prot · GZ0998 · 2012-04-17 00:00:00 — 1 § Justering av protokoll Justerades protokollet för . 2 § Meddelande om frågestund Tredje vice talmannen meddelade att vid frågestunden skulle följande statsråd närvara: Justitieminister (M), landsbygdsminister (C), socialminister (KD), statsrådet (M) och statsrådet (FP). 3 § Anmälan om fördröjda svar på interpellationer Till hade inkommit följande skrivelser: Interpellation 2011/12:304 Till Interpellation 2011/12:304 Nätneutral internetaccess av (S) Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är tidigare inbokade arrangemang och resor. (C) Enligt uppdrag 2011/12:323 Till Interpellation 2011/12:323 Fördelningen av statliga forskningsmedel mellan lärosäten av (S) Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är inbokade resor och engagemang. Till Interpellation 2011/12:325 Gymnasieskolan av (S) Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är inbokade resor och engagemang. 4 § Hänvisning av ärenden till utskott Föredrogs och hänvisades Propositioner 2011/12:99 till finansutskottet /12:100 Förslagspunkt 1 till finansutskottet Förslagspunkter 28 till Propositionen i övrigt till finansutskottet Skrivelser 2011/12:101 och 102 till finansutskottet /12:136 till skatteutskottet Motioner 2011/12:Ju16 och Ju17 till justitieutskottet /12:Ub9Ub11 till utbildningsutskottet /12:U23U26 till utrikesutskottet /12:C11C14 till civilutskottet EU-dokument KOM(2012)164 till trafikutskottet Åttaveckorsfristen för att avge ett motiverat yttrande skulle gå ut . 5 § Förnyad bordläggning Föredrogs och bordlades åter betänkanden /12:UU12 och UU8 betänkanden /12:SoU15SoU17 och SoU14 betänkande 2011/12:AU8 6 § Svar på interpellation 2011/12:268 om relationen till palestinsk högre utbildning och forskning 1 Utbildningsminister (FP): har frågat mig om jag hade några möten med företrädare för högre utbildning och forskning på den palestinska sidan när jag besökte och , samt vilka åtgärder jag är beredd att vidta för att även stärka relationen med palestinsk högre utbildning och forskning. Min delegationsresa till och hade två avgränsade syften. Det ena syftet var att utbyta erfarenheter rörande högre utbildning och forskning med israeliska företrädare, och det andra syftet var att träffa högt uppsatta företrädare för både och för att få en bild av hur fredsprocessen dem emellan avlöper. Forskning och innovation är högprioriterade områden för , som satsar större andel av bruttonationalprodukten på forskning och utveckling än något annat land i världen. Den vetenskapliga kvaliteten ligger också på en internationellt sett mycket hög nivå i . Särskilt inom livsvetenskaperna och teknik områden som är framgångsrikt inom och har stort intresse av att vidareutveckla har mycket framstående forskare. Därför är det viktigt för att utveckla dialogen med i dessa frågor, söka vetenskapliga samarbeten och studera framgångsrika vägar för högre kvalitet. har ambitionen att utveckla sina universitet och ge det palestinska folket bättre tillgång till högre utbildning. Utbildningssektorn står för av den palestinska myndighetens utgifter. Europeiska unionens och statsbyggande stöd till gagnar även utbildningssektorn. I kontakterna med palestinska företrädare diskuterade jag dock i första hand läget i fredsprocessen. 2 (S): Jag vill börja med att tacka utbildningsministern för svaret på min interpellation. Bakgrunden till den interpellation jag har ställt till utbildningsministern är just den som vi hörde utbildningsministern svara på i början. Jag läste ett pressmeddelande om det besök som gjordes i av utbildningsministern. Syftet var tvåfaldigt, dels att fördjupa sig i fredsprocessen och träffa företrädare för de israeliska och palestinska sidorna, dels att stärka relationerna till när det gäller forskning. Jag är intresserad av både fredsfrågan, forskningsfrågan och frågan om högre utbildning, men jag har valt att fokusera på den sistnämnda om högre utbildning och forskning. När jag tog del av pressmeddelandet framgick det att utbildningsministern skulle träffa företrädare för både och vad gäller fredsfrågan. Däremot stod det ingenting om att det var möten planerade med palestinska företrädare för högre utbildning och forskning. Därför ställde jag min interpellation. Jag tycker att det är bra att vi har internationella kontakter, att vi träffar representanter för andra länder och diskuterar utbildning och forskning. Att utbildningsministern väljer att åka till har jag ingenting emot. Det är bra med utbyte och kontakter. Det som är en brist är att kontakter inte har tagits med även den palestinska sidan. När jag lyssnar på utbildningsministern förstår jag att kontakterna med handlade om fredsprocessen, och det var inga träffar med några företrädare för universitet i . Det är en brist. Av flera skäl hade jag önskat att utbildningsministern hade tagit de kontakterna. Jag ska nämna tre som jag tycker är viktiga. Ett skäl är att konflikten mellan och har pågått . Vi fokuserar på vikten av att hantera och lösa konflikten. Den är nyckeln till många konflikter i området och i världen. Hela världens blickar riktas mot området. har till och från haft en aktiv roll i fredsarbetet. Det har klarat därför att vi har haft en relation till båda sidorna, och en folkrättslig princip har väglett oss. Därför får vi inte riskera att vi marginaliserar vår egen roll genom att bli en del av polariseringen. En resa skickar signaler. Om utbildningsministern besöker företrädare för den israeliska forskningen skickas signaler. Det hade varit bra om utbildningsministern även hade träffat företrädare för den palestinska sidan. Det andra skälet är att högre utbildning och forskning stärker ett land. Ökad kunskap och kompetens gynnar fred, demokrati, bygger ett land, ger jobb och välstånd. Det är ett led i att vara med och bygga den palestinska staten. Det tredje skälet är att den högre utbildningen och forskningen av förklarliga anledningar är relativt ung i och behöver stärkas och stödjas. Där har en viktig roll att fylla. blev det inget möte med palestinska företrädare från universitet och högskolor, men min andra fråga kvarstår: Vad avser utbildningsministern att göra för att stärka den palestinska högre utbildningen och forskningen? 3 Utbildningsminister (FP): Mitt råd till är att inte politisera våra forskningskontakter. Försök inte att läsa in något i detta som inte finns. Om vi sätter på ett raster, glasögonen, och i vårt forskningssamarbete och i våra forskningskontakter med vissa länder därigenom tar ställning i politiska konflikter kommer mycket att kompliceras. Framför allt är det olämpligt. Forskningssamarbete har med länder som har kvalificerad forskning på svensk nivå. Det är inget som jag etablerar som forskningsminister. Det etableras av våra forskare på våra lärosäten. När jag åker dit finns redan alla dessa samarbeten. Jag åker dit för att följa upp kontakter och samarbeten. är kanske ett av de länder som har flest Nobelpristagare i modern tid jag har inte räknat exakt i relation till hur stort landet är. Självfallet befinner sig den palestinska forskningen på en nybörjarnivå. är ett land som ännu inte finns. Vi hoppas båda att det ska finnas. Det finns ett antal universitet som ägnar sig i huvudsak åt utbildning och en del forskning. Men det finns inte tillnärmelsevis den kvalitet i forskningen i de palestinska områdena som finns i . Det är inget märkligt. Däremot behöver det utvecklas, och därför bidrar med mycket bistånd till . Vi ger till den palestinska myndigheten från och i stort sett samma summa . Dessutom förväntas EU, där vi är en del, ge ytterligare ungefär en och i bistånd i direktstöd bara . Vi ger alltså ett omfattande bistånd och stöd. Det är dock inte jag som hanterar det i regeringen, utan det är biståndsministern. Vi har ett forskningssamarbete med israeliska forskningsgrupper och israeliska universitet, och och har ett tätt samarbete med det stora Technion i , som är ett av världens mest framgångsrika tekniska universitet. Börja inte uttrycka det i termer av att det innebär att vi tar ställning i politiska konflikter i regionen! Då kommer ni att bidra till att omöjliggöra forskningssamarbete, och det vore otroligt olyckligt. Låt forskningssamarbetet stå på egna ben, och politisera inte detta! 4 (S): Jag har inte politiserat den här frågan utbildningsministern vill få det dithän. Jag sade, vilket jag tror att utbildningsministern hörde, att det är bra att man tar kontakter med om forskning och utvecklar det samarbetet. Det är viktigt att ha sådana kontakter. Men jag sade också att det är bra att stödja och hjälpa till när det handlar om att bygga en ny stat, . Det har varit ledstjärnan i svensk politik. Vi har varit ense om att vi behöver två stater sida vid sida, att vi ska ha både och som lever i fred och demokrati. När man då ska bygga en ny stat är forskning och högre utbildning viktigt. Det skickar signaler utbildningsministern får tycka vad han vill om det när man åker dit och besöker olika människor. har ändå hållit fanan högt vad gäller att ha kontakt med båda sidor. Det är det jag menar är väldigt viktigt i den här frågan, att dels prata med om forskning, dels prata med palestinier om forskning. Inför den här debatten har jag fått hjälp av att fördjupa mig i frågan. Det finns ett förnämligt dokument från EU som handlar om den högre forskningen och utbildningen i som är intressant läsning. Där anges att det finns 48 lärosäten som har högre utbildning. Låt nu vara att det är svårt att jämföra , som har varit en stat , med en stat som ännu inte finns men som vi hoppas ska komma till vad gäller nivån på högre utbildning och forskning. Det är flera svenska lärosäten som är involverade i program kopplade till universitet och lärosäten i . KTH, och har arbete för att bygga relationer och utveckla den högre utbildningen och forskningen i . Därtill kan nämnas att det finns fler sådana exempel i vår värld på att man satsar på att utveckla det. Om man läser det dokument som beskriver situationen i framgår det att det är viktigt att öka ansträngningarna vad gäller högre utbildning och få det att utvecklas. Utbildningsministern nämnde att ger bistånd till , och det är sant. I den rapport som jag har fått från framgår det dock att stöd till inte är fokuserat på utbildningssektorn. Jag tycker att det är beklagligt. Jag tycker att även skulle öka ansträngningarna att vara med och hjälpa till att bygga en bra högre utbildning och forskning i . Det är viktigt av flera skäl, som jag har sagt tidigare. Det är ett sätt att bygga demokrati. Det gynnar en fredlig utveckling. Det gynnar att vi får två stater som lever sida vid sida under fredliga former. Här kan också och vara med och samarbeta om högre utbildning och forskning. Jag skulle vilja återvända till den fråga jag ställde: Vilka åtgärder kan utbildningsministern tänka sig att vidta för att stärka palestinsk högre utbildning och forskning, utan att politisera, men för att vara med i ett byggande av en bättre värld? Då är det inte bra om officiellt inte fokuserar på utbildningssektorn när det gäller biståndsarbete. Här borde vi hjälpas åt för att lyfta frågorna på olika nivåer med olika perspektiv. Jag hoppas att den här debatten leder till att utbildningsministern tänker om och vill engagera sig för att stärka den högre utbildningen och forskningen i . 5 Utbildningsminister (FP): Om vill diskutera med regeringen hur det svenska biståndet fokuseras på får frågan ställas till biståndsministern. Utan att kunna frågan i detalj föreställer jag mig att det finns en rad olika överläggningar både med den palestinska myndigheten och med olika internationella aktörer där man tillsammans funderar på var olika insatser gör bäst nytta. Det är sjukvård, bostadsbyggande, vattenförsörjning i dessa delvis ökenområden och allt vad det nu är och utbildning. Jag håller naturligtvis med om att utbildning är jätteviktigt. Om vill diskutera den exakta avvägningen av utformningen av det svenska biståndet får frågan ställas till biståndsministern i regeringen. Jag har inte detaljkunskap om det här och , och det är inte heller mitt ansvarsområde. Däremot har , precis som sade, forskningssamarbete med i stort sett alla länder i hela världen. Forskare i frågar inte ministern vem de ska samarbeta med, utan de samarbetar med dem som de tycker att de har utbyte av att samarbeta med. Vi har samarbete med de flesta länder i hela världen. Det betyder inte att ministern eller regeringen åker dit och bestämmer att nu ska det vara samarbete. Samarbetet finns redan. Då är det så att , , , och några andra länder har totalt olika politiska system och inriktningar, men där har vi omfattande forskningssamarbeten därför att de har byggts upp. Jag tycker inte att vi mer än i undantagsfall ska lägga politiska aspekter på detta samarbete. Det är forskarna som knyter upp dessa samarbeten. Det är högskolor och universitet som knyter upp dessa samarbeten. är det företag som i sin forskning och utveckling knyter upp dessa samarbeten. Jag tycker att det ska vara så. Jag tänker inte gå in och bestämma att man ska samarbeta med vissa länder och inte med andra. Det vore totalt fel att börja politisera forskningen på det sättet. Att jag besöker beror på att de har några av världens mer framgångsrika universitet, och det har ingenting med politik att göra. Sedan kan och jag i övrigt diskutera , säkert jättelänge. Det är möjligt att det är det egentligen vill diskutera, men det är en annan debatt som vi får ta i ett annat sammanhang. Det finns klara skäl för att ha en hög nivå på forskningssamarbetet med de länder som har så kvalificerad forskning som har. Vi har samarbete med de flesta länder i världen i övrigt på forskarnivå och högskolenivå, och det är utmärkt. Sedan får frågan om hur biståndet ska fördelas ställas till biståndsministern. 6 (S): Det går inte att bortse från att när vi pratar om och pratar vi om ett speciellt område i vår värld. Världens blickar har varit riktade mot detta område , och det finns en stark längtan efter att hitta en lösning på konflikten mellan och . Därför är den här frågan viktig. När vi pratar i globala termer om internationellt samarbete är det viktigt att hjälper till att gynna fred, demokrati och utveckling. Därför hoppas jag att regeringen inte tänker i stuprör utan att man när regeringen träffas diskuterar och för samtal om hur vi kan hjälpa till att bygga en bättre värld. Vi ska inte lägga oss i vad biståndsministern bestämmer, men regeringen måste ändå ha samtal om hur hjälper till att bygga en bättre värld. När det gäller och och utbildningsministern åker till det området tycker jag att det är ganska naturligt att man funderar på hur vi kan hjälpa till och bygga en bättre värld. Ministern såg själv muren och de ockuperade områdena, och då måste frågan ha kommit upp i huvudet: Hur påverkar det att bygga sin utbildning och sin forskning när man lever under ockupation och förtryck? Den frågan är oerhört angelägen att ställa. Om man läser den rapport som EU har lämnat väcks frågan: Hur kan vi hjälpa till att stärka den palestinska statsbyggnad som pågår? Därför är det viktigt både för israeler och för palestinier att vi får en dialog om högre utbildning och forskning. Jag hade hoppats på ett möte, men blev det inte så. Jag hoppas ändå att den här debatten leder till att utbildningsministern vill vara med och hjälpa till att fokusera på frågan: Hur är med och bygger en bättre värld? 7 Utbildningsminister (FP): När interpellanten nu vidgar frågan något och ställer frågan hur vi bygger en bättre värld kanske det föranleder en något större debatt än denna . Men jag ska säga att jag i i hade rätt långa överläggningar med president , med premiärministern och med finansministern. De är oerhört tacksamma för det engagemang som visar när det gäller statsbyggandet av det nya . är en av de största bidragsgivarna ekonomiskt och också när det gäller hur vi engagerar oss. Man är oerhört tacksam för det. Det fanns ingen kritik från deras företrädare av den art som här framför. Men vi får hålla isär olika saker. Att utveckla till att bli en egen stat som står på egna ben i fred med sitt framtida grannland är något mycket viktigt. Svenskt forskningssamarbete för att upprätthålla kvaliteten på och är en annan sak. löper dessa saker ihop. Men det föranleder olika politiska åtgärder. Jag håller med om att vi inte ska politisera forskningen. Men när han väl har sagt det kommer han ändå in på att detta sänder politiska signaler om att vi samarbetar med . Ursäkta, men då säger jag följande: Försök inte skicka ut denna politiska signal om vår forskning. Vi har forskningssamarbete med länder som är framstående forskningsnationer. Man kan naturligtvis börja värdera dessa samarbeten politiskt, vilket vi gör i vissa sammanhang, till exempel när det gäller krigsmateriel, men detta är den vanliga grundforskning och den tillämpade forskning som våra lärosäten håller på med. Försök inte börja politisera det. Jag tror att det vore otroligt olyckligt både för svensk forskning och för det syfte som vi båda har, nämligen att skapa en bättre värld. Överläggningen var härmed avslutad. 7 § Svar på interpellation 2011/12:290 om behov av högskoleutbildning oavsett lärosäte 8 Utbildningsminister (FP): har frågat mig varför jag väljer att dra ned på anslaget för grundutbildning till Linnéuniversitetet när nu arbetslösheten, särskilt bland unga människor, ökar. har också frågat mig hur jag avser att tillgodose behovet av ökad efterfrågan på högskoleutbildad personal och motverka den negativa befolkningsutvecklingen i regionen. Regeringens övergripande politik för högskoleområdet är att åstadkomma högsta möjliga kvalitet på utbildning och forskning. För forskningen har regeringen därför ökat anslagen och premierar kvalitet tydligare i resurstilldelningen. Kvaliteten inom utbildningen har regeringen förstärkt genom ökade resurser och en utvecklad kvalitetsgranskning. Jag vill understryka att förstklassig utbildning och forskning kan bedrivas vid såväl större som mindre lärosäten. Utbildning bör enligt regeringens mening finnas på många platser i landet, för att på så sätt underlätta för många att studera och för att bidra till kompetensförsörjningen i olika regioner. Regeringen ser också positivt på att lärosätena stärker kopplingen mellan utbildning, forskning och innovation genom sin uppgift att samverka med det omgivande samhället. När det gäller anslagen för utbildning på grundnivå och avancerad nivå finns det flera skäl till att det för nästan samtliga universitet och högskolor sker förändringar . Förändringarna avgörs av generella faktorer och principer som är lika för alla lärosäten, såväl universitet som högskolor. Den största förändringen är att anslagen för de tillfälliga högskoleplatserna fasas ut. Detta är ingen nyhet, utan de tillfälliga platserna var just tillfälliga. Till detta kommer en omfördelning av anslag till följd av kvalitetsprövningar av de nya lärar- och förskollärarexamina som infördes . För att skapa förutsättningar för en god lärar- och förskollärarförsörjning omfördelades medel mellan lärosäten baserat på vilka examenstillstånd som hade beviljats. En annan stor förändring är de indragningar som görs med anledning av att det har införts studieavgifter för studenter från länder utanför EES och . De indragna medlen används för att ytterligare stärka kvaliteten. Alla lärosäten har chans att ta del av dessa ekonomiska medel. Min och regeringens avsikt är att fokus även fortsättningsvis ska ligga på kvaliteten i utbildning och forskning. Det är på det sättet vi långsiktigt stärker internationella konkurrenskraft. 9 (S): Jag vill inledningsvis tacka för svaret. Jag ska ge en bakgrund som är en liten framgångshistoria. Linnéuniversitetet fick som lärosäte en rivstart. efter fusionen ökade antalet ansökningar jämfört med året innan för och . De kommande tre terminerna var Linnéuniversitetet det lärosäte dit antalet sökande ökade mest i hela landet, sett till både det totala antalet sökande och antalet förstahandssökande. dalade det något. Men Linnéuniversitetet var fortfarande det lärosäte som låg på fjärde plats när det gäller ökningen av antalet sökande efter de stora lärosätena , och . till antalet studenter har Linnéuniversitetet också rekordökat. När det bildades hade det 25 000 studenter. , 2011, hade man 42 000 studenter. Då talar jag alltså om individer. När alla lärosäten fick ansöka om examensrätt för lärarutbildningarna var Linnéuniversitetet ett av endast fyra lärosäten som fick samtliga examensrätter. De övriga tre var , och . Ett kvalitetsbetyg är att Linnéuniversitet som enda lärosäte i har fått rätten att ge den statliga rektorsutbildningen. antogs de första studenterna till det nyinrättade psykologprogrammet, och undertecknade Linnéuniversitetet, , i län och en avsiktsförklaring som syftar till att ska förlägga några av sina studieplatser på läkarprogrammet till Linnéuniversitet. Linnéuniversitetets forskning håller i många fall världsklass. Därutöver inrättades tre som forskning av världsklass. kommun har gjort en bra utredning om universitetsstaden 2020. Där står det bland annat att man tidigare brukade säga att en befolkningsökning var avgörande för en stads och en kommuns utveckling men att man har fått revidera det till att även väga in utbildningsnivån hos invånarna. Med ett universitet i staden underlättar man för att hålla en högre utbildningsnivå hos invånarna. Dessutom gäller det att jobba för att studenterna stannar kvar efter avslutade studier. Ett exempel på universitets betydelse för , och säkerligen också för , är att grund- och gymnasieskolorna i regionen, och framför allt i kommunerna, nästan enbart har behöriga lärare eftersom lärarutbildning finns i dessa kommuner. Linnéuniversitetet arbetar aktivt med samverkan med regionens näringsliv och offentliga verksamheter, bland annat genom att studenterna får möjlighet att göra praktik hos företag och kan skriva examensarbete i samarbete med företag och offentlig verksamhet i regionen. arbetar också med att hjälpa sina forskare att kommersialisera sin forskning genom egna företag eller i samarbete med redan befintliga företag. Jag tycker att ministern i sitt svar på många sätt går mig till mötes i mitt resonemang. Men faktum kvarstår, nämligen att antalet platser har minskat. får alltså mindre pengar. Jag vet och har förstått att det beror på att man har tagit bort de tillfälliga stöden, vilket ministern själv sade. Men om framgångssagan ska fortsätta behövs det mer pengar, inte mindre. 10 (FP): Jag håller med om att de regionala högskolorna är viktiga motorer för tillväxt runt om i landet. Då får vi inte glömma bort deras absolut viktigaste uppgift, nämligen att stå upp för samhällets kompetensförsörjning, exempelvis av lärare och sjuksköterskor, som oftast nämns när man besöker högskolorna. Men det intressanta med denna interpellation är koppling till arbetslösheten, särskilt bland ungdomar. Jag håller inte med när han i interpellationen påstår att 13 miljoner i mindre anslag skulle utgöra ett hot mot Linnéuniversitetets framtidsplanering. Det är inte ovanligt att en skolnämnd i en mellanstor kommun gör ett överskott på . Den passusen får man alltså ta med en nypa salt. Precis som statsrådet nämnde finns det flera förklaringar: tillfälliga pengar, inaktiva studenter och omfördelning av platser utifrån kvalitetsgranskningar. Av Örnfjäders inlägg att döma har Linnéuniversitetet uppenbart klarat av examenstillstånden. Basen, principen, måste vara kvalitetskontroll av examenstillstånden. Bedriver man dåliga utbildningar på våra högskolor och lärosäten ska man inte bedriva utbildningar på statens uppdrag. Vet hur gruppen unga arbetslösa ser ut? Skulle fler högskoleplatser per automatik lösa deras situation? Glöm inte bort att många ungdomar är arbetslösa just för att de inte har en gymnasieutbildning. Några har inte ens grundskolekompetens.