och stiftelser arbetar med, att stödja dissidenter och annat. Frihet från förtryck följdes upp av en policyskrivelse som hette Förändring för frihet. Den handlar om hur man konkret kan genomföra demokratibiståndsinsatser. Hur kan vi stärka yttrandefriheten, oberoende medier, stimulera partisystem, stärka det civila samhället och så vidare? har det här biståndet prioriterats ned . Det är intressant, tycker jag, att titta på den skrivelse som kom , för det finns en hel del där som är tänkvärt. Några väldigt positiva saker som jag tror att vi alla ändå ska vara nöjda med är att demokrati och mänskliga rättigheter är någonting som har en väldigt framskjuten plats inom det svenska biståndet . Det är faktiskt huvudsektorn hos Sida. Sektorn demokrati och mänskliga rättigheter är en större sektor hos Sida än till exempel den humanitära sidan, även om mycket humanitärt bistånd förstås går genom FN via det multilaterala biståndet. Den här sektorn hos Sida bygger ju på /Dacs definitioner, som är lite vidare än de definitioner regeringen har i Frihet från förtryck. Man kan ändå väldig tydligt se att till exempel att stödja demokratiseringens aktörer utgör en rätt stor del av det samlade demokrati- och människorättsbistånd som vi ger. är enligt Sida, och Sadev det land som ger störst andel av det bilaterala biståndet till demokrati och mänskliga rättigheter i världen. Sida hade över 1 200 aktiva insatser inom det här området. gav mest i världen i riktat stöd till exempelvis hbtq-rättigheter och arbete för detta. Det är ju positivt. Det tycker jag att vi ska vara nöjda med. Det ska vi också vara beredda att lyfta fram. Det är bra för . Det är viktigt också, tycker jag som liberal i en alliansregering, att kunna peka på de saker som vi faktiskt har gjort. Vi har också efterlyst ett större fokus på demokrati och mänskliga rättigheter. Jag tycker att Sida på ett bra sätt faktiskt har hörsammat detta, vilket också slås fast i skrivelsen. Sedan finns det några saker i detta som kan diskuteras mer, fru talman. Det är bland annat att demokratibiståndet inte är så lätt att utvärdera. Det kan ha att göra med att demokratibistånd tenderar att sättas in i större skala när ett land redan har inlett en demokratisering. Det har kanske varit svårt att gå in med större demokratiprojekt i när Zayn fortfarande satt vid makten. Men när han försvann och man såg att nu var på väg mot ett nytt kom alla dit. Det betyder att det är viktigt att också se de faktorerna, att det som tenderar att vara väldigt framgångsrikt också kan ha sin orsak i att länder redan har inlett en demokratisering. Det andra som jag vill peka på, där också kan bidra mer, är försök att utveckla metoder för att mäta demokrati. Vi har till exempel och en del andra sådana institut . Det är bara det att de data de använder ofta är aggregerad på en sådan hög nivå att det är svårt att se annat än mycket breda trender. Det går att finkalibrera detta. Det går att på ett mycket djupare sätt titta på hur demokratibiståndet kan förändra. Det är också någonting som har bidragit med tidigare. Vi har ju till exempel stött ett projekt som heter of Democracy för . Det syftade just till att försöka utveckla metoder för att mäta demokrati, vilket är viktigt. Avslutningsvis, fru talman, känner jag mig tvungen att mycket kort kommentera någonting som sades av en tidigare talare, nämligen , som sjöng någon sorts lov till och här i talarstolen. säger att mänskligheten har fört ett krig mot ekosystemen . Det är trots allt en ganska maffig anklagelse, fru talman. Vi har fört krig mot varandra, men det är inte så att generation efter generation av människor i den här civilisationen för ett krig mot vår natur. Det är inte så. Det vi har sett är ju ett socialt framåtskridande. Vi har sett ekonomisk och industriell utveckling. Hela industrialismen har lyft miljoner och åter miljoner människor ur fattigdom. Jag vet inte riktigt vad syftar på när man säger att vi har fört ett krig mot ekosystemen . Är det sågverken? Är det krigen? Är det glödlampan? Är det elektriciteten? Är det naturresursutvinningen, gruvdriften? Är det vägarna och järnvägsnätet? Är det i laboratorierna? Naturen har skapat bakterier som vi dödar genom penicillin, vaccin och annat. Är det ångpannan? Det är viktigt, tycker jag, fru talman, att poängtera detta. Det har en viss koppling till biståndet om man säger att mänskligheten har fört krig mot ekosystemen , när mycket av det som vi faktiskt har gjort, som har haft en påverkan på miljön, också är någonting som vi genom biståndet vill ge alla människor möjlighet att ta del av: förbättrad infrastruktur, vägar, sjukvård och så vidare. Det är ju industrialiseringen och inträdet på arbetsmarknaden som också har lett till en frigörelse för kvinnor. Det här är ju viktigt. Om man har tänkt föra in någon sorts civilisationskritik i biståndspolitiken tror jag att man ska berätta för de människor som lever i fattiga länder vad det är för utveckling som är beredd att förvägra dem. Med detta, fru talman, vill jag yrka bifall till förslaget i betänkandet. 164 (S) replik: Vi hör representant i debatten ta upp frågor som berör kvinnor och reproduktiva rättigheter. Men då är frågan: Varför har ni inte åstadkommit andra och bra resultat på ett annat sätt än vi har sett ? Om vi tittar på siffrorna ser vi att biståndsstödet minskade med . Sedan fortsatte det svenska stödet på det här området, som har sagts vara ett prioriterat område, de facto att minska, liksom stödet till hiv/aids-bekämpningen. Sådana här nedgångar, såväl procentuellt som i kronor, har fått pågå tills vi nu ser att det ska ha lagts tillbaka någonting. Det är ju en känd metod. Man tar först bort och sedan lägger man tillbaka lite. Då kan man säga att man gör en satsning. Faktum är att har fått en bild genom den verbala framställningen från talarstolar och på andra sätt och en annan i praktiken, där man har prioriterat ned det här området när det gäller resurser. Vi kan också se att den största nedskärningen skedde från UD:s egen enhet. Vi har sett att i flera av de frågor där det behövs understöd verbalt, deltagande och aktiviteter har man inte från Alliansens sida tyckt att det har varit viktigt att prioritera, vara närvarande och uttrycka en mening. Hur menar att vi ska känna tilltro till det som sägs från talarstolen när det i praktiken förs en annan politik? Är berett att driva och kräva en annan aktivitet och andra resurser till det här området? Annars hänger det ju inte ihop. Jag vill uppnå att vi har så bred enighet och ett så brett stöd som möjligt i den här kammaren. Det är ju när vi är så eniga som möjligt och det finns resurser som vi också har en större tyngd i vår röst utomlands. Det är ju det vi talar om. Det är att driva verksamhet, att driva på för en bättre situation, att stödja millenniemål och att minska mödradödligheten. 165 (FP) replik: Vi berör ett ämne som verkligen är jätteviktigt. Det är också ett av de områden som regeringen särskilt prioriterar. Jag tycker att det är viktigt när man diskuterar hur man kan främja kvinnors rättigheter att man ser att det egentligen finns flera olika sektorer inom biståndet som berörs av detta. En stor del av jämställdheten hos Sida ligger ju inom sektorn demokrati och mänskliga rättigheter, men ganska mycket av det som når fram till kvinnor och specifikt syftar till att förbättra kvinnors rättigheter finns också multilateralt inom en rad olika FN-organ, i millenniemålsarbetet, i arbetet med att få fler länder att ratificera och därefter också respektera innehållet i resolutioner resolution till exempel och resolution vårt stöd till UN Women, UNFPA och en hel del annat. Tittar man över detta totalt sett och försöker skaffa sig en helhetsbild tror jag att det är väldigt svårt att säga att skulle vara någon sorts svikare i den grenen. Det finns säkerligen ett och annat man kan kritisera för, men dels i arbetet i den sociala sektorn i stort, dels i arbetet specifikt för kvinnors rättigheter, och dessutom på en del andra sätt, bidrar faktiskt till att försöka stärka situationen för kvinnors rättigheter. Det kan handla om ett utvecklingssamarbete som syftar till att skapa en ekonomiskt oberoende ställning för kvinnor i många länder, till exempel med olika typer av krediter och försörjningsmöjligheter. Det kan handla om flickors möjlighet att kunna gå till skolan tack vare att vi också har haft en svensk närvaro i norra delarna av . Jag tycker att vi gör en hel del. Jag tror att det är farligt att låsa sig vid något enskilt anslag, för det här är så mycket vidare och täcks upp av så pass många fler anslag än så. 166 (S) replik: Det är ändå ett faktum att haft möjlighet att finnas i regeringen och ofta innehaft poster som har betydelse för området har de facto stödet till ett område som självt för länge sedan sade var prioriterat, nämligen SRHR-området, sjunkit. Det får ta ett ansvar för. Jag hoppas att vi fortsättningsvis kan upprätthålla de ekonomiska anslagen i en relevant och viktig del av den totala biståndskakan. har också att ta ansvar för att inte har en samlad röst i dessa frågor i världen. Det handlar om politik, ställningstaganden, policy, vad man driver på och stöder, samarbeten och nätverksbyggande. har inte längre en samlad röst i frågorna. Det finns inte ens en samlad röst från Alliansen. Vi försöker driva på. Vi ser vikten av att har en tydlig och stark röst till stöd för SRHR-området i sin helhet. får jag allt oftare höra att var bra. stod upp för frågorna. Man säger var. Jag skulle vilja säga att är. Jag säger inte heller att inte gör insatser genom att vi stöder multilaterala organisationer, men det är inte nog om stödet sjunker procentuellt och i kronor. Det har skett under . Om vi inte har en enad röst och har ett stort ansvar för det tycker jag att borde tydliggöra roll och vilket ansvar är berett att ta framöver. Är man nöjd? Jag är som socialdemokrat inte nöjd. Jag är långt ifrån nöjd, men verkar nöjd. 167 (FP) replik: Jag ska berätta vad jag inte är nöjd med. Jag är inte nöjd med det förtryck som finns i världen, som är mycket omfattande i vissa delar av världen i specifikt dessa frågor. Det gör att vi ibland tvingas göra djärva ställningstaganden. Det kan handla om specifika projekt, hur vi förhåller oss till en specifik regim, hur vi ställer oss till politiska krafter som lyfter upp frågor som handlar om att till exempel kriminalisera homosexualitet eller att förbjuda Prideparader i eller det som sker i . Vår uppfattning i och den övergripande uppfattningen inom, hävdar jag, stora delar av Biståndssverige och även här i och inom Alliansen är att det är viktigt att står upp i det vi kallar motvindsfrågor. Vi ska inte börja ge efter och på olika sätt ge vika för grundläggande principer för att blidka till exempel religiösa krafter eller någon patriarkal samhällsstruktur eller regim. Jag vill hävda, fru talman, att står upp bra för detta. Vi kan alltid göra mer. Men jag vill ändå hävda att det med tanke på den totalt samlade bilden av insatser på hela det sociala fältet, för kvinnors rättigheter, sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter, skyddet för homosexuella, bisexuella, transpersoner och queerpersoner, att det ska mycket till att hävda att är en svikare i de frågorna. Vi tar vårt ansvar. Vi kan säkerligen framöver göra ännu mer, men vi gör mycket . 168 (MP) replik: Jag visste att skulle gå i gång på frågan om krig mot ekosystemen. Det är bra. Då får vi en debatt. Jag förnekar naturligtvis inte att det är varmt och skönt att stå här. Jag förnekar inte fördelarna med bra belysning i stället för en eldstad. Det är bara en markering att industrialismen har fört med sig mycket gott för mänskligheten. Jag försökte säga att vi måste ta tag i alla dessa minusposter. Av FN:s miljöprogram framgår att av jordens ekosystem är gravt skadade. Fler blir de. säger att vi med full fart är på väg in i fyragradersväggen. på började ifrågasätta mänsklighetens överlevnad som ras, och så vidare. Någonstans måste vi ändå inse vad klimatklockan är slagen. Det är den djupa förtvivlan som många känner i den gröna rörelsen. Jag är teknikoptimist. Jag tror att om vi går tillbaka, fast på en högre teknisk nivå, till flödesenergierna, vind och solkraft, kan det ordna sig. 169 (FP) replik: Det är positivt att tar några steg tillbaka från den lite mer mustiga argumentation som framkom i det tidigare inlägget. Jag tror att och jag på denna punkt är alldeles överens om att vi måste se det klimathot som världen står inför. Det är klart att vi måste göra det. Det finns en rad olika saker man kan göra för att förbättra för miljön. En hel del gör vi, till exempel om vi tittar på att använda marknadsmekanismer i miljöns tjänst genom en prissättning av nedsmutsning. Det går att göra en hel del på det området för att på olika sätt få in mer dynamik i miljöns tjänst. Jag tackar för det! sade att mänskligheten har fört ett krig mot ekosystemen . Var det så att du menade 70-talet? Det var då kärnkraftsreaktorerna kom till .