prot · GZ09103 · 2012-04-25 00:00:00 — Det är alltså felaktig information i reservation 3. Vänstern säger i en annan reservation att ingenting tyder på att illegal jakt har minskat. Har forskarna då fel, , eftersom det är precis vad de säger? säger nej till jakt på skarv. Säger ni även nej till den äggprickning och den jakt som bedrivs och som innebär att i runda tal 17 000 individer av skarven tas bort? Säger ni nej till det också? 47 (V) replik: I replikskiften brukar det vara så att det är vi som ställer frågorna som vill ha svar. Men jag tycker inte att jag fick ett svar från vad gäller skyddsområden. Han säger bara svepande att man ska se till att bevara naturen i skyddsområden. Men när vi har konkreta exempel på hur det bedrivs storskaligt fiske i skyddsområden, precis som om det hade varit vilket havsområde som helst, undrar jag: Vad är poängen med dessa 14 inrättade skyddsområden om man inte kan ha några former av begränsningar i fråga om fisket? Jag tyckte att jag var lite hygglig mot och sträckte ut handen och sade att ett minimikrav väl ändå kan vara att man måste ansöka om tillstånd för att fiska i dessa områden. Inte ens det kan ge ett besked om. Det tycker jag är djupt beklagligt. Jag skulle också vilja fråga var Nagoyaplanen finns. Det handlar om att verkligen se till att det som vi kom överens om i verkligen ska bli av i . har vi gått här och väntat, och vi ser ingen reaktion från regeringen. Det tycker jag är mycket otillfredsställande. Jag ska försöka att snabbt svara på de frågor som tog upp. Regionaliseringen av jaktpolitiken tycker vi är dålig. Vi tycker att det finns en mycket stor risk för att jaktpolitiken kan styras av högljudda opinioner och särintressen. Därför tror vi att det är bättre att jaktpolitiken ligger på en statlig nivå så att man kan ta ett helhetsgrepp på jaktpolitiken. Det är jättebra att korrigerar mig på punkten om utplantering av vargar. Då har vi det helt klart. 48 (M) replik: Eftersom har synpunkter på hur man använder replikerna kan jag konstatera att ordningen är sådan att jag inte kan begära replik på . Min enda möjlighet att i någon mån få svar på vad menar med sina reservationer eller något som han har sagt är de facto att jag tar upp det i ett replikskifte. Om det känns obehagligt och obekvämt att jag ställer motfrågor tycker jag att ska avstå från att begära replik. Sedan vill jag bara säga att det är oerhört tacksamt att vi nu har fått besked om att Vänstern står upp för att det är 2 000 vargar som ska gälla i för framtiden. Det var precis det som sade här . 49 (FP): De internationella förhandlingarna i i om FN:s konvention om biologisk mångfald blev en framgång för skyddet av värdefull natur. drev tillsammans med EU att skyddet skulle bli av olika biotoper på land, men resultatet blev . Med dessa ord inleds en reservation från S, V och MP. Det är förstås glädjande att oppositionen medger de ansträngningar och framgångar som rönt. Även om vi i , som var den tionde partskonferensen för konventionen om biologisk mångfald, nådde nästan ända fram slår vi oss förstås inte till ro tvärtom. Den stora utmaningen blir nu i stället att säkra Nagoyaplanens genomförande, där målet syftar till att vidta åtgärder som stoppar förlusten av biologisk mångfald. På det nationella planet har regeringen bland annat gett Miljömålsberedningen uppdrag. Det är sant, och beredning pågår. Jag förstår, eftersom jag själv har varit oppositionspolitiker, att man kan bli frustrerad över att ständigt och jämt få detta svar. Men det krävs ordentliga underlag för att kunna komma fram till de konkreta mål som bland andra efterfrågar. Men då vill jag också säga att är med i de förhandlingar och i de arbeten som pågår i Miljömålsberedningen. är alltså i allra högsta grad delaktigt. har Miljömålsberedningen föreslagit etappmål för biologisk mångfald som rör bland annat ekosystemstjänster och resiliens, hotade arter och naturtyper, invasiva främmande arter, som också är ett hett och aktuellt ämne, och kunskap om genetisk mångfald, som har diskuterats här , och ekosystemstjänsternas värde. Här har det nu levererats konkreta förslag till åtgärder. Regeringen fortsätter att vara djupt engagerad också internationellt, utanför vårt lands gränser i EU, i FN och i andra internationella organisationer. i antog världens ledare en strategi för hållbar utveckling, bland annat konventionen om biologisk mångfald. Det är en historisk dag . som vi här i kammaren debatterar de här viktiga frågorna pågår en liten bit härifrån, i förstakammarsalen, ett internationellt ministermöte + 40 med fokus på hållbara innovationer, hållbar produktion och hållbar livsstil. Ministermötet har föregåtts av två intensiva dagar då det civila samhället varit mycket aktivt. De av oss som hade möjlighet att delta kunde glädja sig åt det stora engagemanget och framför allt åt mängden närvarande ungdomar. Gårdagens möte till exempel med sociala entreprenörer var otroligt inspirerande. Jag vill nämna några exempel som framfördes. Från satsas det nu på väderprognoser sända via mobiltelefoner. De allra fattigaste bönderna, de allra flesta, har en mobiltelefon i sin familj. Man har möjlighet att ta emot en tredagarsprognos. Redan har det inneburit att man kunnat planera sin verksamhet på ett helt annat sätt. Det gäller också och den sociala entreprenören som där beslutat sig för att förädla frukt och grönt. Det visar sig att av all frukt och allt grönt på marknaderna förstörs, ja, helt enkelt ruttnar bort. Men tar man vara på de färska grönsakerna och de färska frukterna och ser till att minska det berg av avfall som blir av det som förstörts och som belastar både ekologin och ekonomin. Ett upprop kommer för övrigt nu att sändas från + 40 till + 20. Cirkeln sluts: 1972, 1992 och 2012. och regeringen är starkt engagerade i arbetet med att skydda områden. Det är nödvändigt då utmaningarna är så stora såväl nationellt som internationellt. Övergödning, överfiske och invasiva arter är några exempel på hotbilder. Men för , vårt grunda innanhav, är också oljeutsläpp förstås ett mycket stort hot. De skärpta straff som införts för oljeutsläpp, dna-märkning av olja, satellitövervakning och oljejour som den nya havsmyndigheten servar med samt ökade resurser och samordning av myndigheter är värdefulla satsningar liksom att regeringen sagt nej till oljeborrning i . har , vilket nämnt, 26 reservat. Det är en värdefull början, skulle jag vilja säga, för det här arbetet fortsätter. Många av oss kände en enorm glädje och stolthet när vi fick vår första , vid Koster. Processen med en stor delaktighet av många berörda är ett framgångsrecept. Hela samförvaltningen visar på en stor delaktighet. Regeringens satsning på bildandet av Havs- och vattenmyndigheten kommer att få stor betydelse då samordning och effektivitet är nödvändigt. Våren och sommaren står för dörren då många tar vara på och njuter av vår sköna natur i skog och mark, på och i vatten. Vår allemansrätt är unik och behöver säkerställas. Den ger oss möjligheter att vistas i naturen på ett helt annat sätt än som är fallet i många andra länder. Dess värre är kunskapen om allemansrätten bristfällig, vilket lett till konflikter mellan bland annat markägare och turistentreprenörer. Den utredning som nu har presenterat innehåller flera förslag exempelvis om en ombudsman, om markskadeersättning och om en ökad tydlighet och förbättring beträffande kunskapen om allemansrätten. Representanter från olika intressen och synsätt kommer i regi att föra en dialog med utgångspunkt i utredarens förslag. Till syvende och sist handlar det om respekt och dialog men också om en insikt om att naturen ska värnas och vårdas. Med ett sådant förhållningssätt och med fler tillfällen att vistas i naturen ökar vår kunskapshunger och vårt engagemang för en god naturvård och en säkrad biologisk mångfald. Det är en viktig utgångspunkt i miljöarbetet och i säkerställandet av god naturvård och biologisk mångfald både nationellt och internationellt. Med detta, herr talman, yrkar jag bifall till utskottets förslag i betänkandet och avslag på samtliga reservationer. 50 (V) replik: Jag uppskattar engagemang i de globala miljöfrågorna, inte minst när det gäller besluten från . Utifrån ditt anförande, , noterar jag att du förstått oppositionens otålighet. Vi har ju gått och väntat på en handlingsplan för hur de här besluten ska kunna träda i kraft. Även du, , kan verka för att vi får en Nagoyaplan i så att vi skyddar mer mark och fler områden gäller även vattendrag och ut till havet och så att vi ersätter de fattiga länderna för de genetiska resurser som rika länder i princip utan någon form av kompensation använt. Det gäller också att vi fasar ut de miljöskadliga subventionerna. Enligt en ny rapport från handlar det om bara i . När tycker ni i att en Nagoyaplan ska träda i kraft? Det är det ena. Det andra rör de reservaten. tycker att det är väldigt bra att flera sådana inrättats. Den uppfattningen delar vi i . Men som jag sagt i en tidigare replik här måste det vara en poäng med ett marint reservat. Till exempel borde man ta mycket större kontroll avseende det storskaliga fisket som får fortsätta i områdena. Borde inte till exempel bottentrålning vara någonting helt uteslutet i ett marint reservat? Borde det inte vara en självklarhet att man hos ska ansöka om tillstånd för att fiska i ett sådant reservat så att vi inte får en storskalig och i princip okontrollerad fiskeverksamhet i ett reservat? 51 (FP) replik: En mängd frågor har ställts. Återstår att se vad jag hinner besvara. Jag börjar med . Där är vi fullständigt överens om att det var ett genombrott. Vi har ett otroligt stort ansvar eftersom var med och drev fram det här. I närtid jag har inte det exakta datumet kommer det att vara ett möte i . Varje land som skrivit under kommer där att redovisa hur man nationellt avser att arbeta för att implementera det som skrivits in och för att ta sitt ansvar i fråga om . Det som skrevs in avseende land och mark men också vatten sjöar och vattensträckor som vi har handlar globalt om . gäller för havsområden. När det gäller det vi nu har att bedöma är inget sagt om att varje nation ska ha exakt . Det är inte sagt att det ska vara avsättning i skog. Det är inte sagt att det ska vara utanför Sveriges kuster. Det kan vara mer. Det kan vara något mindre. Det är det vi diskuterar, men varje land har ett ansvar för att vi globalt ska skydda den delen. Genetiska resurser fanns med i överenskommelsen, och det är ett av de riktigt stora genombrotten att vi här lyfter fram de fattiga ländernas möjligheter. Miljöskadliga subventioner och framför allt fossilsubventioner arbetar tillsammans med andra länder för att fasa ut. Det är en agenda som är tuff, men vi har ett nationellt ansvar, och har fullständigt rätt i att vi här ska jobba vidare och sopa framför egen dörr. 52 (V) replik: Mötet i är ett nytt toppmöte om den biologiska mångfalden, och vi måste ju ha någonting att komma med till de här toppmötena. Om inte ett välutvecklat, rikt land som med höga ambitioner åtminstone på papperet i miljöfrågor kan komma till med en konkret handlingsplan för hur vi ska uppnå Nagoyamålen tycker inte jag att vi kan peka finger åt andra länder. Det är därför vi i oppositionen har gått och väntat på den här Nagoyaplanen, och det är fortsatt beredning. Men till 2020 ska de här målsättningarna uppfyllas. Det är inte så långt kvar, och det var därför jag vill veta när tycker att vi ska få en konkret handlingsplan för hur de här målsättningarna ska uppfyllas. Jag blir lite oroad av det säger när det gäller hur stora arealer det är som ska skyddas. Om inte som är ett glest befolkat land med mycket natur kan skydda respektive som är de mål man har slagit fast tycker jag nämligen att det blir väldigt svårt att kräva att andra länder ska skydda större arealer. Det är ju det som blir konsekvensen om vi inte skyddar respektive . Jag tycker därför att borde skydda större arealer än det man slog fast i bara för att visa att så här kan man göra. När det gäller frågan om de reservaten som inte hann svara på vill jag fortfarande veta om man inte borde utesluta till exempel bottentrålning. Ska storskaligt, okontrollerat fiske verkligen få förekomma i reservat? Borde det inte vara ett minimikrav att man får ansöka om tillstånd för att fiska i reservat? 53 (FP) replik: Självklart ska vi inte komma till tomhänta. Det är därför vi arbetar konkret, och där finns också med och kan ge synpunkter. Vi kommer förstås att komma med väldigt konkreta åtgärdsplaner på hur vi tänker göra. Min utgångspunkt är att vi har en hög ambition. Vi ska inte fastna i och , utan vi ska självklart ha en ännu högre ambition. Det är utgångspunkten. Vi ska också se olika former av skydd, och också där tycker jag att det är viktigt att vi är öppna för dialog, delaktighet och engagemang från hela det civila samhället, från skogsägare och från alla aktörer på området om hur man kan vara med och bidra till ett gott skydd, för det är det som är den gren vi sitter på. Den får vi inte såga av. När man beslutar om ett marint reservat handlar det om att man önskar skydda det. Då skrivs det normalt sett in olika restriktioner. Jag vet till exempel att i Koster har man i samband med denna delaktighet tillåtit vissa redskap men på ett varsammare sätt. Det handlar här om att man utvecklar redskapen, man har en dialog och man har forskare till hands. Men stor restriktivitet ska givetvis råda. Vitsen är ju att vi ska skydda, bevara och förvalta både kuster och hav. 54 (MP) replik: Sedan jag blev invald i miljö- och jordbruksutskottet har jag fått väldigt många mejl från människor som är besvikna över rovdjurspolitiken. En del är besvikna för att de inte tycker att vi ska ha några rovdjur över huvud taget eller i alla fall inga vargar. Men de flesta mejl som jag får är från människor som tycker att det skjuts vargar alldeles för lättvindigt . Jag kan tänka mig att det är en viss selektion när det gäller vem de väljer att skicka mejlen, så vi ska inte se det som ett statistiskt urval, men faktum kvarstår: Många människor tycker att det är någonting som inte riktigt funkar. Till exempel när den genetiskt värdefulla Kynnatiken sköts häromsistens orsakade det en fullkomlig storm i min mejlskörd. Av och till är det människor som hör av sig och tycker att man ser exempel på att skyddsjakten inte längre ses som en absolut sista utväg när man inte hittar andra lösningar. De lyfter fram exempel där man tycker att det skulle kunna gå att komma undan med stängsling för att skydda fåren. Det kan också handla om att det kanske inte är så konstigt om en hund med ett riskfyllt beteende råkar illa ut. Här kanske man skulle kunna ha bättre förebyggande åtgärder. senast var det tre vargar som sköts i , varav en dräktig tik. Det var också någonting som gav utslag i min mejlskörd. Bara för att få en bild skulle jag därför vilja fråga hur mejlskörden ser ut på andra sidan. Får ni också de här signalerna? Tycker ni att skyddsjakten fungerar som det är tänkt, eller ser ni några problem? 55 (FP) replik: Jag tackar för frågan. Angående mejlskörden är det olika. Jag får ta del av helt olika uppfattningar. Det är personer som inte vill se en enda varg i . Jag får också många mejl från personer som är måna om vargen och som blir upprörda om det till exempel är en värdefull tik som har skjutits. Jag får båda signalerna. Det har varit en diskussion här om att man inte kan skjuta sig fram till en genetiskt hållbar stam. Men jag skulle vilja passa på att säga att det som är viktigt i den överenskommelse som fattades och där man försökte hitta en framgångsväg att gå är att när man skjuter bort ett antal vargar så är det för att bereda plats för ett antal nya vargar. Då kommer det nya vargar med en annan genetik, och det är då vi kan få det vi är ute efter, det vill säga en genetiskt frisk vargstam. Det som utredaren tog fram i sitt förslag handlar om förvaltningsjakt, och där tror jag att det finns en nyckel till förvaltning genom olika åtgärder, bland annat jakt. Jag upplever också i tidigare diskussioner att vi fixerar oss alldeles för mycket vid antalet. Här talas om 210, det talas om utredningens 450 och många i miljörörelsen nämner 750. Men det viktigaste är att titta på pudelns kärna: Hur når vi fram till en genetiskt frisk vargstam på bästa möjliga sätt? 56 (MP) replik: är det ju så att antalet hänger ihop med genetiken. Det är svårare att upprätthålla en genetiskt frisk vargstam om den är väldigt liten. Den blir mycket mer sårbar för tillfälliga störningar och sådant som kan hända. Har man en större vargstam är det en liten försäkring. Men visst, det handlar inte bara om antal. Det handlar också om insatser för att förstärka genetiken med nya gener. säger att man sköt vargar för att bereda plats för de nya generna. Om vi ska vara lite krassa är kanske inte det stora problemet att det är platsbrist i . Man sköt en massa vargar för att bereda plats för de nya generna. Men de där nya generna kom ju aldrig, för man gjorde aldrig någon utsättning av vargvalpar eller vad det nu var för olika idéer man hade, utan man började i den ena änden utan att slutföra den andra. Det enda som hände då var att man minskade vargstammen, och det blir inte genetiken bättre av. Om vi återgår till frågan om skyddsjakt som jag funderade på är det också ett exempel på hur man egentligen börjar i fel ände. Man började med att öppna upp för en utökad skyddsjakt innan man hade riktlinjerna för skyddsjakt på plats. De riktlinjerna ska inte vara klara förrän . Jag tycker att det är en lite märklig tågordning att man börjar med att öppna upp och att allting kommer på plats därefter. Det är inte tänkt att vi ska stå här och gå in i enskild myndighetsutövning eller något sådant. Men någonstans tänker jag ändå att det är viktigt att vi skickar signaler om att vi vill att det ska vara ordning och reda i skyddsjakten. Det ska vara en sista utväg när det inte finns några andra alternativ för att undvika skador från vargar. Frågan kvarstår: Tycker att vi verkligen lever upp till det ? 57 (FP) replik: Jag vill börja med att backa tillbaka bandet lite historiskt. , innan vi tog över regeringsmakten, hade det inte startats någon process eller något agerande för att hitta en lösning när det gäller hur vi ska få en genetiskt frisk vargstam. Dialog existerade inte med berörda människor. Vi startade ett stort dialogarbete med berörda människor och alla intressenter och givetvis med forskare och andra engagerade för att få till stånd en lösning något som skulle kunna vara hållbart. Sedan blev det en hotbild för oss i och med . Då fick vi agera oerhört snabbt. Det är klart att det hade varit lyckligare om vi hade haft och låtit vargar kunna vandra in. Efter det hade vi då kunnat starta en licensjakt. Det blev komprimerat för att kunna klara svaret till EU. Vi ser nu att det kommer invandrande vargar. Det är såklart det mest lyckliga. Men det som också har påbörjats och arbetats med genom utplanteringen av vargungar verkar kunna fungera. Vi får se hur det blir med det , men vi har fått positiva signaler och vi har försökt arbeta på många håll och kanter. Framför allt har vi varit angelägna om att inkludera människor som har varit berörda. Om ingenting hade gjorts utan om detta hade fortsatt undrar jag hur rubrikerna hade sett ut, hur människorna hade mått och hur situationen hade varit. Vi tog åtminstone tag i det, och vi vill arbeta vidare för att få en lösning. 58 (C): Herr talman, riksdagskolleger och åhörare! I betänkandet behandlar vi naturvård och biologisk mångfald utifrån sammanlagt 80 motionsyrkanden från den allmänna motionstiden. Flera har varit inne på detta tidigare, men det tål att sägas igen: Biologisk mångfald har ett egenvärde. Biologisk mångfald utgör den mångfald som finns i olika ekosystem. Om man har en stor biologisk mångfald gör det att ekosystemen är mer stabila och klarar påfrestningar att de är resilienta, som det så fint heter. ska vi se att biologisk mångfald har ekonomiska värden som är otroligt viktiga för ekonomin, för samhället och för samhällets funktionssätt. Det handlar om pollinering och det handlar om rening av vatten och luft. Det är stora ekonomiska värden. Om vi skulle tänka bort dem och låta bli att förvalta biologisk mångfald på ett bra sätt så att vi skulle tvingas se att den successivt försvinner skulle vi ha otroligt stora ekonomiska problem i samhällsekonomin. Det är därför den konferens som pågår just , + 40, är så viktig. Det är vi hade den första om miljö i . I kommer det att hållas en konferens , + 20. Båda dessa handlar till stor del om grön ekonomi. En del av grön ekonomi är just att värdesätta ekosystemtjänster och biologisk mångfald. Det finns något som är lite lustigt i sammanhanget. Jag tycker att det är viktigt att kunna värdesätta ekosystemtjänster. Det tar på intet sätt bort egenvärdet av biologisk mångfald, som jag började med att tala om. Men ibland förenas ekonomiska fundamentalister och miljörörelsens fundamentalister. Ekonomerna säger: Ekosystemtjänster är utanför våra modeller. Det ska vi inte prissätta! Miljörörelsen säger: Det är fult att sätta pengar på biologisk mångfald! De förenas så att säga på baksidan, och det är inte bra. Vi behöver se att detta att värdesätta ekosystemtjänster på intet sätt förtar det naturliga, inneboende värdet av biologisk mångfald. Tvärtom om vi prissätter ekosystemtjänster får vi bättre möjlighet att förvalta dem. Jag kommer in på det som är lite mer kopplat till betänkandet, och jag tänkte ägna resten av mitt anförande dels åt rovdjursförvaltningen, dels åt frågan om skydd av områden med höga naturvärden. Låt oss börja med rovdjursförvaltningen, herr talman. Bärande delar i regeringens rovdjurspolitik är att vi ska ha livskraftiga rovdjursstammar i arternas naturliga utbredningsområden. Vi ska också ha en regional förvaltning av rovdjuren så att besluten fattas så nära dem som berörs som möjligt. Vi ska även kunna förvalta rovdjursstammarna med jakt. Detta är en helhet som hänger ihop. Regional förvaltning är viktigt för förankring och för lokalkännedom. Livskraftiga rovdjursstammar är en förutsättning för att kunna förvalta genom jakt. Vi kan se att vargstammen, om vi tar denna del av rovdjursförvaltningen, växer kraftigt. har vi en dålig genetik i vargstammen. Detta har påpekat. Man har hotat med att dra inför domstol. Skulle det ske skulle vi förlora beslutanderätten över rovdjurspolitiken och över vår möjlighet att förvalta vargstammen. Det gäller till exempel att både ha en regional och en nationell förvaltning. Detta är ett hot som ska tas på allvar. Därför har regeringen sagt att vi ska ha ett uppehåll i licensjakten. Som sade här tidigare pågår det nu ett arbete för att ta fram en förvaltningsplan. Vi behöver ha en sådan, för den är en grund för att man ska kunna förvalta och få en hållbar, livskraftig rovdjursstam. Vi behöver också genetisk förstärkning. Om vi får det kan vi ha en livskraftig rovdjursstam med en mindre numerär. Det har diskuterats här tidigare när det gäller jakt och sådana saker. Men det viktiga är att vi kan förstärka genetiken. Det som ligger närmast till hands är att naturlig invandring finns som en del. Man kanske kan hjälpa en del av djuren förbi renskötselområdet. Det andra är valpar från djurparker. Man har gjort försök med detta djurparker emellan som visar att det funkar. Men på grund av att det inte fanns någon bra spårsnö har man inte kunnat göra detta i praktiken ute i den riktiga naturen och inte bara i djurparksnaturen. Det återstår alltså att göra, men möjligheten verkar finnas. I betänkandet kan man titta på reservationerna. Där finns ifrågasättanden av den regionala förvaltningen från och . Jag skulle vilja läsa inledningen på deras reservation: ligger på regional nivå, vilket är problematiskt. Först och främst rör sig rovdjuren över stora arealer, vilket gör det svårt att få en överblick på regional nivå.