prot · H00925 · 2012-11-15 00:00:00 — Annars går utvecklingen oss ur händerna, och det får den inte göra. Jag tackar ministern för alla fina förslag vi har fått. 14 Statsrådet (KD): Återigen är vi, också i denna interpellationsdebatt, väldigt överens om vikten och betydelsen av att kunskap tas till vara i det som är den dagliga verksamheten som ska möta den enskilde missbrukaren. Allt vad vi kan få fram av kunskap för att vi ska fatta rätt beslut i denna kammare, men naturligtvis också ge tillräcklig vägledning och stöd ute i verksamheternas vardag, är det som vi har ett nationellt ansvar för och som jag känner ett väldigt stort ansvar för. får vi med intresse läsa det som kommer från , som bara har haft några månader på sig, och se hur vi kan gå vidare utifrån det. Tack så mycket för debatten! Överläggningen var härmed avslutad. Kammaren beslutade på förslag av talmannen att ajournera förhandlingarna i väntan på att landsbygdsminister (C) skulle infinna sig i kammaren för att lämna svar på interpellation 2012/13:91. 7 § Svar på interpellation 2012/13:91 om Matlandet 15 Landsbygdsminister (C): har frågat mig hur jag motiverar utmärkelsen av företaget som Årets Uppstickare utifrån Matlandet visioner. Som mycket riktigt påpekar i sin fråga är Matlandet en vision om att vi ska bli det nya matlandet i , profilerat genom god mat, upplevelser i världsklass och en levande landsbygd. Matlandet ska framför allt främja sysselsättning och nya företag. Ett annat mål är att fördubbla livsmedelsexporten. har många styrkor som kan göra oss till nya matland. Vi har ett rikt kulturarv, unika råvaror och en fantastisk natur, som kan ge många upplevelser i kombination med mat. Svenska producenter har också kommit långt när det gäller djurskydd. Familjeföretaget säljer främst kött- och charkprodukter och tar ett stort ansvar för de etiska aspekterna. Företaget har arbetat aktivt för att bedövad halalslakt vunnit konsumenternas förtroende. fick Qibbla Halal ett hedersomnämnande av Djurskyddet för sitt engagemang för bedövad halalslakt och för att man i medier stått upp för den svenska djurskyddslagstiftningen, något som har lett till en ökad tillgång på halalkött, där slakt skett efter principerna i den svenska djurskyddslagstiftningen. Qibbla Halal kräver nämligen bedövning före slakt för allt kött som de marknadsför. Det som började som en livsmedelsaffär i har blivit ett framgångsrikt medelstort svenskt livsmedelsföretag. Qibbla Halal baserar av sin verksamhet på svenska råvaror. Totalt köper Qibbla Halal fågel-, nöt- och lammkött från svenska gårdar för ca . Företaget har haft en god tillväxt . Antalet anställda har ökat från 28 till 46 personer. finns verksamhet bland annat i och en ny fabrik byggs i , men företaget har också övertagit en nedlagd livsmedelsfabrik i det lilla samhället i . Fabriken har byggts om, och tolv personer är anställda där. Där finns långt framåtskridna planer för nyutbyggnad och fler arbetstillfällen. Qibbla Halal exporterar produkter till , , , och . Export har även inletts till , och man ser en stor potential för ökad export av sitt halalslaktade kött dit. Det är glädjande för mig som landsbygdsminister att kunna belöna duktiga entreprenörer som ser möjligheterna att skapa marknader för svenska livsmedel i andra länder. Jag anser att företaget uppfyller Matlandet vision på flera sätt. Förutom att de skapar förutsättningar för svensk primärproduktion att leverera sina varor till nya marknader skapar de fler jobb på den svenska landsbygden. De har även främjat en efterfrågan på livsmedel från och utvecklat svensk livsmedelsindustri som de tar ett stort djurskyddsansvar. 16 (SD): Jag vill tacka landsbygdsministern för svaret på interpellationen. Jag vill börja med att säga att den kritik som jag framför i interpellationen inte riktar sig mot företaget . Jag kan förvisso på många sätt tycka att det är beklagligt att religion, obegripliga religiösa riter och så vidare vinner terräng i vårt så sekulariserade samhälle, men det är en diskussion som man i första hand får föra i andra sammanhang. Det jag däremot ifrågasätter är landsbygdsministerns agerande när han är delaktig i att ge just den här utmärkelsen till detta företag i namn. Man börjar fundera både en och två gånger när man försöker förstå bevekelsegrunderna för att välja just det här företaget. Kanske ligger det lite grann i tiden att man ska hylla och normalisera ritualslaktat kött. För bara någon vecka sedan såg jag ett barnprogram i SVT där man berättade för barnen hur man skulle gå till väga för att kräva halalkött i skolan genom att sätta press på rektorn. Så det kanske ligger i tiden. Det som är mest upprörande och det jag vet har upprört mängder av svenska livsmedelsproducenter är att det numera prisbelönta företaget importerar huvuddelen av sitt kött. Hela syftet med Matlandet är att värna och stärka den svenska livsmedelsproduktionen, inte minst på råvarusidan. Men som landsbygdsministern också skriver i sitt interpellationssvar baserar det specifika företaget huvuddelen av sin verksamhet på billigare importkött, där de svenska producenterna inte kan hävda sig prismässigt, bland annat på grund av en mer omfattande djurskyddslagstiftning. Man kan med fog ifrågasätta några av de siffror som landsbygdsministern för fram i svaret. Han uppger att Qibbla Halal baserar av sin verksamhet på svenska råvaror och säger att det gäller fågel-, nöt- och lammkött från svenska gårdar. Men det borde inte ha gått landsbygdsministern förbi att företaget har övergivit den svenska fågeln för att i stället importera kyckling från . Från företagets sida har man uppgett att detta i första hand är kopplat till den högre kostnadsnivån i . Vidare uppger företaget att man är största importör av lamm från . Det är alltså något som man framhåller på sin hemsida. Matlandet har enligt egen utsago en vision om att ska bli det nya matlandet i . Det ska som sagt handla om god mat, upplevelser i världsklass och en levande landsbygd. Vidare säger man sig vilja främja sysselsättningen och nya företag. En fördubbling av livsmedelsexporten är ett uttalat mål. Detta är samtliga behjärtansvärda mål det är ingen diskussion om den saken. Men hur landsbygdsministern får ihop det med att prisa ett importföretag är smått obegripligt. I en intervju i tidningen säger vd att företaget numera importerar all sin konsumentkyckling från , vilket man primärt motiverar med den svenska kycklingens högre pris. Detta kokar slutligen ned till frågan: Vad konkret är det som Qibbla Halal har fått sin utmärkelse för? 17 Landsbygdsminister (C): Jag tycker att det är glädjande för mig som landsbygdsminister att kunna belöna nya svenskar som är duktiga entreprenörer och ser möjligheter att skapa marknader som ger sysselsättning i vårt land men också i andra länder runt omkring oss och länder som ligger än längre bort, detta med hjälp av sin affärskultur, sitt språk och den religion som de representerar men också med det kontaktnät som de för med sig till vårt land. Qibbla Halal har genom sin verksamhet visat att det går att skapa verksamheter som ger god sysselsättning och tillväxt och som också tar vara på de ska vi kalla det etiska aspekter som vi har kring hållande, skötsel och slutligen avlivning av våra djur. Hur är det då med det som importeras från till exempel vad gäller slaktkycklingar? Är det, som det påstås i debatten, så att tysk slaktkyckling föds upp på ett sätt som inte är tillåtet i ? Låt mig konstatera att vi inom EU har gemensamma djurskyddslagstiftningar. arbetar hårt inom EU för att vi ska hålla en hög nivå på denna gemensamma lagstiftning. Även eftersträvar ett gott skydd för de djur som finns i och i det egna landet, liksom vi gör i . har precis som vi har i vårt land vissa bestämmelser som går över de bestämmelser som är gemensamma i Europeiska unionen. På enstaka punkter är faktiskt de tyska djurskyddslagstiftningarna striktare än den svenska. I andra fall kan det vara så att några bestämmelser är striktare i vårt land än i . Men båda länderna har lagstiftningar som är nationella och går utöver vad som finns i de gemensamma bestämmelserna. Med detta, herr talman, vill jag ha sagt att man ifrån detta företag, som har skapat många sysselsättningstillfällen och använder en stor del av svensk köttråvara i sina produkter, beaktar de etiska aspekter som jag tycker att man ska beakta för att tilldelas den här typen av pris, och jag är glad över att man har kunnat skapa den verksamhet som man har skapat och funnit den marknad som man har funnit både i vårt land och i andra delar av . Vad är motsatsen? Jo, det är att jobben hade funnits någon annanstans i eller i världen i övrigt. Produkterna är ju efterfrågade. Jag tycker att det är viktigt att vi har entreprenörer som skapar jobb och sysselsättning, självklart gärna med produkter som har sin härkomst från vårt rike. Men är det så att andra har samma förutsättningar jag har med det uttalande som jag gjort visat att har andra fördelar så må det vara hänt, för vi har andra fördelar som vi kan använda på till exempel den tyska marknaden. 18 (SD): En besviken lantbrukare som jag har pratat med om Matlandet utmärkelse uttryckte det så här: Det enda vi svenska producenter kan konkurrera med är djurskydd och kvalitet. Juryn i Matlandet har krossat detta när de säger att det är precis lika okej med livsmedel som inte är producerat enligt svensk djurskyddslag. Det var en röst från verkligheten ute i landet. Det här är en besvikelse som jag tycker är befogad. I sitt interpellationssvar skriver landbygdsministern att företaget uppfyller Matlandet vision på flera sätt. Han skriver att det skapar förutsättningar för svensk primärproduktion att leverera sina varor till nya marknader och att företaget skapar fler jobb på den svenska landsbygden. Med anledning av de här påståendena blir man verkligen undrande. Hur kan man påstå något sådant med vetskapen om att företaget importerar merparten av sitt kött? Det gjorde man redan innan. har man utökat det ytterligare, så nu ligger man sannolikt en bra bit under de som det står i interpellationssvaret. Qibbla Halal följer svensk djurskyddslagstiftning då man i bedövar djuren före avblodning. Det är såklart bra. Men frågan blir vilka andra företag som ska få utmärkelser för att de följer svensk lagstiftning. Är det inte, så att säga, obligatoriskt att alla ska följa svensk lag? Det argumentet tycker jag alltså faller lite. Att Qibbla Halal tar ett stort djurskyddsansvar, som landsbygdsministern uttryckte det, är väl dessutom en sanning med viss modifikation. Han har i andra sammanhang hävdat att företaget ställer goda djurskyddskrav även när det gäller det importerade köttet. Jag menar att det från företagets sida handlar om marknadsföring, precis som att man till exempel kan säga att en viss tandkräm marknadsförs när man påstår att den ger vitare tänder. Det kan vara ett schampo som reparerar trasigt hår och så vidare. Det är marknadsföring det handlar om. Jag tror att landsbygdsministern inser att det inte går att ställa djurskyddskrav när det gäller importkött som ens kommer i närheten av den svenska djurskyddslagstiftningen. Vi kan ta det här kycklingköttet som ett gott exempel. Landsbygdsministern hävdar i interpellationssvaret felaktigt att företaget köper det från svenska producenter. har han i alla fall fått klart för sig att så inte är fallet. Man har lämnat det svenska köttet för det billigare tyska kycklingköttet. Jag har naturligtvis varit i kontakt med branschfolk från svensk kycklingproduktion. De beskriver hur de har högre krav i hela kedjan när det gäller både föräldradjur och kycklingar. Svenska regler skiljer sig till exempel när det gäller förbud mot näbbtrimning, krav på antal sittpinnar, färre antal djur i stallarna, bullerkrav, reglerad transporttid och fothälsoprogram. Allt detta sammantaget gör naturligtvis att svenska producenter har svårt att hävda sig prismässigt mot övriga i EU. Man har dessutom olika regler för användning av antibiotika i produktionen. Jag kan tyvärr inte just nu svara på hur just förhåller sig där, men vi vet ju hur det är i i alla fall. I övrigt kan jag konstatera att man i har lägre strömstyrka vid bedövning av djuret före slakt för att uppfylla de religiösa föreställningarna om halal. hinner jag inte ta upp allt. Jag tror att jag stannar här så . 19 Landsbygdsminister (C): Till frågeställningen: företaget i fråga ett djurskyddsansvar eller ej? Ja, enligt de genomgångar vi har gjort, apropå i vilka länder man köper det som inte går att få fram i vårt land, gör man det. Jag har redovisat för kammaren hur kycklingar föds upp i . Det har sagts mig att det är därifrån som man köper en del av det kycklingkött som man förädlar i vårt land och som ger sysselsättning på den svenska landsbygden. Använder man antibiotika på ett annat sätt i ? När vi pratar om antibiotika är det att konstatera att vi på det området har en harmoniserad lagstiftning inom EU som säger att antibiotika inte får godkännas som fodertillsats, utan det är ett läkemedel. Då är det veterinär som ska skriva ut detta om ett djur är sjukt. Det gäller i . Det gäller i . Har man högre beläggning på en golvyta i eller inte? Nivån på den maximala beläggningsgraden är det är därför jag diskuterar det en del när det gäller att avgöra hur hög lönsamheten blir i en slaktkycklingproduktion. Både i och i finns det strikta bestämmelser som är gemensamma. Under vissa omständigheter är det faktiskt på det sättet, , att bestämmelser går längre i än vad de gör i . Det är inte många som vet detta, men så är det. I går man till och med längre vad gäller djurskyddsbestämmelser för just slaktkycklingar än vad man gör i . Med detta vill jag ha sagt att skulle inte det här företaget finnas skulle inte de här jobben på den svenska landsbygden finnas. De skulle över huvud taget inte finnas i , utan då skulle den här förädlingen vara förlagd någon annanstans. Det är inte så att konsumentefterfrågan inte finns, så att man producerar någonting som människor inte vill ha, utan jobben skulle vara någon annanstans. Det är därför jag är glad över att ha varit en del av en jury som har tilldelat det här företaget, som har en god lönsamhet och en god marknadsutveckling, det pris som är döpt till Årets Uppstickare. 20 (SD): Jag förstår faktiskt inte riktigt hur man resonerar om man kommer fram till att tysk kyckling ger jobb på svensk landsbygd. Det har jag svårt att förlika mig med. Det är givetvis några anställningar inom det här slakteriet, i charkverksamheten och så vidare. Så är det naturligtvis. Men det stöttar inte den svenska primärproduktionen, utan det tar snarare arbetstillfällen om man använder importvaror. Det är ganska logiskt. Jag ska bara avsluta lite kort med att säga att jag faktiskt tycker att landsbygdsministern tillsammans med övriga i juryn trampade i klaveret när de gav Matlandet pris till just företaget . Jag vet att mängder av livsmedelsproducenter, inte minst inom fågelbranschen, är minst sagt upprörda över valet med tanke på den importkvot som företaget uppvisar. Jag tycker nog att landsbygdsministern borde ta tillfället i akt att åtminstone försöka sända en liten signal till landets jordbrukare om att detta val kanske inte var så genomtänkt. 21 Landsbygdsminister (C): Jag står för att vi ska öka den svenska primärproduktionen. Det är ett av skälen till att det i årets budget finns ett förslag om att vi ska titta på vad som är hinder och möjligheter när det gäller att utveckla den svenska primärproduktionen. Bland annat är jag angelägen om detta för att det ger förutsättningar för en ökad förädlingsverksamhet i slaktbranschen, i charkbranschen, i mejeribranschen, i det som kommer efter mejeribranschen och så vidare. Förutsättningen för att de här jobben ska komma till är att vi ökar den svenska primärproduktionen. Jag är glad över att vi har företag som har etablerat sig i vårt land och utvecklat verksamhet i vårt land, som ligger i framkant och dessutom har sökt sig till nya marknader utanför som är lönsamma och som ger jobb i vårt land, för jobb på den svenska landsbygden är någonting som jag eftersträvar. Allra sist, herr talman, ska jag säga att enligt de upplysningar jag har kommer en viss del av den fågel som man förädlar i företaget från , från Skånefågel. Men det är ett företag som inte är med i den branschorganisation som är dominerande i vårt land, enligt de upplysningar som jag har. Överläggningen var härmed avslutad. 8 § Svar på interpellation 2012/13:58 om exploatering av migrantarbetare 22 Statsrådet (M): har frågat arbetsmarknadsminister om hon avser att vidta några åtgärder för att stärka migrantarbetares rättigheter på den svenska arbetsmarknaden. Interpellationen har överlämnats till mig för besvarande. Inledningsvis vill jag poängtera att i gäller den svenska arbetsmarknadsmodellen. Modellen bygger på ansvarstagande parter som i kollektivavtal kommer överens om rimliga villkor och vakar över villkorens efterlevnad. När det gäller efterlevnaden av arbetsmiljö- och arbetstidslagstiftningen är det som ansvarar för tillsynen. Det är en huvudregel att tredjelandsmedborgare som arbetar i ska ha arbetstillstånd. Det är arbetsgivarens ansvar att kontrollera att samtliga anställda har rätt att arbeta här. Den som har en utlänning som saknar föreskrivet arbetstillstånd i sin tjänst kan dömas till böter eller fängelse. Både arbetsgivare och arbetstagare är naturligtvis skyldiga att följa svensk lagstiftning. Det svenska systemet för arbetskraftsinvandring ställer upp tydliga krav och villkor för när arbetstillstånd får beviljas. Anställningsvillkoren för den tredjelandsmedborgare som kommer hit för att arbeta får inte vara sämre än vad som följer av kollektivavtal eller praxis inom yrket eller branschen. Innan tillstånd beviljas ska pröva om anställningsvillkoren ligger på rätt nivå, och berörd arbetstagarorganisation ska i regel ges tillfälle att yttra sig. Reglerna för arbetskraftsinvandring är utformade på ett sätt som syftar till att underlätta arbetskraftsinvandring till . Det är oerhört viktigt att vi förhindrar missbruk av regelverket. har skärpt sina kontroller inom branscher där det visat sig förekomma missbruk, i syfte att förhindra att människor utnyttjas på den svenska arbetsmarknaden. Kontrollerna innebär att företag inom bland annat byggbranschen och restaurangbranschen ska visa att de kan garantera arbetstagaren lön och att företaget i förekommande fall tidigare betalat ut löner och tecknat försäkringar för arbetskraftsinvandrare. Enligt har deras arbete med att förhindra att utländska arbetstagare far illa på den svenska arbetsmarknaden gett goda resultat. De skärpta kraven inom vissa branscher har, enligt verket, haft avsedd effekt. Det finns arbetsgivare som anställer personer som inte har rätt att arbeta i . Dessa arbetsgivare tar inte sitt arbetsgivaransvar, och det ser jag givetvis mycket allvarligt på. Det är inte acceptabelt att det finns arbetsgivare som utnyttjar migranter utan arbetstillstånd. Det finns sanktioner mot arbetsgivare som anställer personer som saknar arbetstillstånd. är i färd med att genomföra sanktionsdirektivet i svensk rätt. Direktivet medför bland annat ytterligare sanktioner mot arbetsgivare som anställer tredjelandsmedborgare som inte har rätt att vistas här. Sanktionsdirektivet innehåller också regler som syftar till att utlänningar får kollektivavtalsenlig ersättning för det arbete som de har utfört. Mot den här bakgrunden ser jag inte någon anledning att vidta ytterligare åtgärder. 23 (V): Jag tackar statsrådet för svaret. Interpellationen är föranledd av att det avslöjades att åtminstone 17 utländska arbetare hade utnyttjats grovt på ett bygge som, ironiskt nog, utfördes åt i . Det handlade om personer som saknade arbetstillstånd eller hade falska arbetstillstånd och som tjänade så lite som svart. Exemplen är betydligt fler. Mycket av exploateringen sker i byggbranschen, men det ser lika illa ut på restauranger, åkerier, städfirmor och i jord- och skogsbruket. I själva verket tyder mycket på att det rör sig om tiotusentals personer, ofta med utländsk bakgrund och med eller utan arbetstillstånd, som systematiskt exploateras och arbetar långt under de villkor som lagar och avtal i stipulerar. Den grå sektorn, som man numera brukar tala om, håller på detta sätt på att bli en etablerad del av det svenska näringslivet. Det är inte enbart ett problem för de individer som blir grovt utnyttjade och lurade på det de har rätt till, utan det handlar i förlängningen om att branscher får en alltmer snedvriden konkurrens där enskilda firmor sätter i system att utnyttja människor som befinner sig i en beroendeställning och en utsatt situation, anställer dem till alldeles för dåliga villkor och därmed konkurrerar ut företag som följer lagar och avtal. För detta bär regeringen tillsammans med ett stort ansvar eftersom de har gjort upp om de nya reglerna för arbetskraftsinvandring. Ministern säger att skärpt sina kontroller. Det är dock lite som tyder på att det räcker. Exempelvis gjorde Hotell- och restaurangfacket i en granskning efter att de nya kontrollerna hade genomförts. Man granskade 64 restauranger i , alla med kollektivavtal. På samtliga restauranger upptäcktes det att man bröt mot reglerna när det gällde arbetskraftsinvandrare. Man betalade ut felaktiga löner och ersättningar, man bröt mot arbetstidsreglerna, och ofta saknades anställningsavtal. Facket hittade kort sagt felaktigheter och tecken på utnyttjande och exploatering hos samtliga man granskade. Migrationsministern säger att det ställs tydliga krav när ett arbetstillstånd ska beviljas. Det stämmer att det ställs tydliga krav på papperet. Problemet är dock att det anställningserbjudande som och oftast också den fackliga organisationen får titta på innan tillstånd beviljas inte är juridiskt bindande. Det görs inte heller någon kontroll eller uppföljning i efterhand av att det som erbjuds och är i enlighet med lagar och avtal är de villkor som de arbetskraftsinvandrare som kommer hit sedan faktiskt får. Det här är nyckelproblemet. Ni har skapat ett system där det är helt riskfritt för en arbetsgivare att lämna in ett papper där det står att man kommer att erbjuda sjysta villkor. Men när migranterna väl är här erbjuder man helt andra villkor, och det är i stort sett riskfritt eftersom ingen myndighet har i uppdrag att kontrollera att arbetsgivarna som utlovat följer lagar och avtal. Om regeringen inte har tänkt ändra i det här med anställningserbjudandet, finns det i så fall något annat som gör att man kan garantera att dessa personer får den lön och de arbetsvillkor som de har blivit utlovade? Den kontroll som genomförs nu räcker uppenbarligen inte till för att förhindra exploatering. 24 (V): Jag tackar statsrådet för svaret. Den nuvarande arbetskraftsinvandringslagstiftningen präglas av en ganska välkänd borgerlig strategi, nämligen att lägga alla risker och allt ansvar på arbetstagaren och underlätta för arbetsgivarna att välja och vraka bland arbetskraften och sedan göra sig av med den när det passar. När jag möter fackliga representanter berättar de med ilska och sorg om konsekvenserna av en lagstiftning som har ett enögt arbetsgivarperspektiv. Hotell- och restaurangfacket berättar från sitt uppföljande migrationsprojekt om just det som beskrev, nämligen att man i samtliga fall har funnit brister och tecken på exploatering i olika grad. Tyvärr ser Hotell- och restaurangfacket samma problem även efter att infört fler kontroller. Problemen kvarstår alltså. Arbetare från hela världen betalar stora summor till mellanhänder för ett arbetstillstånd och utlovas först kollektivavtalsenlig lön och rimliga arbetsvillkor men får sedan löner under miniminivå, får bo hos arbetsgivaren och får jobba ändlösa pass. Det är helt orimliga villkor.