prot · H00938 · 2012-12-06 00:00:00 — Den mycket begränsade organisationsförändring som Försvarsmakten av rationaliseringsskäl ville göra går de rödgröna och emot. I sin gemensamma text motiverar , , och detta med att ska fortsätta att vara ett föregångsland inom den humanitära minröjningen. Är det någon som tror att Försvarsmakten och regeringen har någon annan mening? Regeringen framhåller i sin proposition att Swedec-verksamheten har varit och är en totalförsvarsresurs och att organisationsförändringen inte ändrar detta. Verksamheten, säger regeringen, ska oförändrat fortsätta att vara en resurs även för det civila samhället, och 2 ska upprätthålla goda kontakter med det civila samhället. Det finns mycket mer att säga, men jag stannar här. Den som vill informera sig mer om min och linje i försvarsfrågorna kan gärna söka sig fram till min enkla blogg och etiketterna försvar och försvarsdebatt. Enklast är att googla på , och det är jag. Jag yrkar med detta bifall till utskottets förslag, frånsett punkterna 3, 7 och 8. I detta anförande instämde , , och (alla M) samt (FP). 18 (S) replik: är en välmenande och positiv man och en god kraft. Efter talet om breda lösningar, varför kan ni då inte ens fördjupa er i en diskussion och försöka hitta en lösning när det gäller de 5,5 miljarderna för att täcka upp glappet i Gripeninvesteringen? har vi den bristen. Det är ett problem med hela det materieltryck som är inom Försvarsmakten på 30 miljarder. Här har vi föreslagit något som ni inte ens en gång har varit beredda att närma er i en djupare diskussion. Jag hade ett långt möte med statssekreteraren. Sedan fick jag lite ryggdunkar från en del borgerliga krafter som menade att detta nog skulle ordna sig , och jag betraktar som en god kraft i sammanhanget. Men det händer inget, och ni tar inte ansvaret. Ni har en medveten överbudgetering på internationella insatser. Ni hade ett anslagssparande 2011 på . Det kanske går mot ett överskott på 800 miljoner , och det är överbudgeterat 2013. Det är så mycket pengar att man kan göra omfördelningar. Allt som vi ser framför oss när det gäller internationella insatser kommer vi att klara av, särskilt som vi trappar ned i och avvecklar i Kosovo. Vi kommer till och med ha möjlighet att starta nya projekt om så krävs. Ni vill dock inte diskutera sakfrågan utan ägnar er bara åt lite generella uttalanden om detta. Och kommer jag till själva poängen: Är det bara för att inte ska behöva ändra i budgeten som ni är så här istadiga? 19 (C) replik: Jag uppskattar den sansade dialog som vi har i försvarsfrågorna . Det tror jag är bra för . Socialdemokraterna bidrar också till det, som jag sade i mitt anförande. Jag tror att kan hålla med mig om att det viktiga och centrala är att vi har en samsyn om svenskt luftförsvar och det framtida stridsflyget. Det är JAS Gripen-systemet vi ska bygga på. uttryckte detta väl i sitt anförande. Det är ett bra flygplan som ska uppgraderas och kan matcha det som finns i omvärlden, och det är effektivt. Det är nummer ett. Sedan ska det betalas. Det är jag helt enig med er om. Regeringen har ett ansvarsfullt förslag i sin budget, vilket är regeringens förslag till . Socialdemokraterna har presenterat ett annat förslag som också är ett seriöst och ansvarsfullt förslag men som är lite annorlunda. Ja, och det är det förslaget. Det kan finnas andra möjligheter. Kostnaderna faller inte ut förrän , och det är möjligt att omvärldsanalyser, försvarsberedningar och annat leder till att det kan behövas ett visst resurstillskott till försvaret och att pengarna kan komma fram den vägen. Det är möjligt att det finns bättre vägar att omfördela pengar än från de internationella fredsinsatserna. Här har diskussionen uppenbarligen inte lett fram till en samsyn, och som jag sade i mitt inlägg bedömer jag, liksom , att det finns en viss oenighet om finansieringen. Jag tycker dock inte att vi ska överdriva den. Jag hoppas och tror att vi ska hitta en samsyn vartefter i denna fråga, även vad gäller finansieringen. 20 (S) replik: Vi hade 20 minuters samtal om detta. Det blev ingen djupare diskussion om något annat. Det fördes inte fram några alternativa sätt. Jag fick inget bud från regeringen om att man kunde se det på ett annat sätt och ta fram det på något annat vis. Jag upplevde att det saknades vilja att lösa frågan, vilket förvånade mig. Det handlar om 5,5 miljarder som vi inte är överens om. Jag kan tänka mig viss omfördelning, och vi lade fram ett förslag som handlade om en överenskommelse på 3 miljarder . Det fick dock kalla handen. Vi har ett seriöst förslag som är fullt genomförbart utan några som helst problem och som inte kommer att leda till färre internationella insatser. Är det en medveten linje i regeringen att överbudgetera olika konton? hörde vi att 3 miljarder går tillbaka från Arbetsförmedlingen. Ska vi ha nästan 1 miljard tillbaka från internationella kontot på försvarssidan? Hur tänker regeringen? Överbudgetering kan inte vara något man sätter i system. Det är ingen politisk framgång att visa att man har överbudgeterat och att ska ha tillbaka pengarna. Jag förstår inte det sättet att tänka, för vi måste försöka använda pengarna så effektivt som möjligt. Jag hade tagit er argumentation på större allvar om ni åtminstone hade presterat ett motförslag om hur man skulle kunna göra. Men något sådant fick jag aldrig, och det är en brist. Jag anser att regeringen spelat bort sina kort och möjligheter och att man inte står fullt ut för sitt tal om breda lösningar. Jag vidhåller dock att är en god kraft i sammanhanget. Han representerar dock bara ett av flera partier, och det finns kanske andra krafter som skulle behöva bli bättre. 21 (C) replik: har inte förhandlat direkt med mig i dessa frågor utan på andra sätt. Jag kan därför inte kommentera det, utan det får redas ut på de nivåerna. Jag vet inte varifrån regeringen har fått tanken om att överbudgetera, som säger alltså att skjuta framåt när man ska lösa stora investeringsprojekt i tioårsperspektiv som man nu har lagt fram som ett förslag till i sin budget. Men jag undrar om inte ett föredöme kan ha varit eller kanske , för jag är säker på att under de många åren av socialdemokratiska regeringar var den här tekniken på intet sätt okänd. Ofta anger man riktlinjer, och sedan får man lösa det successivt. Så kan man göra, och man kan göra på andra sätt också, . Då kan det bli så att regeringen lyssnar på oppositionen och tar förslaget att stå fast vid det nuvarande eftersom det inte är så stor skillnad, eller så enas man. Det har vi inte gjort . Det är dock bra att vi har en samsyn om att framtidens stridsflygplan i är JAS Gripen och dess system, att det ska betalas och att det ska ske på det sätt som regeringen anvisat. Sedan återstår det pengar. Där har ni ett förslag som vi tar med oss. Just nu gäller dock regeringens förslag i den votering vi har framför oss. (Applåder) (forts. 9 §) Kammaren beslutade på förslag av tredje vice talmannen att ajournera förhandlingarna till då frågestunden skulle börja. Jag hälsar statsråden välkomna. 23 (S): Arbetslösheten är mycket hög, och prognosen är att den kommer att öka kraftigt . Regeringens viktigaste delar i arbetsmarknadspolitiken har varit att skära ned på utbildning, införa fas 3 och införa jobbcoacher. fick vi genom en utvärdering veta att jobbcoachandet inte har lett till att de arbetslösa har fått jobb i större utsträckning. vet vi att fas 3 måste betraktas som ett misslyckande. Regeringens jobbpolitik har havererat, och min fråga till är: Tänker regeringen ompröva sin jobbpolitik mot bakgrund av att jobbcoacher och fas 3 inte leder till jobb? 24 Landsbygdsminister (C): Jag konstaterar att vi har en ökad frekvens av varsel i vårt land. Därmed inte sagt att alla varsel från olika företag alltid leder till uppsägningar. Vad ska man göra åt detta? Den budget som är under riksdagsbehandling just nu innehåller en mycket stor mängd förslag för att öka möjligheterna till tillväxt i olika sektorer i vårt samhälle, allt i syfte att motverka den arbetslöshet som vi har och som är alltför hög och som tyvärr riskerar att bita sig fast och kanske till och med bli än högre än vad den är . De satsningar som har gjorts uppgår till hela , allt för att, som sagt, motverka de möjliga saker som tyvärr kan komma beroende på den internationella konjunktur som råder. Detta ska ses i motsats till vad oppositionen gör som inte har några förslag på detta område. 25 (S): Statsrådet svarade inte på min fråga. Jag frågade inte vad regeringen har för budgetförslag. Jag frågade vilken bedömning regeringen gör när det i utvärderingar har visat sig att de viktigaste insatserna inom arbetsmarknadspolitiken, både jobbcoacherna och fas 3 de stora miljardslukande åtgärderna inte leder till arbete. Är det en anledning till att ompröva, eller tänker regeringen fortsätta med åtgärder som inte leder till jobb? 26 Landsbygdsminister (C): Som jag redovisade i mitt tidigare inlägg finns det en rad insatser som är föreslagna från regeringens sida, varav till exempel jobbcoacher är en del. Vi tror nämligen på en mångfald av åtgärder för att vi vill ha mer tillväxt och därmed också nya jobb i alla delar av vårt land. Självklart omprövas saker och ting. Men de måste få verka innan en omprövning sker eftersom vi alla känner till att det tar tid att etablera olika typer av åtgärder och att det tar tid innan olika typer av åtgärder leder till resultat. 27 (M): Jag vänder mig till försvarsministern. Vi har mycket gemensamt med våra nordiska grannar. Men det är mycket lätt att det nordiska samarbetet blir någonting som vi har på papperet och inte i reell verklighet. Jag har en fråga kopplad till den utveckling som sker i vårt närområde och det reella samarbete som sker med våra nordiska grannar. Jag hade förmånen att lyssna på för någon vecka sedan. Hon berättade att när försvarsministrarna träffades var det mest de fredsbevarande insatserna i FN som man kunde diskutera. Därutöver fanns det inget reellt samarbete. Hur är det försvarspolitiska samarbetet ? Handlar det som görs mellan de olika nordiska länderna på detta område om mer än vackra ord? 28 Försvarsminister (M): är ett land som bygger säkerhet tillsammans med andra, inte minst med just våra nordiska grannar. Vi har en lång historia som långt tillbaka präglades av krig och konflikter. präglas våra kontakter av samhörighet, likartade intressen och ett mycket gott samarbete även på det försvarspolitiska området. Jag träffar mina nordiska kolleger mycket ofta. Senast träffades vi i . Då skrev vi under en hel del konkreta samarbetsplaner. Den första handlar om ett samarbete som gäller taktiska flygtransporter, det vill säga att kunna flytta personal och materiel på olika sätt. Vi är nu överens om att vi ska gå vidare så att vi kan poola våra resurser. , och har ungefär samma typ av transportflygplan. har en annan typ. Men vi ser stora möjligheter på detta område. Jag kan återkomma i nästa inlägg om vad vi mer gör på flygområdet med mera. 29 (M): Jag tackar försvarsministern för svaret som gällde ett område. Här i riksdag diskuterar vi ofta det nordiska samarbetet. Inte minst har fått en klang av att handla mycket om ord och prat och lite handling. Därför är det viktigt att försvarsministern visar på de praktiska nyttorna som skulle kunna finnas med det nordiska försvarssamarbetet. Skulle det i längden i praktiken kunna innebära att som nation är beredd att avstå någon förmåga för att få detta stöd från något annat nordiskt land, eller hur utformas det nordiska samarbetet reellt ? 30 Försvarsminister (M): tittar vi på våra förmågor, och framför allt på hur vi ska kunna avhjälpa brister och hur vi ska kunna använda de resurser som vi har på ett mer kostnadseffektivt sätt. Det kan handla om allt från, som jag sade, transportflygsamarbete till utbildning och träning. De nordiska länderna har valt lite olika säkerhetspolitiska linjer. och är med i Nato. och är med i EU. är med i Nato. är med i både Nato och EU men är inte med i EU:s försvarssamarbete. Men trots dessa skillnader hittar vi praktiska lösningar. Vi tittar också på internationellt samarbete. Vi samarbetar inom ISAF i , och vi tittar också på möjligheter till gemensamma FN-bidrag inom nordisk ram. Att ge bort förmågor är, som det nu ser ut, inte aktuellt. Däremot utnyttjar vi dem smart tillsammans. Grundläggande service på landsbygden 31 (MP): har en landsbygdsminister. På många platser i flera kommuner i brister möjligheten att få en grundläggande service. Det gäller utvecklingen av hur myndigheter och kommuner organiserar sig, men det gäller också tilltron till att marknaden ska lösa våra problem. När det handlar om landsbygdens människors grundläggande behov av telefon, bredband, apotek med utbildad personal eller kanske något annat ser vi att det inte riktigt fungerar. Marknaden är inte alltid intresserad av en glest befolkad bygd. Jag undrar hur landsbygdsministern ser på att service och kompetens försvinner från många platser, delvis på grund av en politik som missar att marknaden inte tar ansvar för orter med ett så kallat otillräckligt befolkningsunderlag. 32 Landsbygdsminister (C): Jag tackar för en synnerligen angelägen frågeställning. Vi, det vill säga regeringen, har tagit denna fråga på allvar, och jag har kunnat konstatera att vi till exempel har passerat , alltså 1 000 miljoner, för att möjliggöra att bredband når ut till områden där marknaden inte räcker till. Vi har dessutom , om inte mitt minne sviker mig, för att aktörer på marknaden ska kunna tillhandahålla grundläggande service på orter där sådan saknas för att vi vill ha levande landsbygder och levande småorter i alla delar av vårt land. Detta i motsats till hur den regering som fanns tidigare, och som stöddes av , agerade. 33 (MP): Tack så mycket, statsrådet! Vi delar uppfattningen att landsbygden ska leva. En fråga som jag tog upp i mitt första inlägg gällde apoteken. Såvitt jag förstår måste även en landsbygdsminister vara intresserad av vad som händer , som är slutdatum för de kontrakt som regeringen har tecknat med de privata apoteksägarna om hur länge de behöver upprätthålla apotek på landsbygden. 34 Landsbygdsminister (C): Apoteksservice är en del av den grundläggande servicen för människor i alla delar av vårt land. Det är en del som kan ingå för att få stöd i enlighet med det jag redovisade i mitt första inlägg. Jag talar om de pengar jag tror att det är som avsätts för att kunna tillhandahålla grundläggande service i alla delar av där marknaden inte klarar av det. 35 (FP): Jag har en fråga till statsrådet . Visserligen diskuterar folk just nu mest snöfallet i , men kommunala förtroendemän diskuterar i väldigt hög utsträckning en annan fråga, nämligen den kommunala skatteutjämningen. Den behandlades av en utredning som bland andra jag själv satt med i och som lämnade ett enigt yttrande . Detta har stor betydelse för de kommunala budgetarna och för välfärden ute i landet, och därför undrar jag vad som händer med denna utredning. Det tror jag att väldigt många kommunala företrädare i detta land undrar vid det här laget. 36 Statsrådet (M): Den utredning som hänvisar till var mycket riktigt enig i sitt betänkande, och den påvisade också på ett tydligt sätt de orättvisor som finns mellan kommuner, i första hand kanske beroende på ett nytt beteende för barnomsorgen. När maxtaxan i barnomsorgen kom blev både efterfrågan och utbudet när det gäller barnomsorgstjänster mycket större än det var tidigare. Det har slagit väldigt olika i olika kommuner. Det problem vi såg i utredningen var att man inte i tillräcklig utsträckning analyserade de effekter som eventuellt ledde till skada för tillväxten. Jag kan berätta att regeringen är klar med ett förslag som just nu är ute på gemensam beredning. Vi kommer att ha gott om tid på oss att lotsa detta genom . Återigen är målet, vilket vi har sagt , att det ska träda i kraft från . 37 (FP): Jag tror att det är väldigt viktigt att det kan träda i kraft . Avsikten var ju att det skulle träda i kraft , och är budgetarna redan beslutade. Jag förstår att det kommer att ske en del korrigeringar. Kommer några kommuner att få försämrade förutsättningar i förhållande till utredningsförslaget? Det är väldigt viktigt att de får reda på detta när de ska gå vidare i planeringen. 38 Statsrådet (M): Vad vi har gjort är att försöka mildra de marginaleffekter som finns i kommunerna. finns det kommuner som har marginaleffekter på eller lite mer. Det innebär att av en inkomstförstärkning till kommunen går av pengarna till utjämningssystemet. Detta tror vi har tillväxthämmande effekter, även om tillväxtfrågan är väldigt svår i det här avseendet. Ingen kommun kommer enligt regeringens förslag att få det sämre än enligt utredningens grundförslag. Däremot kommer vissa kommuner att få det något bättre än vad utredningen kom fram till. Jag hoppas att detta kan lugna de finanschefer som börjar fundera budget. 39 (SD): Min fråga är av det allmänpolitiska slaget, så jag riktar den till minister . infördes ett försörjningskrav för utlänningar, vilket skulle innebära att de som kommer hit ska få ta ett större ansvar för sin egen försörjning. Förslaget blev ett urvattnat kompromissförslag med massor av undantag. Till exempel ska försörjningskravet inte gälla om anknytningspersonen har beviljats uppehållstillstånd som flykting eller som alternativt skyddsbehövande, eller om anknytningspersonen har permanent uppehållstillstånd i , har vistats här och så vidare. Alla dessa undantag ledde till att bara 350 av 23 000 anhöriginvandrare prövades mot försörjningskravet. Detta var bland de första att påpeka. Dock ser det precis lika illa ut som det gjorde då. Min fråga till ministern är: Avser regeringen att nu ta tag i detta lapptäcke till regelverk? 40 Landsbygdsminister (C): När det gäller den här frågeställningen likaväl som alla andra frågeställningar i vårt samhälle är det klart att saker och ting omprövas och testas, men det är inget aktuellt på regeringens bord . 41 (SD): har tagit upp den här frågan förut och fått som svar av bland andra regeringsföreträdare att reglerna inte går att ändra eftersom det skulle bryta mot internationella överenskommelser och konventioner. Senast kom dock migrationsministern med ett utspel om att man visst kan strama åt regelverken. Han fick dessutom uppbackning av självaste statsministern, som sade att frågan ska diskuteras inom Alliansen. Min fråga är då: Gäller inte de gamla konventionerna längre? Har regeringen lyckats omförhandla dem, eller tänker man bryta mot dem? Har regeringen ljugit när man har påstått att SD:s politik inte går att förena med de konventioner som har undertecknat, eller kommer det helt enkelt att bli strid inom regeringen om den här frågan? 42 Landsbygdsminister (C): Mitt tidigare svar gäller. Saker och ting omprövas , men pågår inget sådant arbete inom regeringen. 43 (C): Min fråga ställer jag till landsbygdsministern. Den gäller skogspolitiken och kopplingen till äganderätten. Om man ska sammanfatta skogsvårdslagstiftningen kan man nämna begreppet frihet under ansvar och ett miljömål och ett ekonomiskt mål som är likställda med varandra. Det har enligt min och uppfattning fungerat väldigt bra. Dagens debatt har lyft fram krav på många håll om både detaljreglering och klåfingrighet. Man har till och med från något regeringsparti börjat tala om att omarbeta skogsvårdslagen. Min korta och raka fråga är då naturligtvis: Hur ser regeringens uppfattning på det här området ut när det gäller skogsvårdspolitiken och äganderätten? 44 Landsbygdsminister (C): är faktiskt äganderätten grundlagsskyddad, vilket den tidigare inte har varit i vårt land vilket i sig förvånar mig, men är den alltså grundlagsskyddad. Jag är glad över detta. Allt brukande av mark bygger ju på att man också får skörda. Det man inte vet om man får skörda brukar man ju inte. En fast och strikt äganderätt som dessutom i vårt land numera tillämpas under devisen frihet under ansvar har ju tjänat oss mycket väl. Skogsindustrin och vad skogen ger oss är vår största exportverksamhet. Det är hundratusentals människor som har sitt arbete i eller runt skogen. Det pågår inget arbete för att ändra denna politik. 45 (C): Tack, landsbygdsministern, för svaret! Ministern nämnde själv långsiktigheten i skogspolitiken, där vi i stället för att ha en kvartalsekonomi talar om sekel som planeringshorisont. Själv kan jag överblicka ungefär ett halvt sekel i skogspolitiken och kan se värdet av att en mångfald skogsägare med olika idéer driver och förvaltar sin skog inom relativt fria ramar. Det har varit tillfällen då vi på olika sätt har detaljstyrts, till exempel när det gäller kriget mot löv och björk i skogen. Jag tror och hoppas att just en mångfald av idéer inom relativt frikostiga ramar är en lösning även för framtiden. Jag hoppas att det får förbli så. 46 Landsbygdsminister (C): Den frihet under ansvar som vi har haft har, tror jag, tjänat oss inte bara i ekonomiskt hänseende utan också i biologiskt hänseende och med avseende på biologisk mångfald. Vi har ungefär 330 000 skogsägare i vårt land, och de har lite variationer i hur de brukar den skog de äger. Det ger oss en större mångfald. Detta bara bekräftar vad jag sade, nämligen att det inte pågår något arbete i för att förändra den här politiken. Skogen ger oss så mycket jobb och exportinkomster men också en ökad biologisk mångfald i jämförelse med den enfald som fanns med tidigare politik på det här området. 47 (S): Min fråga går till statsrådet . Arbetsmarknaden i är nu hårt ansträngd. Varslen duggar tätt, och arbetslösheten ökar. Regeringens arbetsmarknadspolitik biter inte. Den fungerar inte. Det finns vissa grupper som är särskilt hårt utsatta i denna svåra situation, bland annat utrikes födda. Det framförs nu ganska hård kritik mot regeringens så kallade etableringsreform. Jag skulle vilja höra vad statsrådet tycker och hur statsrådet kommenterar förslaget om etableringslotsar. Hur har det fungerat? Har statsrådet några synpunkter på att förändra det, eller ligger man fast vid förslaget? 48 Statsrådet (FP): Jag tackar för frågan. Vi kan diskutera om arbetsmarknadspolitiken fungerar eller inte. Detta är en regering som är offensiv också när det gäller att se till att förbättra villkoren för företagande med sänkt bolagsskatt. Vi har gjort det billigare att anställa unga människor. Vi har öppnat upp restaurangsektorn, vilket spelar roll för nyanlända på arbetsmarknaden. Där har vi två tydliga alternativ mot varandra. Jag minns en debatt som handlade om att vi gjorde för mycket. Det är bra om det sker en tillnyktring från Socialdemokraternas sida när det gäller att det kanske behöver göras mer. Etableringsreformen går ut på att vi ska ha ett mycket tidigare jobbperspektiv när man kommer som nyanländ till . Vi kan se av utvärderingarna att detta nu fungerar bättre än vad det gjorde . Nästan alla nyanlända flyktingar eller invandrare skrivs in på Arbetsförmedlingen. Vi har ett jobbfokus. I det gamla systemet var över hälften av nyanlända flyktingar och invandrare över huvud taget aldrig inskrivna på Arbetsförmedlingen. Det är lite för tidigt att dra slutsatser av etableringsreformen. Det är ungefär 50 personer som lämnar reformen . 49 (S): Min fråga gällde hur statsrådet ser på systemet med etableringslotsar. Fungerar det bra eller dåligt? Det skulle vara bra om jag kunde få ett svar på det. Enligt Arbetsförmedlingens egna prognoser kommer man att lämna tillbaka nästan hälften av anslaget till etableringslotsar och insatser för nyanlända invandrare. Jag undrar om inte statsrådet drar några som helst slutsatser av det. Om vi har personer som är särskilt svårt utsatta på arbetsmarknaden och om politiken inte kan använda sig av de pengar som anslås och nästan hälften av anslaget lämnas tillbaka ser statsrådet några som helst bekymmer med det? Hur kommenterar statsrådet detta, till exempel när det gäller etableringslotsarna? 50 Statsrådet (FP):