prot · H00916 · 2012-10-25 00:00:00 — 1 § till styrelsen för Stiftelsen Företogs val av sex ledamöter och fem personliga suppleanter till styrelsen för Stiftelsen . Valberedningen hade enhälligt beslutat om gemensamma listor för valen av ledamöter och suppleanter till styrelsen för Stiftelsen . Sedan en promemoria innehållande de gemensamma listorna delats ut och godkänts av kammaren befanns följande personer, vilkas namn i här angiven ordning upptagits på respektive listor, valda för tiden . ledamöter i styrelsen för Stiftelsen (M) (S) (S) , professor , professor , verkställande direktör personlig suppleant för (M) personlig suppleant för (S) personlig suppleant för (S) (S) personlig suppleant för , professor personlig suppleant för , professor 2 § Justering av protokoll Justerades protokollet för . vice talmannen meddelade att (M) avsagt sig uppdraget som ersättare i riksdagsstyrelsen och att (M) avsagt sig uppdraget som ersättare i riksdagsstyrelsen . Kammaren biföll dessa avsägelser. 4 § Anmälan om kompletteringsval vice talmannen meddelade att Moderata samlingspartiets riksdagsgrupp på grund av uppkomna vakanser anmält som ledamot i riksdagsstyrelsen och och som ersättare i riksdagsstyrelsen samt att Socialdemokraternas riksdagsgrupp på grund av uppkommen vakans anmält som suppleant i svenska delegation. vice talmannen förklarade valda till ledamot i riksdagsstyrelsen (M) ersättare i riksdagsstyrelsen (M) Per (M) vice talmannen förklarade vald till suppleant i svenska delegation (S) 5 § Anmälan om fördröjt svar på interpellation Till hade inkommit följande skrivelse: Interpellation 2012/13:31 Till Interpellation 2012/13:31 Svårigheter att efterleva socialtjänstlagen av (V) Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är redan inbokade engagemang. (KD) Enligt uppdrag 6 § Meddelande om ändring i kammarens sammanträdesplan vice talmannen meddelade att arbetsplenum skulle äga rum kl. 9.00, inte som tidigare aviserats. 7 § Anmälan om inkommen faktapromemoria om förslag från Europeiska kommissionen vice talmannen anmälde att följande faktapromemoria om förslag från Europeiska kommissionen inkommit och överlämnats till utskott: 2012/13:FPM10 Tillsyn över kreditinstitut och meddelande om bankunion KOM(2012) 510, KOM(2012) 511, KOM(2012) 512 till finansutskottet 8 § Hänvisning av ärende till utskott Föredrogs och hänvisades Skrivelse 2012/13:29 till arbetsmarknadsutskottet 9 § Svar på interpellation 2012/13:13 om en ny stat i EU 1 Utrikesminister (M): har i en interpellation frågat mig om jag avser att, om katalanerna i en folkomröstning kommer till slutsatsen att de vill bilda en egen stat, ta några initiativ till att erkänna . har även frågat om jag i ett läge av en aktiv självständighetsförklaring avser att underlätta katalanernas väg in i EU som egen statsbildning. Avslutningsvis frågar om jag avser att ta några initiativ till att stötta med att få en folkomröstning till stånd om nekar dem detta. Frågorna är av hypotetisk karaktär. Det här rör sig om en inrikespolitisk angelägenhet, och jag har fullt förtroende för den interna spanska hanteringen. 2 (MP): Det här måste nog ha varit det kortaste inlägget någonsin i interpellationssvarens historia i . Nej, säger utrikesministern, men det var i alla fall mycket kort. Jag hade inte förväntat mig något uttömmande svar, jag hade förväntat mig att ministern skulle glida på formuleringarna, men jag hade ändå förväntat mig att ministern skulle svara på några av de teoretiska resonemang som ligger bakom den fråga som jag har ställt. blev det inte så. Jag hade från början tänkt lämna en skriftlig fråga till ministern om det här, efter den stora demonstationen i där omkring 1 ½ miljon människor gick ut på gatorna för att kräva självständighet. En så stor demonstration har vi sett i . Men jag bestämde mig för att skriva en interpellation i stället när jag läste att, förutom ett antal militärer i , bland annat vice talman , som är från Partido Popular i , förordade en spanskledd militär intervention i för att komma till rätta med problemet. Det här kan låta absurt för oss eller till och med löjeväckande, för vi förväntar oss inte att en ledamot i ett demokratiskt parti i ett land som är en demokrati i Europeiska unionen ens skulle tänka tanken att man skulle gå in militärt i en del av det egna landet. Men det här är inte löjeväckande alls för de katalaner som berörs av hoten om en militär intervention. var det ett antal katalaner, till exempel EU-parlamentarikern i den gröna gruppen, som skrev till kommissionären för att be henne att ta avstånd från alla sådana tankar. För katalanerna, vars uppror har slagits ned militärt, är det här inte något löjeväckande eller absurt, utan det kan kännas väldigt reellt. Varken jag eller ministern behöver ta ställning i den här frågan. Vi har inte rösträtt vare sig i det val som äger rum eller i den folkomröstning som kommer om katalanerna så bestämmer. Ministern säger att frågan är av hypotetisk karaktär och inrikespolitisk. Men vi måste ändå ha en beredskap att stå upp för användningen av dialog och demokratiska processer, och vi måste också ta avstånd från de krafter som tror på att våldsanvändning och hot löser konflikten i . Vid en eventuell självständighetsförklaring måste vi veta hur vi ska agera. Det tycker jag att ministern bör förbereda sig för, för det kan komma. Vi måste förbereda oss för frågan vad som i så fall händer med ett EU-medlemskap. Det finns ingenting explicit som säger att en nation som lämnar staten, i det här fallet , fortsättningsvis inte skulle kunna ingå i den europeiska unionen. Det finns inget explicit sådant i fördragen, om jag har tolkat saken rätt. 3 Utrikesminister (M): tycker att detta var ett kortfattat svar. Jag tycker att det är rätt långt, utförligt, innehållsrikt och precist. Det kunde ha varit väldigt mycket kortare. Jag hade kunnat inskränka mig till i stort sett ett ord med tre bokstäver som svar på frågorna, men jag valde att lägga ut texten lite om hur det är och säga att det är en fråga av hypotetisk karaktär. Inget av de förhållanden som åberopar i interpellationen har inträffat, och ty följande är det hypotetiskt. Det rör sig om en inrikespolitisk angelägenhet, så är det. Det pågår en livaktig författningspolitisk diskussion i åtskilliga europeiska länder, förvisso inget undantag, och så har det varit under en rätt . Det är dessutom viktigt att säga att vi har fullt förtroende för den interna spanska hanteringen av de frågor som har att göra med detta. Det här är ett utförligt, fullödigt, precist svar. Utöver det kommer jag inte att ha någonting att tillägga. 4 (MP): Då måste jag säga att jag inte har samma förtroende för den spanska hanteringen av frågan. Om den spanska hanteringen hade varit korrekt hade man försökt se till att alla olika folk- och språkgrupper i kände sig inkluderade och att inga folkgrupper skulle känna sig exkluderade, diskriminerade eller nedvärderade. Det här handlar inte om den ekonomiska krisen. Den ekonomiska krisen utgör lite extra bränsle i konflikten, men det handlar inte om det i grunden. har det i med den nya regeringen med utrikesministerns systerparti, som ju har egen majoritet i den spanska senaten pågått någon form av begränsning av katalanernas vunna rättigheter när de gäller språk och den kulturella identiteten. Partido Popular har en helt annan syn på vad bör vara. De vill se ett , men är inte ett homogent land. består av många olika regioner, 17 autonoma regioner. De har en form av självstyre, men det självstyre de har innefattar till exempel inte beskattningsrätt. Egentligen skulle vi kunna säga att våra kommuner och landsting har större självstyre än vad den katalanska, baskiska eller de andra autonoma regionerna i har. Man har en massa skyldigheter att uppfylla på det sociala planet, men man har inte pengar till att betala dem. Det är ett helt annat beskattningssystem. Staten tar in skatteintäkterna och fördelar dem efter befolkningsantal. Katalanerna betalar in väldigt mycket mer än de flesta andra regioner men får väldigt lite tillbaka. Det här ett system som har retat katalanerna , men när systemet också kommer i kombination med att man begränsar rätten till språket och andra minoritetsrättigheter är måttet rågat. Vi ska också veta att det inte handlar om en politiskt driven inställning hos katalanerna. Det är inte i första hand de politiska partierna som har drivit självständighet. Katalanerna har under alla år förhandlat med regeringarna, som ju sällan haft egen majoritet tidigare och därför varit tvungna att gå med på en hel del som katalaner, basker och andra har drivit. Grundinställningen är att man förhandlar och kan nå fördelar och ge andra saker. är det en helt ny situation. Det här kommer underifrån. Till exempel de gröna, Iniciativa per Catalunya, har inte drivit självständighetsfrågan, men i det här läget driver de att det ska vara en folkomröstning i . Och det är det enda som en demokrat kan ställa sig bakom, skulle jag vilja påstå, för är man demokratisk och tror på folkens rätt till självbestämmande måste man också låta katalanerna få uttala sin vilja i det här fallet. Om nu vill att katalanerna ska välja att stanna kvar i gäller det att man försöker gå katalanerna till mötes någonstans på vägen. Man måste hitta en modell där både katalaner och majoriteten eller kan känna sig nöjda med den lösning som man hittar. Spiken i kistan var när man inte accepterade den stadga för som man hade förhandlat fram med socialistregeringen och som Partido Popular tog till domstol. 5 Utrikesminister (M): Det förhåller sig så, som bekant, att olika europeiska länder av historiska och andra skäl har olika struktur på sitt statsstyre och sin författning och olika typer av autonomier. I nästan alla länder pågår det en mer eller mindre livaktig debatt om hur detta ska utvecklas på olika sätt inom de ramar som man i demokratisk ordning har bestämt i olika länder. Det gäller för övrigt också i vårt eget land. Vårt land har växt fram under en lång och till och med plågsam utveckling där olika delar har förenats till det som är , som jag tror att vi i allt väsentligt är relativt nöjda med. Som hallänning tror jag att jag kan säga att i grova drag är okej, trots att vi en gång i världen tillhörde en annan del av den nordiska familjen. Jag tror att det är viktigt att vi i kan utforma vår författning och vår framtid utan pekpinnar och inblandning från andra länder, hur välmenande dessa än kan vara. Och jag tror att det är rätt klokt att tillämpa den principen också vad gäller andra europeiska länder. Jag tror att det är så som vi i den familj av demokratiska länder som vi är en del av bäst klarar det. Med detta sagt tycker jag att jag har gett de svar som med stor tydlighet kan ges och kommer inte att ha något ytterligare att tillföra denna debatt. 6 (MP): I är vi i stora drag nöjda med hur vi har det, och det kan jag instämma i. Men då har vi inte skilda rättigheter för olika delar av befolkningen på samma sätt som man kan ha i andra länder. Jag säger inte att vi ska gå med pekpinnar. Jag ställer egentligen frågan vad vi gör om katalanerna själva bestämmer sig för att de vill bilda en egen stat. Kommer vi då att åtminstone i demokratisk anda erkänna den? De har själva valt detta. Kommer vi att godkänna det? Kommer vi då också att hjälpa dem att få delta i Europeiska unionen? De har nämligen ingen önskan att lämna EU, och vi är det land i EU som kanske är mest utvidgningsvänligt. Då måste vi också vara vänligt inställda till intern utvidgning, som ju kanske blir om bestämmer sig för att bli självständigt. Har vi till exempel någon beredskap för hur vi ska ställa oss när har folkomröstat? Det är det här som jag vill att vi ska diskutera. Vi måste ha en beredskap för att det här kan bli en verklighet, och ska vi veta hur vi ska agera. Det är det som ministern inte ger något svar på. Kan ministern svara på vad vi har tänkt oss när det gäller , som ju är på tapeten. De ska hålla folkomröstning 2014. Och vad gör vi om splittras helt och hållet? Vi måste förbereda oss på att vi kan se en utveckling i EU där olika länder splittras upp i mindre. 7 Utrikesminister (M): Jag har inte heller något svar på dessa frågor, och de är också av hypotetisk karaktär. Låt mig då, måhända lite vid sidan av protokollet, göra det glädjande konstaterandet att nu med stor entusiasm argumenterar för att en lång rad andra delar av ska bli medlemmar av Europeiska unionen. Jag hoppas att denna entusiasm också innebär att man har insett att man tidigare hade i grunden fel när man inte ville att skulle gå med i EU. Överläggningen var härmed avslutad. 10 § Svar på interpellation 2012/13:26 om dioxin i fisk 8 Landsbygdsminister (C): har frågat mig om det verkligen är korrekt att surströmmingsproduktionen hade hotats om inte hade fått behålla sitt undantag, det vill säga att det inte fanns några andra alternativ än att upphöra med produktionen, och hur jag och regeringen avser att arbeta för att minska de höga intagen av dioxin bland befolkningen nu när inte lyckats med sin information. Först vill jag betona att för att få bukt med problemet i grunden måste utsläppen av miljöföroreningar till begränsas ytterligare. har en aktiv roll i det arbetet både inom EU och internationellt. Surströmmingen är en del av vårt matarv och en viktig tradition i stora delar av . Regeringens utgångspunkt är att den traditionen ska få leva vidare. I samband med att det tidsbegränsade svenska dioxinundantaget löpte ut fick och i uppdrag av regeringen att redovisa möjliga handlingsalternativ. Av myndigheternas rapporter framgår det att situationen när det gäller halterna av dioxin och dioxinlika PCB i strömming är blandad. Halterna i sill och strömming som är högst ligger under gränsvärdet. är merparten av den strömming som fångas i och större än och överskrider gränsvärdet. Det är företrädesvis den lite större strömmingen som används till surströmming. Det innebär att surströmmingssalterierna skulle ha fått problem utan ett fortsatt undantag. Strömmingsfisket och salterierna existerar inte isolerat från det övriga småskaliga kustfisket. För att surströmmingsnäringen ska kunna överleva krävs det att näringen som helhet är bärkraftig. När det gäller frågan om den svenska befolkningens dioxinintag vill jag vara tydlig med att vuxna i i medeltal får i sig ungefär en fjärdedel av det så kallade tolerabla dagliga intaget (TDI) av dioxiner och PCB. För barn och kvinnor i barnafödande ålder är det särskilt viktigt att få i sig så lite som möjligt av dessa ämnen. Jag vill också ta tillfället i akt att klargöra att och inte har undanhållits någon. skulle det tidsbegränsade undantaget löpa ut. För att kunna fatta ett väl underbyggt beslut om ett eventuellt fortsatt undantag efter 2011 gav regeringen och i uppdrag att efter samråd med redovisa möjliga handlingsalternativ för i fråga om gränsvärden för dioxiner och PCB i fisk från . De rapporter myndigheterna lämnade som svar på uppdraget fungerade som beslutsunderlag. Dessa rapporter har varit tillgängliga för envar som önskat läsa dem. Jag vill också understryka att som ett villkor för det tidsbegränsade undantaget löpande har rapporterat till om bland annat tidstrender för dioxiner och PCB i människor och mat, om kostråden och befolkningens kännedom om dem, om haltdata för dioxiner och dioxinlika PCB i fisk med mera. Det är min och regeringens bedömning att genom kostråd och informationssatsningar kan nå en god skyddsnivå för hela befolkningen som det småskaliga fisket i kan bibehållas. Regeringen verkar för att ytterligare stärka medvetenheten om kostråden i befolkningen. fick därför i uppdrag av regeringen att ta fram en strategi för hur konsumenternas kännedom om kostråden ytterligare kan stärkas. Extra pengar har också tillförts för arbetet med att sprida kostråden, bland annat i form av en informationskampanj och webbaserad information. Jag är övertygad om att förstärkt information till relevanta konsumentgrupper ger ett gott folkhälsoskydd. 9 (S): Jag tackar ministern för svaret på min interpellation. Svaret tydliggör dock det som jag menar kommer att bli ännu tydligare under denna interpellationsdebatt, nämligen att en socialdemokratisk, framtidsinriktad och seriös matpolitik för jobb och folkhälsa står mot regeringens mer av samma. Regeringen har en alltför passiv hållning när det gäller att se till att vi kan producera mat av god kvalitet i landet och när det gäller att se till att vi kan få jobb och att vi kan utvecklas framtidsinriktade. Inte minst handlar det om att se till att människor kan känna sig trygga med de livsmedel som säljs till dem i butiker och restauranger. Jag hoppas att vi kan få en seriös debatt i denna fråga. Man kastas mellan olika ytterligheter när man ger sig in i debatten om miljögifter i matfisk. För någon vecka sedan debatterade jag denna viktiga fråga i Ett med som är regeringens banerförare i dessa frågor i . Förutom att ägnade en stor del av sin tid åt att skälla på programledarna gjorde hennes svar mig mycket orolig. Hon hade en mycket grund syn på surströmmingen, och därav min fråga till ansvarig minister: det verkligen sant att surströmmingsproduktionen är hotad om man tillämpar EU:s direktiv? Jag delar inte den uppfattning som gav uttryck för i Studio Ett och inte heller den som ministern ger uttryck för här. När vi nu har ett undantag vad gäller dioxinhalten och säljer fisk som är giftig, hur ser vi då till att barn och kvinnor i barnafödande ålder inte får i sig detta gift? Jag efterlyser en seriös debatt om detta. Faktum är att har konstaterat att de egna råden inte räcker. Det är inte tillräckligt många människor som känner till råd. Det är i dessa riskgrupper, barn och kvinnor i barnafödande ålder, som får i sig för mycket av detta miljögift genom intag av föda. Min fråga till regeringen och ansvarig minister är därför: Vad avser regeringen att vidta för åtgärder för att minska de för höga intagen av dioxin hos barn och kvinnor i barnafödande ålder nu när inte har lyckats? Det svar jag får av regeringen är att ska få jobba på lite till. Det duger inte. Det är inte en seriös, framtidsinriktad debatt för en matpolitik för jobb och folkhälsa i vårt land. Jag hoppas på en seriös debatt i sakfrågan, för i radiodebatten med kände jag att hon förminskade problemet. Bildt förde fram en syn att reglering av miljögifter i mat är att toppstyra människor. För mig är det en allvarlig anklagelse och ett brott mot hur har bedrivit ett framgångsrikt arbete för att minska miljögifterna i mat. Jag hoppas som sagt att det kan bli en seriös debatt där vi debatterar sakfrågorna. Jag tackar för svaret från ministern men förväntar mig nya svar under debattens gång. 10 (M): I interpellationen ställs frågan om surströmmingsindustrin är hotad utan detta undantag. Socialdemokraterna tog ju själva initiativ till undantaget . Jag talade med Surströmmingsakademien så sent som i går. De hävdar att om man inte får strömming uppifrån dessa områden är industrin hotad. Att använda strömming som är mindre än 17 centimeter är inget alternativ. Det är inte heller något alternativ att använda småsill eftersom den är för fet. Det går alltså inte. Det är lika omöjligt att göra surströmming av småsill som att göra matjessill av vanlig strömming. Det står i interpellationen att konsumtionen av surströmming i är ganska liten. Den torde därför knappast ha någon inverkan. Det används ungefär råvara till surströmmingen. Av den strömming som fångas i fångas i område 24 och 25, alltså söder om . Den kallas för småsill. Resterande fångas alltså norr därom. Av dessa går nästan hälften till surströmming, och eftersom surströmmingen inte kan ha någon inverkan på det hela har jag lite svårt att förstå hur de andra procenten kan ha sådan stor inverkan på hälsoläget. Enligt de senaste uppgifterna som jag har fått minskar gifthalterna i , men det går alldeles för sakta. Det sätts dock in stora resurser på att man ska komma till rätta med detta elände. Det är märkligt att vårt grannland inte har något som helst problem med detta undantag. Där uppmanar man tvärtom folk att äta mer strömming eftersom den ger så goda hälsoeffekter. Men att försöka få annan råvara till surströmmingen är som sagt inte tänkbart. 11 Landsbygdsminister (C): I är det genomsnittliga intaget av dioxiner och dioxinlika PCB:er inte högre än i EU. Halterna minskar generellt i livsmedel, vilket bland annat avspeglas i att vi har minskande halter i modersmjölk hos svenska kvinnor. Däremot överskrider viss fet fisk, företrädesvis från , EU:s gränsvärden för dioxin i livsmedel. Personer som äter sådan fisk ofta riskerar alltså att få i sig för mycket dioxin. Det är därför viktigt att kostråden är kända bland befolkningen. Regeringen har tagit flera initiativ för att stärka kännedomen om kostråden. beslutade regeringen att ge pengar för ny information för att förstärka informationen till konsumenten. ska dessutom ta fram och genomföra en kommunikationsstrategi. Målsättningen med insatserna är att konsumenter som äter den här typen av fisk ska ha kännedom om kostråden. Vad gjorde den regering som införde de undantag som vi nu utnyttjar? Man gjorde ingenting. Den regeringen, som var S-ledd, gjorde ingenting på det här området. Jag vill påtala att trycket på mig från kolleger här i kammaren för att se till att vi får ett förnyat och förlängt undantag för användning av den här typen av fisk var påtagligt i form av frågor både vid frågestund och i skriftlig form. Attackerna mot mig för att jag inte agerade tillräckligt snabbt var också påtagliga från socialdemokratiska kolleger här i kammaren. Jag och regeringen anser alltså att genom de kostråd och informationssatsningar som görs kan nå en god skyddsnivå för hela befolkningen som vi behåller det småskaliga fisket i . Jag upprepar att har fått särskilda uppdrag när det gäller den här frågan och har dessutom tilldelats pengar. 12 (S): Jag hoppas att den här debatten ska tydliggöra skillnaden mellan en framtidsinriktad seriös matpolitik för jobb och folkhälsa och regeringens mer av samma. Jag tycker att de senaste två inläggen i debatten av företrädare för regeringssidan tydliggör den skillnaden. En del av oss ägnade i går vår tid åt att träffa Surströmmingsakademien. Jag ägnade gårdagen åt att som inbjuden talare vara på . Där bedriver man en framgångsrik forskning om miljögifter. Med på ceremonin var exempelvis den professor som upptäckte PCB i havsörnar . Man kan välja olika ingångar i den här frågan. Man kan välja olika sätt att ta sig an framtiden. Jag vill fortfarande hävda att det är ett PR-trick och att det är extremt låg nivå på debatten om vi låter den viktiga frågan om miljögifter i vår matfisk handla om surströmming. Enligt min uppfattning har det aldrig handlat om huruvida surströmmingen har varit hotad eller inte. Man kan fortfarande fiska strömming, även om man skulle ha använt EU:s gränsvärden. Om det bara hade handlat om det hade man ju kunnat förhandla fram ett enskilt undantag för surströmming. Jag tycker att det är låg nivå på debatten, och jag hoppas att den lyfter ett snäpp, och jag hoppas faktiskt att det finns ett seriöst engagemang för att minska miljögifterna i vår omgivning, vår natur och vår mat. Det är min utgångspunkt i debatten. Jag tror nämligen att vi inte kan ta oss an framtiden på något annat sätt än att se till att höja kvaliteten på den mat som produceras i vårt land. För mig är det ett bekymmer. Det räcker inte att i generella ordalag hänvisa till siffror över hur mycket dioxin människor i vårt land får i sig. För mig är fokus att riskgrupperna, barnen och kvinnorna i barnafödande ålder, bevisligen får i sig för höga halter av dioxin. Det är långlivade organiska föroreningar som ligger kvar i vår miljö och i våra kroppar . De förs över från mor till barn via bröstmjölken. Jag vet inte om ministern kan sätta sig in i hur det känns. Jag är själv mamma. Jag har själv fött två barn. Jag har ammat dem båda.