prot · GZ09137 · 2012-08-16 00:00:00 — Man kan konstatera att mycket har gjorts, men mycket återstår att göra. Man kan fundera vad utgångsläget var när Alliansen tog över regeringsmakten . Utgångsläget då var att vi ärvde mest bränsleslukande fordonspark. Nya bilar släppte 2006 ut fossil koldioxid per kilometer. 2011 var denna siffra för nya bilar . tar i sin interpellation upp hur stor andel av nya bilar som är fossilberoende, och han ondgör sig över detta i sitt första inlägg. Det är rätt, men är bilarna mycket mindre bränsleberoende . var det så att om man hade en hybridbil, en stor Lexus de är rätt dyra och bodde i förorter definierade regering dessa bilar som miljöbilar. Bilarna kunde sörpla hur mycket fossila bränslen som helst, men bara för att det också fanns en elmotor i bilen och för att den var en hybrid definierades den som miljöbil. Därför är energieffektivitet att dra mindre bränsle icke att förringa. Sedan måste vi, precis som statsrådet var inne på, skapa förutsättningar för förnybara bränslen och för elektrifiering. Men glöm inte bort energieffektiviteten! Som en god oppositionspolitiker ställde bara frågan till statsrådet: Vad är definitionen? Då kan jag passa på att ställa frågan till oppositionens ledande trafikföreträdare: Vad lägger ni i detta? Det är inte Socialdemokraterna som har kommit med denna vision, vare sig till 2030 eller till 2050. Det är lätt att säga att det är för sent och för lite. Men det är inte ert mål. Vad lägger ni, och vad vill ni göra? Det är ett gemensamt arbete. Därför skulle det vara intressant att i nästa inlägg få höra vad själv lägger i detta. 42 Statsrådet (C): Klimatutmaningen är en av vår tids allra största utmaningar. Det pekade FN:s klimatpanel med all önskvärd tydlighet på i sin fjärde stora syntesrapport . Det har sedan bekräftats av en rad olika aktörer. Förmodligen eller med all sannolikhet kommer den femte rapport som IPCC kommer att presentera att peka på att den globala utmaningen snarare har vuxit än minskat. I har vi kommit långt. Närmare halva vår energiförsörjning är förnybar. Nästan all vår elförsörjning sker med låga koldioxidutsläpp. Den stora utmaning som återstår är våra vägtransporter. Som framgår av det svar som jag gav interpellanten har ett flertal viktiga insatser redan gjorts. senast i vårbudgeten presenterade regeringen ett förslag om kvotplikt för låginblandade biodrivmedel, för att öka mängden förnybart i våra vägtransporter, liksom en skärpning av miljöbilsdefinitionen. utnyttjade vi den maximala möjligheten att öka låginblandningen i enlighet med EU:s direktiv. Det är en åtgärd som i ett slag innebar att vi kunde minska utsläppen av koldioxid med . Det är ett viktigt steg på vägen. Visionen är att ska ha en hållbar och resurseffektiv energiförsörjning utan nettoutsläpp av växthusgaser i atmosfären och att vi ska ha ett klimatneutralt samhälle 2050. Regeringens vision om ett fossiloberoende fordonsflotta till 2030 är ett viktigt steg på vägen för att nå den långsiktiga visionen. För att veta vad vi behöver göra för att nå visionen till 2030 och den långsiktiga visionen till 2050 behöver vi få alla möjliga handlingsalternativ på bordet. Det är därför som regeringen gav några av främsta experter på det här området, och , i uppdrag att utreda och ta sig an den här uppgiften. De kommer att utreda och fokusera på vägtransporterna eftersom det är där utmaningen är som allra störst även om andra delar av transportsektorn självfallet kommer att beröras av deras arbete. En fossiloberoende fordonsflotta är en viktig omställning inte bara för att klara de klimat-, miljö- och energiambitioner som regeringen har föresatt sig, utan den är också viktig för att vi ska ha en säker och trygg energiförsörjning. Därför är det här arbetet och den här utredningen en av mina viktigaste och mest prioriterade frågor som energiminister. 43 (S): Jag vet inte om jag ska skratta eller gråta. kom regeringen till med ett mål, nämligen en fossiloberoende fordonsflotta. , , ställer jag frågan till statsrådet: Vad innebär det? Innebär det samma sak som regeringens egen myndighet menar att det betyder? Jag får inget svar på den frågan. Det går inte ens att få ett ja eller nej. Det är ganska allvarligt. Varför sätter man upp miljömål? Jo, för att , myndigheternas och regeringens insatser ska kunna utvärderas. Om man inte vet vart man är på väg kan man inte heller veta om man har gjort rätt saker. har genomfört som underlag för det som ska bli regeringens infrastrukturproposition. Jag delar statsrådets uppfattning att trafikområdet är det område där vi har klarat uppgiften sämst. Utsläppen ökar i stället för att minska. Statsrådet och pekar på den utredning som regeringen har tillsatt. Jag har kommittédirektiven här. Jag vill läsa upp vad huvudsekreteraren i utredningen har sagt: Alliansregeringen har som mål att fordonsflottan ska vara fossiloberoende . Vad som menas med detta är höljt i dunkel, och berörda myndigheter har inte fått någon hjälp med tolkningen. Det här är regeringens egen utredare . har faktiskt fel. Utredningen har inte fått i uppdrag att ta reda på vad regeringens mål betyder, utan den har fått i uppdrag att ta reda på hur man ska nå dit. Det blir ju komik i kubik när inte statsrådet, och än mindre , kan svara på vad målet innebär. Än mer komik i kubik blir det när säger: Nej, vi vet inte vad vårt eget mål innebär. Vad tycker socialdemokratin att vårt mål innebär? Vår kritik av det här målet är ju att det är så otydligt att det inte fungerar som styråra för myndigheter och för branschen. Jag skrev tillsammans med Bil verkställande direktör en artikel som just pekade på hur oklart och otydligt det här målet är. Ett exempel på det är att för svarade ansvarigt statsråd att en fossiloberoende fordonsflotta omfattade alla fordon, båtar, flygplan och bilar, det vill säga fordon i ordets verkliga bemärkelse. Men vid pressträffen när utredningsdirektiven presenterades gäller det plötsligt bara bilar och inte båtar och flygplan. Ett mål som de som ska uttolka målet, ansvariga myndigheter och branscher, inte vet vad det innebär är inte vatten värt. Jag skulle därför, antar jag, vilja fråga statsrådet om hon delar den bedömning av regeringens mål som regeringens egen expertmyndighet har gjort. 44 (C): I direktiven till utredningen om en fossiloberoende fordonsflotta slår regeringen fast att de generellt verkande styrmedlen som sätter pris på utsläppen av växthusgaser ska utgöra grunden för omställningen. Därutöver kan man behöva komplettera med styrmedel som är riktade och som framför allt främjar teknikutveckling. Jag var inne lite grann på det vi hade tidigare. Då hade vi styrmedel eller definitioner som inte främjade teknikutveckling, utan det var miljöbra bara för att det var en teknik. En hybridbil, en Lexus som då kostade ca 300 000 och kostar ca ½ miljon, var en miljöbil oavsett hur mycket fossila bränslen den drog. Det tog inte upp i sin interpellation, och jag förstår det. Det är kanske en svart historia. Det är ingen skön historia för en tidigare socialdemokratisk regering. Utredningen ska titta på energieffektiviseringar och hur man ställer om från fossila bränslen till förnybara bränslen och elektrifiering. Sedan skriver man också att styrmedel som stimulerar introduktion av energieffektivare fordon är viktiga komplement till styrmedel som minskar utsläppen av växthusgaser. I detta lägger jag in något som förordar och som också innebär en utveckling av supermiljöbilspremien som sågar här. Jag tolkar så att han också sågar själva målet i sig. Vi tycker att man ska ha ett premiesystem där supermiljöbilspremien är den högsta premien, men det ska också innebära avgifter för bilar som inte är klimateffektiva. har ett sådant system. Det är ett exempel som man tydligt kan läsa ut ur utredarens direktiv. Det förvånar mig att står här och i princip sågar målet. 45 (S): Jag reagerade på definitionen av en miljöbil. Det här var inte en lätt historia. Jag får väl säga det som gammalt fossil i trafikutskottet . Det var faktiskt inte så lätt. Det var också så att fordonsindustrin hade en annan syn på detta . Det måste man komma ihåg. När jag kom in i trafikutskottet trodde inte framför allt lastbilstillverkarna att det någonsin skulle finnas någon efterfrågan på annat än just dieselbilar. vet vi att det har förändrats väsentligt. Det finns väldigt många saker som har spelat in här. Det var kanske inte den mest smarta definitionen vi gjorde, men man var också mycket oenig. Branschen tyckte en sak, politiska partier i hade lite differentierade uppfattningar och så vidare. Detta var vad man kunde få ihop , och vi var faktiskt ett land som låg före när det gäller detta. Det är vi , men vi var det då också. Det finns något som är intressant i detta, som jag inte tycker att man har funderat speciellt mycket över och som saknas. Det finns en enig riksdag bakom alla de här målen som man har satt upp i energipolitiken. Men problemet är att på en del ställen ser vi mycket handfasta tag, till exempel när det gäller förnybar energi där det finns väldigt tydliga saker som vi vill uppnå och på vilket sätt vi ska uppnå dem. Svaret är klart. Vi har kanske till och med uppnått dem. Jag vet inte riktigt. Men det finns andra områden som det finns väldigt mycket frågetecken kring, till exempel energieffektivitet och den fossiloberoende fordonsflottan. Där tycker jag att regeringen är svaret skyldig, och det tycker jag att vi måste försöka få ordning på. Jag tar bara ett exempel i detta sammanhang: är huvuddelen av de fordon som säljs på fordonsmarknaden diesel- och bensinbilar. Alla vet att väldigt många av dem har en sådan kvalitet att de kommer att finnas . Genomsnittsåldern för bilar i är . Sannolikt kommer en del av de bilarna även att klara 20-årsgränsen och kanske till och med 25-årsgränsen innan de skrotas. Då är frågan till statsrådet: Vad gör vi med den fordonsflotta vi har? Hur ska vi kunna fasa ut den för att få in en nyare fordonsflotta som är mer energieffektiv men framför allt, som går på fossiloberoende drivmedel? Den frågan tycker jag att det är rimligt att vi kan få svar på av statsrådet . sade att man satte upp dessa mål . Jag får tro på det, för jag kommer faktiskt inte ihåg det själv, men då är det lite förvånande att man liksom inte är mer detaljerad nu . Jag förstår att när man fattar beslut om stora mål långt fram i tiden så kan man inte säga exakt hur det ska vara, men borde man kunna ge svaren. Återigen: kommer ett antal av de här diesel- och bensinbilarna fortfarande att finnas i samhället och rulla runt på diesel och bensin. Då är frågan vad man kommer att göra åt den situationen. Även om man kommer fram till en bra lösning är det här ett faktum . 46 Statsrådet (C): Att gå till ett fossilfritt transportsystem är en väldigt lång process som kräver ett långt strategiskt tänkande. Den första åtgärden som regeringen vidtog i den processen var att sätta upp den strategiska prioriteringen om en fossiloberoende fordonsflotta till 2030. En av de första åtgärderna som jag vidtog när jag hade tillträtt som energiminister var att påbörja utredningsdirektiven och förbereda den utredning som vi nu har tillsatt som ska ta fram ett förslag på var vi behöver befinna oss när det gäller den fossiloberoende fordonsflottan 2030 för att vi ska kunna nå den mer långsiktiga prioriteringen om ett klimatneutralt till 2050. Det första steget måste alltid vara en vision för att fokusera diskussionen. Det är det första syftet med målet, och det har redan haft effekt. Precis som är inne på är det ju inte längre någon som diskuterar huruvida vi behöver gå till ett fossilfritt samhälle. Nästa steg måste bli att analysera kritiska problem. Vilka nyckelfrågor har vi för att kunna nå den visionen? Detta kommer att ske i den utredning som regeringen nu har tillsatt. Den utredningen kommer dock inte att förväntas kunna ge svar på alla olika frågor om hur övergången ska ske, utan det kommer att finnas många okända faktorer. Det tredje steget när utredningen är färdig kommer att handla om att skapa förutsättningar för en positiv utveckling längs de utvecklingsvägar som framstår som mest framkomliga. Vissa av dem kan vi skönja . En rad åtgärder har redan gjorts och görs kontinuerligt från regeringens sida. Andra kommer utredningen att peka ut. begär att regeringen ska föregripa den utredning som regeringen tillsatte , och så använder han begreppet komik i kubik. Komik i kubik blir det ju när begär att , som inte hade det uppdraget, ska vara den som definierar den fossiloberoende fordonsflottan. Den utredning som har i uppdrag att arbeta med den fossiloberoende fordonsflottan är tillsatt. Den har fått två av främsta experter vid rodret och kommer under kommande att arbeta fram olika förslag på vad vi behöver göra, utöver det vi redan gör i , för att nå målet om en fossiloberoende fordonsflotta till 2030 och långsiktigt nå målen om ett klimatneutralt till 2050. Sedan frågar vad regeringen gör för att främja infasningen av nya miljöbilar. Jag tyckte att jag redogjorde ganska väl för det i mitt interpellationssvar, det vill säga att regeringen kontinuerligt arbetar för att ställa om både bränslesystemet och fordonsparken i . Vi började med miljöbilspremien och har fortsatt med supermiljöbilspremien. Vi har förändrat förmånsvärdet och kontinuerligt skärpt miljöbilsdefinitionen. Vi forskar och utvecklar för med statliga medel kring framtidens förnybara drivmedel och kring framtidens miljövänliga drivsystem. som vi låter främsta experter utreda vad vi behöver göra utöver det vi redan gör tar alltså regeringen kontinuerligt steg för att ställa om både den svenska fordonsparken och de svenska drivmedlen så att vi steg för steg får ett allt grönare inslag i svensk transportpolitik och kan nå målet om en fossiloberoende fordonsflotta till 2030. 47 (S): Det förefaller föreligga något slags missförstånd om vad interpellationen i kammaren handlar om. Jag frågar inte vad regeringen vidtar för åtgärder i första hand. Dem kan vi diskutera på saklig grund. Jag frågar vad regeringens tre och ett halvt målsättning om en fossiloberoende fordonsflotta innebär. Vad innebär målet? Den regeringsutredare som hänvisar till säger: Alliansregeringen har som mål en fossiloberoende fordonsflotta . Vad som menas med detta är höljt i dunkel även för berörda myndigheter. Det är därför jag frågar. Och det blir inte mindre märkligt när , tre och ett halvt efter att regeringen gick fram med målet till , inte tar ordet mål i sin mun. är det en strategisk prioritering. Döp om det till en prioritering! Då blir min ödmjuka fråga: Vad innebär prioriteringen? Hur vet vi om vi har nått dit eller inte? Per Kågeson och som utreder frågan har i utredningsdirektivet inte fått uppdraget att ta reda på vad målet innebär. De har, precis som statsrådet säger, fått i uppdrag att ta reda på vad vi ska göra för att nå målet. Den uppgiften kan ju bli lite svår om målet är höljt i dunkel, som utredarna själva säger. påstår sig vilja ha ett bonus malus-system. Då vill jag fråga varför han själv röstade emot det när det föreslogs i . 48 (S): Man frågar sig varför skulle lägga sig i den här frågan när det inte är de som är expertmyndighet. Men när vi planerar och funderar över hur vårt infrastruktursystem ska se ut är det ibland så att vi planerar för kanske 30, 40, framåt. Vi har både vägar och järnvägar som har funnits ända och som fortfarande används. De har visserligen bytts ut och förbättrats, men det är ändå så att de används. Då är det väl inte mer än rimligt att man tar sig en funderare på det mål som man har satt upp: att det ska vara en fossiloberoende fordonsflotta 2030. När det nu säljs så pass mycket bilar och fordon som går på diesel och bensin måste ju frågan ställas: När ska det komma en signal om att det kanske är något annat som ska prioriteras? Man har talat om några åtgärder, men det har inte gått speciellt bra med supermiljöbilspremien. Då måste man börja fundera över om det finns andra sätt. Hur ska de sätten i så fall se ut? Det är det här som är det svåra. Vi är alla överens om att vi vill nå de här målen, men det är regeringen som är svaret skyldig när det gäller hur man vill nå det. Jag vet inte hur utredningen har fått på sig, ett eller kanske . Sedan ska den remissbehandlas, och slutligen ska en proposition läggas fram. Det innebär att man kommer att vara ännu närmare . Då brådskar det rejält. Det är detta som är känsligt och oplanerat. Man vet inte riktigt vad man vill med målet. 49 Statsrådet (C): Tack för en spännande interpellationsdebatt! Regeringen har sedan den tillträdde 2006 genomfört en rad åtgärder för att ställa om transportsystemet till långsiktig hållbarhet. Fordonsskatten för personbilar och lättare lastbilar beror i högre grad än tidigare på koldioxidutsläppen. Förmånsvärdena för tjänstebilar används på ett sådant sätt att miljöbilar gynnas. Fordonsskatten är lägre för bussar som kan drivas med etanol eller gas. Där finns miljöbilspremien och supermiljöbilspremien. Miljöbilar är undantagna från fordonsskatt . Det forskas och utvecklas på rekordnivåer just nu om framtidens drivmedel och framtidens fordon. Dessa åtgärder har gett effekt. ser vi att utsläppen från transportsystemet förhoppningsvis kommer att sjunka. Andelen förnybart i svenska drivmedel är på en sådan nivå att vi lever upp till EU:s mål om förnybart . Det är ett mål skulle uppnå till 2020 men där ligger långt fram. använder ett gammalt uttalande från en utredare och hävdar att utredaren skulle vara missnöjd med de direktiv som regeringen har givit honom. Samma utredare säger att de direktiv som regeringen gav när utredningen tillsattes har gett honom precis de mandat han behöver för att göra en bra utredning. Jag tänker inte föregripa två av främsta experter på området och innan de har lagt fram sina förslag sätta ned foten om exakt var ska befinna sig 2030 när det gäller den fossiloberoende fordonsflottan. Den uppgiften har utredaren. Jag tänker invänta de svaren innan regeringen tar ställning till vilka ytterligare steg vi ska ta på vägen. Överläggningen var härmed avslutad. 16 § Svar på interpellation 2011/12:428 om den högre utbildningens roll i den digitala agendan 50 Statsrådet (C): har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att lyfta in högre utbildning i den digitala agendan. Låt mig börja med att tydliggöra att den digitala agendan för är hela regeringens it-politiska strategi och ett verktyg för att samordna regeringens insatser på it-området. Den är också ett avstamp för en process som ska leda till att vi når målet om att ska bli bäst i världen på att använda digitaliseringens möjligheter. Den som tar del av innehållet i agendan kan se att och högskolor har en betydande roll för de strategiska områden som påverkar möjligheter att nå det it-politiska målet. påpekar mycket riktigt att kvaliteten i den högre utbildningen är viktig för att ska bibehålla sin konkurrenskraft. Därför har regeringen i den digitala agendan bland annat pekat på betydelsen av digital kompetens för att man ska kunna vara digitalt delaktig. All högre utbildning spelar en viktig roll för att studenter som kommer ut i arbetslivet ska ha den digitala kompetens som krävs där. För svenska it-företag är det också viktigt att tillgången till teknisk spetskompetens förbättras. Här har vuxenutbildning, yrkeshögskolor samt universitet och högskolor en viktig roll att spela. Möjligheterna till utbildning på distans är bra om de innebär att högre utbildning med hög kvalitet blir tillgänglig för fler, men det är viktigt att lärosätena bedriver sin verksamhet med en hög grad av autonomi. Regeringens roll är inte att i detalj ha synpunkter på hur utbildningen vid enskilda universitet och högskolor genomförs. Generellt har regeringen höga förväntningar på att moderna hjälpmedel och verktyg används för att bedriva en så god utbildning som möjligt så effektivt som möjligt. I den digitala agendan lyfter regeringen också fram betydelsen av it inom forskning och innovation. Regeringens ambition är att digital information och digitala verktyg ska användas i ökad utsträckning i forskningsverksamhet och innovationsprocesser. Svensk forskning och en lång tekniktradition har gett oss en stark ställning, inte minst inom it- och telekommunikationsområdet. Forskning och utveckling av hög kvalitet är avgörande för att nya framgångsrika varor och tjänster ska skapas. Som framgår har regeringen tagit hänsyn till den högre utbildningens roll i den digitala agendan och har höga förväntningar på att it finns med i den högre utbildningen. tillsatte regeringen också , som bland annat har i uppdrag att följa utvecklingen inom den digitala agendans olika områden och i samverkan med olika aktörer i samhället också lämna förslag på effektiva åtgärder som bidrar till att förverkliga det it-politiska målet inom områden där handlingsplan, strategi eller motsvarande saknas. 51 (MP): Först vill jag tacka för svaret på min fråga. Jag har frågat vilka åtgärder avser att vidta för att lyfta in högre utbildning i den digitala agendan därför att det finns så mycket att vinna på att fullt ut ta vara på digitaliseringens möjligheter att stärka den högre utbildningen både för enskilda människor och för samhället. Det är angeläget att det tydligt framgår i den digitala agendan, vilket det tyvärr inte gör . Men jag hoppas att den kommer att kompletteras. Att har högre utbildning av god kvalitet är avgörande för att inte ska halka efter internationellt. Allt fler länder ökar sina investeringar i utbildning och forskning. har lagt stora resurser på dem, och även länder som , och ökar sina investeringar i högre utbildning. utexamineras exempelvis 400 000 ingenjörer i . Flera länder, bland andra och , satsar stort på nätstudier. I förväntas antalet studenter öka till 40 miljoner och andelen nätstudenter till . måste förhålla sig till denna situation. Vårt land har länge haft höga ambitioner vad gäller tillgänglighet till högre utbildning men har backat på vissa områden. har mycket att vinna på att utveckla nätutbildningar och öka de nätbaserade inslagen i alla utbildningar. Utbildningens former måste självklart hänga med verkligheten och anpassas efter förändrade omständigheter. Vi behöver ta vara på teknikens möjligheter så väl som möjligt. Svensk och internationell statistik visar att framtidens utbildning alltmer kommer att ske i form av nätutbildning. En växande andel studenter väljer att studera via nätutbildningar eller distansutbildningar. Mellan läsåren 2002/03 och 2008/09 ökade antalet svenska nätstudenter från 20 000 till 40 000 helårsstudenter. läser hela 80 000 studenter hela eller delar av sin högskoleutbildning på nätet, vilket motsvarar av helårsstudierna. Svenska högskolor erbjuder omkring 3 500 fristående kurser, 90 yrkesexamensprogram och 130 generella program på nätet. Den utbildningen lär inte avstanna med tanke på att globalisering och teknikutveckling gör att allt fler samhällssektorer flyttar ut på internet. Informationssamhället har fört med sig många positiva förändringar och dessutom spritt produktion och arbete över jorden. Om vi inte tar vara på möjligheten att vara med på fronten när det gäller att utveckla nya distributionsformer kommer inte längre att vara ett föregångsland i högre utbildning. Det är den delen av högskolesektorn som växer snabbast i många länder. Det är synd att inte se de möjligheter som den digitala agendan skulle kunna innebära för högre utbildning. Detta är förstås en fråga som angår flera departement. Jag vill därför passa på att fråga hur ser på att ny teknik och nya utbildningsformer, till exempel distanskurser över nätet för högskolor och universitet, inte uttryckligen tas upp i den digitala agendan. Det är bra att regeringen, enligt svar, har höga förväntningar på att moderna hjälpmedel och verktyg används för att bedriva en så god utbildning som möjligt. Varför då inte säga det rent ut i den digitala agendan?