prot · GZ0987 · 2012-03-22 00:00:00 — Jag finner det märkligt att Socialdemokraterna inte inser detta utan tror sig kunna förutse vilka branscher som kommer att vara framtidens vinnare och att de sedan kan fostra företag som kan bli vinnande företag på en global marknad. Branschprogram är inte rätt väg att följa. Näringslivsklimatet och attityder till entreprenörskapet genomsyrar allt och är viktiga förutsättningar för hur svensk konkurrenskraft faktiskt ser ut. Jag känner därför att det är på sin plats med en historisk betraktelse, inte minst efter historiebeskrivning. Det var en med LM , en med Aga, en med Asea, en de med Alfa , en med , en Wingqvist med SKF, en Kamprad med och en med Hennes & . Med mindre kända entreprenörer kan listan göras ännu längre. Alla dessa människor hade förmågan att tänka i nya banor. De vågade satsa på sina idéer därför att det fanns ett klimat som tillät dem att göra det, som lät dem ta ansvar om det gick fel men som även lät dem njuta frukterna om det gick bra. De som skapade välfärden var dessa personer och alla andra som inte syns i historieböckerna. Vår välfärd byggdes inte i Folkets Hus eller i LO-borgen utan av vanliga människor i vårt land i , i och i . Välfärden byggdes av bönder, arbetare, tjänstemän och företagare som slitit i sitt anletes svett. Det har de inte gjort därför att en riksdag eller en partikongress har beslutat så, därför att någon statlig fond har uppmanat dem att göra det eller därför att lagar angett att de ska agera på ett visst sätt. De har gjort det för att de visste att de därigenom kunde ge sig och sin familj en bättre tillvaro, och framför allt trodde de på sin idé om att deras produkt skulle tillföra värde för alla deras kunder. De har gjort det för att arbete skänker tillfredsställelse, men också för att prestation har lönat sig. Att ta ett jobb, göra så att något blir bättre och skapa något som har värde för en själv och andra ger människan värdighet och självrespekt. Lönen, utvecklingen och tillväxten är det yttersta beviset för detta. Om staten fördärvar de instrument som mäter prestationer försvinner dock även lusten att prestera. Om höjdhoppare berövas sina ribbor, häcklöparna sina häckar och människorna sina löner kommer de alla att känna att mödan kanske inte är lika värd. Vissa politiska åskådningar verkar tro att personlig frihet är utbytbar mot kollektiv makt. Det är den inte. Personlig frihet är skapandets, uppfinningsrikedomens och det personliga ansvarets livsrum. Den personliga friheten är aldrig utbytbar. Inte ens den kollektiva makten utövas med goda syften. Som moderat riksdagsledamot och alliansmedlem vill jag hjälpa till att återskapa ett gott klimat som främjar just idérikedom, arbetsglädje och ansvarstagande ett klimat där framgångar belönas, helst i ett samhälle där även avundsjukan är borta. I detta anförande instämde och (båda M) samt (KD). 8 (S) replik: Med tanke på hur uttryckte sig angående LO och LO-borgen skulle jag vilja börja med att säga att de som arbetar i LO-borgen också är vanliga människor. Det gäller även alla oss som tillhör LO och är organiserade på det sättet. Det känns lite som att det ibland kan vara viktigt att markera även detta. Det är nämligen så att vi alla på olika sätt har bidragit till den tillväxt vi har haft i fram till . Det är lite intressant att använda idrottstjejer och idrottskillar, alltså häcklöpare och annat, utifrån att det skulle vara förödande om staten skulle lägga sig i. Tänk att jag tror att det är precis tvärtom det är tack vare att staten, samhället och kommunerna har varit med och bidragit med pengar som vi har sådana framgångar med ett brett perspektiv bland alla våra unga som får möjlighet att prova på inom olika idrotter. Det är just med samverkan. Från kommer stavhopperskan som har kommit fram , . Hon hade inte fått de framgångarna på samma sätt om inte samhället hade funnits med på så sätt att det finns en idrottshall där man som stavhopperska kan få träna även . Det är alltså lite förödande att använda staten som någon form av dödare i detta perspektiv. Jag skulle vilja ställa en fråga. Är det så att delar och uppfattning att tillväxten ökar med sänkta löner för unga människor? 9 (M) replik: Min liknelse med entreprenörer och att det är frihet som driver utvecklingen vill jag hålla fast vid. Självklart finns det behov av att stat, intresseorganisationer och fackförbund fyller en roll i ett system, men det är ändå entreprenören som är drivkraften. När jag läste igenom Socialdemokraternas särskilda yttrande blev jag glad eftersom det så tydligt pekade mot att företagsfrämjande och entreprenörskap skulle stå i centrum och till och med stärkas av den socialdemokratiska politiken. Min fundering när jag läste igenom det var: Gäller detta även kvinnor? Ska även kvinnor få driva företag i kvinnodominerade sektorer? Ska man till exempel få driva ett hemtjänstföretag, eller ska man vara kvar i ett kommunalt monopol? Entreprenörskap behövs, och trots det hindrade den tidigare socialdemokratiska regeringen just kvinnor att etablera företag i dessa sektorer. Jag skulle vilja höra med dig, , om ni aktivt kommer att bidra till att öppna marknader så att kvinnor i dessa sektorer kan få förverkliga sina entreprenöriella drömmar. Eller ska de tvingas byta sektor för att göra det? 10 (S) replik: Jag konstaterar att jag inte fick något svar på frågan om huruvida sänkta löner till unga människor ökar tillväxten och om delar den uppfattning och har. Vi socialdemokrater har aldrig hindrat kvinnor från att komma ut på arbetsmarknaden eller starta företag. Vi har varit med och på olika sätt stimulerat utifrån att fler kvinnor ska vilja och våga starta företag, vilket jag bland annat också nämnde i mitt anförande. Det måste bli slut på att kvinnor inte får samma möjligheter utifrån de strukturer som tyvärr , 2012, fortfarande finns i samhället. Kvinnor får inte samma bemötande när de söker riskkapital som en man får. Detta är alldeles förödande. Det är å andra sidan också förödande att höra hur pratar om kvinnor och kvinnors företagande som om kvinnor bara skulle driva företag inom omsorgsverksamhet. Kvinnor driver företag inom alla branscher. De driver företag inom omsorg precis som de driver industriella företag eller betongföretag eller som , som driver ett spa. Kvinnor finns inom alla branscher, och så ska det vara även fortsättningsvis. Lösningen för kvinnors företagande är inte att vi dödar offentlig sektor och lägger ned den, utan lösningen är att kvinnor får samma möjligheter att driva företag inom de branscher där de vill driva företag. Det ska inte vara riktat inom en specifik del. Jag hoppas att vi i sista repliken kan få besked om hur det är med sänkta löner och om delar denna uppfattning. 11 (M) replik: Lönenivåer är mindre viktiga. Det viktigaste för att vi ska kunna få in fler på arbetsmarknaden är att vi har rätt utbildning att vi faktiskt har fullständiga gymnasiebetyg och annat som gör att företagen anställer. När man pratar med företagare säger de: Gymnasiebetyget är ett kvitto på att personen är bildbar. Jag vill ha bildbara personer som kan växa i företaget. Det är alltså en betydligt viktigare sak än att diskutera lönenivåer. Jag instämmer med när det gäller kvinnor och riskkapital. Det får inte finnas att man diskriminerar kvinnor och tilldelar riskkapital på ett annat sätt än för män. Jag tycker även, precis som du, att man inte ska säga att kvinnor bara finns i kvinnodominerade yrken. Det var inte det som var min avsikt. Det finns duktiga kvinnliga entreprenörer i en mängd olika branscher, och det är glädjande. Däremot finner jag det lite märkligt att du ändå så pass tydligt säger att man ska värna den offentliga sektorn genom att inte låta kvinnor starta företag inom kvinnodominerade yrken i just denna samhällssektor. Jag tycker att det är märkligt att man ska få utvecklas inom privata sektorer, men inte inom dessa sektorer. Jag ser inte hur det kan gynna det entreprenöriella klimatet i . 12 (MP): I den här debatten diskuterar vi näringspolitiska frågor. I mina förberedelser ställde jag frågan till mig själv: Vad menar vi egentligen med näringspolitik och näringsliv? Jag kom fram till följande. För mig är näringsliv en mängd olika verksamheter inom ett visst geografiskt område som skapar värden. Näringspolitik blir då den politik som på olika sätt påverkar förutsättningarna att skapa just dessa värden. I det här betänkandet behandlar vi motioner inom tre områden: företagsfrämjande insatser, turism och särskilda näringsgrenar. i den näringslivspolitiska debatten glömmer vi bort att tala om andra värden än de rent ekonomiska, värden av konkurrens och skattenivåer. Det är lätt att tappa bort människan, den kontext vari näringsliv uppstår och verkar och de gemensamma värden som vi vill att näringslivet ska ge oss. Näringslivsfrågor berör inte bara företag och företagare. Det handlar lika mycket om den enskilda människans möjligheter att tillgodose sina behov och få en fungerande vardag. Det handlar om vars och ens möjlighet att försörja sig. Det borde kanske också handla mer om glädje, livskvalitet och människors möjligheter att utvecklas och vara delaktiga i att bygga ett gott och långsiktigt hållbart samhälle. För är ett rikt och mångfacetterat kulturliv en av nycklarna till glädje och livskvalitet. Många utvecklar sina förmågor. Att skapa och att få uttrycka sig fritt liksom att ta del av andras kulturutövande bygger positiva värden. som sysselsättningen inom många traditionella basnäringar i har minskat har turismen bidragit med drygt 31 000 nya arbeten . bidrog turismen till drygt 160 000 arbetstillfällen. De så kallade kreativa näringarna, eller kulturnäringen som Tillväxtanalys hellre vill benämna sektorn, är kultur och ekoturism, sektorer som gärna ser utvecklas i vårt land. Även om många kulturskapare redan arbetar med egna kreativa småföretag är det många som vill men av olika anledningar inte tar steget att bli företagare. För att till fullo utnyttja potentialen i den kreativa näringen behövs både generella förbättringar för småföretagande liksom specifikt småföretagarstöd för kulturarbetare och kreativa småföretagare. Två generella åtgärder som vi i vill genomföra för att stimulera nyföretagande och lätta på bördan för de små företagen är att permanent sänka arbetsgivaravgiften och ta bort sjuklöneansvaret för de allra minsta företagen. Arbetet med regelförenklingar måste givetvis både fortgå och intensifieras. Vi ser också formerna och förutsättningarna för att arbeta genom så kallad egenanställning som intressanta att studera och vidareutveckla. Det specifika stödet för kulturarbetare och småföretagare inom kulturnäringen skulle exempelvis kunna utvecklas genom samarbeten mellan regionala kulturcentrum och . I en av de motioner som behandlas i betänkandet föreslår vi att regeringen ska återkomma till med förslag på hur , utifrån det som jag talat om, kan stärkas just som kulturturismland. I alternativ till regeringens budget avsätts också resurser för att sänka arbetsgivaravgiften, slopa sjuklöneansvaret och för att stärka turistnäringens utvecklingsförutsättningar. Jag skulle också vilja beröra ett område inom näringslivet som inte getts den uppmärksamhet eller de förutsättningar att utvecklas som jag menar är behövliga. Inom detta område av värdeskapande verksamheter ligger långt efter många andra länder i . Det jag syftar på är socialt företagande. verkar på samma marknad som vanliga företag men har en annan agenda än vanliga vinstdrivande företag. Det sociala företagandets fokus ligger på att integrera människor som av någon anledning står utanför arbetsmarknaden. De sociala företagen täcker ofta ett behov på marknaden som varken det offentliga eller marknaden själv kan tillgodose. I ett socialt företag ges man möjlighet att arbeta till av sin förmåga. Allteftersom förmågan växer tar man mer ansvar för sina arbetsuppgifter och för företaget tillsammans med sina arbetskamrater. Empowerment, gemenskap och kvalitet är de drivande krafterna. går drygt 700 000 personer arbetslösa, sjukskrivna eller på så kallad aktivitets- eller sjukersättning. Jag är övertygad om att den siffran skulle kunna vara mycket lägre och mångt många fler människor skulle kunna försörja sig själva, må bra och känna livsglädje om det fanns fler sociala företag i . Antalet sociala företag har dock inte förändrats nämnvärt . liksom finns ungefär 150 sociala företag med 4 000 anställda. Med rätt statligt stöd skulle det kunna vara många fler, både företag och anställda. har återkommande lagt fram förslag i om hur vi vill stödja utvecklingen av den sociala ekonomin och sociala företag. I det betänkande vi nu debatterar finns en av våra motioner om just detta. Trots att näringsutskottet uttryckt samsyn om värdet av socialt företagande och regeringen utformat en särskild handlingsplan för arbetsintegrerande sociala företag händer det alldeles för lite i verkligheten utanför och väggar. Det är att regeringen tar vara på de förslag som olika myndigheter lämnat till och de uppslag som finns i bland annat motion om social ekonomi och socialt företagande. Det är att gå från ord till handling. näringspolitik berör förstås fler områden än de som jag har valt att fokusera på . De näringspolitiska frågorna hänger samman med många andra politikområden. Mer om detta återfinns i vår budgetmotion och i de hänvisningar som finns i utskottets betänkande. 13 (M) replik: Att öppna upp marknader som varit stängda för entreprenörskap är en viktig aktivitet om man vill ha ett mer entreprenöriellt , och förhoppningsvis blir det även mer innovativt. Lagen om valfrihet inom är en sådan åtgärd. Det finns två stora vinnare vid införandet av ett valfrihetssystem. Den ena är den enskilde som jobbar inom , som kan få välja mellan olika arbetsgivare. De kan också få möjlighet att förverkliga sina affärsidéer och idéer om hur verksamheter kan bedrivas på ett annat sätt. Den andra vinnaren är de som är i behov av hemtjänst som kan välja mellan flera olika utförare. Det finns således flera olika fördelar med ett valfrihetssystem. Som jag tog upp i diskussionen med har Socialdemokraterna en syn på det här. Och Socialdemokraterna räknar ju in er i sitt regeringsunderlag, så min fråga till er är: Kommer att följa deras mantra, eller kommer ni att aktivt verka för att öppna upp stängda marknader så att vi får ett mer entreprenöriellt ? 14 (MP) replik: är för mångfald. Vi tycker om att det finns en bredd i utbud och stor valfrihet för människor i vardagen. Vi tycker också att det finns många positiva delar i LOV och har inte för avsikt att förändra den. Däremot har vi varit kritiska till att det har varit en obligatorisk lagstiftning för många kommuner och har velat lämna besluten till dem som är allra närmast verksamheten. Vi vill att besluten fattas så nära människor som möjligt och att det ska finnas möjlighet att bestämma hur man vill organisera tjänsterna inom just den sektorn. Jag hoppas att det kan vara ett svar på fråga. 15 (M) replik: Först vill jag tacka för svaret. talade i sitt anförande väl om satsningar som man kan kalla för någon sorts grön modernisering. Nya högteknologiska jobb inom miljöteknik är tilltalande, och som jag ser det ligger det väl i linje med den politik som regeringen för. Men vill dra det några steg längre. Jag blir lite fundersam när jag läser särskilda yttrande. Där står det så här: I en grön ekonomi får entreprenörer, innovatörer och forskare ökat utrymme. Är det något som sker automatiskt? Och hur ser i så fall mekanismerna bakom detta ut? Blir man mer entreprenöriell, innovativ eller en bättre forskare bara för att ekonomin är grön? Finns det någon magisk formel? 16 (MP) replik: Det vore fantastiskt om det fanns en magisk formel för detta. Man behöver självfallet vidta förändringar i de strukturer som finns i samhället för att gynna den här formen av utveckling. Däremot ser vi inget problem, utan snarare fördelar, med att man kan ta vara på entreprenörskap och innovationer för att förändra samhället och driva samhällets utveckling mot ett långsiktigt hållbart samhälle. Det finns också stora behov på den sidan när vi står inför stora klimatförändringar och ett hot om minskad biologisk mångfald. Vi ser till exempel att det finns brister när det gäller tillgång till riskvilligt kapital. Man kan jobba mycket mer med samarbete mellan högskolor, universitet och näringsliv. Man kan jobba mer för att stödja en entreprenöriell utveckling inom grund- och gymnasieskolan. Och det finns många andra åtgärder som jag tror behöver vidtas för att stödja den här utvecklingen. Ska vi satsa samhälleliga medel på att få en sådan utveckling vill vi gärna att de medlen också går i en riktning som gör vårt samhälle mer hållbart. 17 Tredje vice talman (FP): Det händer väldigt mycket i vårt land. Det finns väldigt mycket att glädja sig åt. I debatten lyfte jag fram alla nya företag som bildades . Med tanke på att det är så positivt att fler väljer att starta företag vill jag förstås även gärna nämna barometer . Den visar att hela 69 295 nya företag registrerades . Jämfört med ökade nyföretagandet . Det är förstås positivt och en trend som vi alla kan hoppas få se en fortsättning på. Om man tittar lite bakåt i tiden till perioden och varierade inte antalet nystartade företag särskilt mycket. Det låg på ungefär 35 000 , exklusive jord- och skogsbruk, fiske samt fastighetstjänster ska jag tillägga förstås. Men har vi kunnat se att antalet nystartade företag har ökat kraftigt och stadigt. Vår förhoppning är att det ska vara lika naturligt att starta företag som att ta anställning. Det är också därför det är så positivt och så viktigt att entreprenörskap numera löper som en röd tråd genom hela utbildningssystemet. Vi behöver många människor som har ett entreprenöriellt förhållningssätt med sig in i olika av typer av verksamheter. välstånd har byggts och kommer att byggas av människor som är kreativa, uppfinningsrika och innovativa. För att näringslivet ska kunna utvecklas på lång sikt måste nya företag och företagare, nya entreprenörer, tillkomma. För drygt en månad sedan genomförde näringsutskottet en studieresa till och Bergslagen. I samband med den resan fick vi del av all den optimism och framtidstro som blomstrar i den här delen av landet vad gäller turism men även inom en näring som var dömd till undergång men som blomstrar. Nya etableringar är på gång, och gamla etableringar tas i bruk på nytt. Jag talar förstås om gruvnäringen. Gruvetableringar är även på gång i många andra delar av landet. Jag tillbringade hela gårdagen på tillväxtdagen i anknytning till den årliga turistmässan som äger rum på i . Även under tillväxtdagen lyftes den växande gruvnäringen fram trots att denna dag i huvudsak riktade sig till verksamma inom turistbranschen. Det var nog en och annan där som var förvånad till en början. Vad exemplet ville belysa var att det inte finns någon motsättning mellan gruvnäring och turism, snarare tvärtom. En näring kan fungera som draglok åt den andra. Detta visade representanter från Region exempel på. Här har man sett och förstått nyttan av samverkan mellan näringar för att stärka regionen och öka dess attraktionskraft. Det handlar om utbildningssatsningar, infrastruktur och mycket mer. Den stora oro som de känner handlar inte om den höga arbetslösheten just i och den här delen av . Nej, oron handlar snarare om brist på tillgänglig arbetskraft. Låt mig uppehålla mig vid turismen. Turismen är en näring som växer och som fortsätter att växa. En hel del har gjorts för att göra livet enklare för turismföretagare. Bland annat har restaurangmomsen sänkts, pengar satsats på utveckling av destinationer, revisionsplikten tagits bort, perioden för momsinbetalning förlängts och ett medvetet arbete pågår för att minska regelkrånglet, vilket även gynnar denna bransch. Jag vill i det här sammanhanget säga att jag tycker att det är upprörande att höra oppositionen i olika sammanhang med förakt tala om den sänkta restaurangmomsen. Restaurangbranschen brottas redan med en flora av momssatser. Dessutom vet vi att många unga får sitt första jobb just inom den här branschen. Mycket har genomförts av regeringen, men det finns förstås mer att göra. Inställningen till företag och företagande som något positivt för vårt lands utveckling är viktig. Målet med arbetet är inriktat på att göra vardagen lättare för företagen så att fler tycker det är mödan värt att driva företag. Det räcker inte med att fler företag startas, utan fler måste vara beredda att driva och utveckla sina företag. Näringspolitik handlar förstås om mycket mer än vad som ryms inom näringsutskottets ansvarsområde. Egentligen borde representanter för alla utskott delta i den här debatten. En debatt av detta slag, det vill säga en allmänpolitisk debatt om näringspolitik, borde handla om transporter, handel, utbildning, energi, miljö och mycket mer. De hinder företag identifierar handlar om fyra k:n. Det handlar om krångel, kapital, kompetens och konkurrens. Vad gäller det område inom regeringen som har huvudansvar för, det vill säga utbildning och kompetensförsörjning, är ledstjärnan att forma utbildningar som gör att människor ges möjlighet att ta ansvar för sina liv, sin försörjning och samhällets utveckling. Det handlar om en utbildning som möjliggör kompetensutveckling, karriär, anställning och eget företagande. liberalerna har alltid satt företagarfrågor högt på agendan. Företagare har varit, och kommer alltid att vara, de som bidragit till att bygga vårt välstånd och därmed göra välfärden möjlig. Tillsammans med övriga partier i Alliansen har vi drivit igenom reformer som stöder vårt lands utveckling och möter de utmaningar som vi står inför. Det har handlat om sådant som sänkta skatter och arbetsgivaravgifter, minskat regelkrångel, ökade anslag till innovation och forskning och ett förändrat utbildningssystem. Det pågår förstås olika typer av arbeten inom områden som företagsbeskattning, riskkapital och innovation. En innovationsstrategi kommer att presenteras . Avslutningsvis vill jag säga att ett bra entreprenörs- och företagsklimat är avgörande för att svensk ekonomi ska växa och vara livskraftig i en öppnare världsekonomi. En positiv och öppen attityd till företagande och företagsverksamhet är en förutsättning för ett nyföretagande. Det är en förutsättning för fler företag och fler jobb och kräver ett dynamiskt näringsliv och fler innovationer. När ny kunskap och nya idéer omsätts i lönsamma verksamheter, när nya produkter och tjänster skapas, skapas också bättre förutsättningar för en hållbar tillväxt i hela vårt land. I detta anförande instämde (C) och (KD). 18 (S) replik: Jag vill tydliggöra här i kammaren att vi inte alls föraktar alla de företag som finns inom hotell- och restaurangbranschen eller deras anställda tvärtom. Om man har omkring 5 miljarder, lite mer faktiskt, av samhällets skattemedel att använda kan man fundera på hur man får den bästa tillväxten i landet. Med tanke på att nämnde basindustrin och gruvbranschen kan man inte låta bli att fundera över hur vi får den bästa och starkaste tillväxten i landet när vi ska konkurrera i en alltmer globaliserad värld. Får vi detta om vi satsar 5 miljarder på restaurangnäringen? Eller får vi det om vi satsar på forskning, utveckling och innovationer inom basindustrin med tanke på den strukturomvandling som pågår just nu ute i samhället? Det är mot den bakgrunden vi säger att det hade varit bättre att satsa dessa 5 miljarder på tillväxt inom exempelvis basindustrin. Det skulle kanske gynna gruvnäringen betydligt bättre om de fick mer pengar till exempel till infrastruktur, inte minst uppe i . Mot bakgrund av detta kan man också prata om utbildning. Vi vet ju att det finns alldeles för många unga arbetslösa som inte har rätt kompetens i förhållande till de arbetsgivare som söker arbetskraft.