prot · GZ09132 · 2012-06-18 00:00:00 — När det gäller byggnader nämns det att siffran förnybar energi ligger på , så där ligger vi väldigt bra till. I har vi generella styrmedel gentemot tillförsel av förnybar energi. Vi har certifikatsystemet, vi har även energideklarationssystemet, där vi gör en analys vid nybyggnation, och vi ser på alternativ uppvärmning och liknande. Där kommer naturligtvis detta med förnybar energi in i bilden. Så några ord om följdmotioner och reservationer. yrkande om ett tillkännagivande till regeringen om att det inte är försvarbart med ytterligare skärpningar på energihushållning tycker jag nästan att man kan lämna därhän. Den kan man nästan avstå från att kommentera över huvud taget, för naturligtvis krävs det ytterligare skärpningar. Vi andra är säkert väldigt eniga om att det krävs skärpta krav. Ser man på övriga motioner och reservationer tycker jag att de till stor del delar och regeringens uppfattning att den svenska handlingsplanen innebär skärpta krav på energihushållning jämfört med dagens byggregler. Det som skiljer är väl bedömningen av om det behövs mer underlag eller inte, om man har de färdiga lösningarna. Det finns många lösningar i motionerna och även i reservationerna som kanske kan vara aktuella i det framtida arbetet. Det vill jag definitivt inte utesluta. Sedan tycker jag definitivt inte att vi ska underskatta de krav som konsumenter och byggherrar, både enskilda och offentliga, ställer på sin byggnad när man beställer den, att den ska vara energieffektiv, och den utvecklingskraft som finns i detta när det gäller att utveckla olika tekniker. Därför kommer högst sannolikt nyuppförda byggnader att ha betydligt bättre värden än de minimikrav som anges i byggreglerna. Om man ser det generellt ska skärpta energikrav utformas utifrån ett brett underlag. Då gäller det att man har erfarenheter från befintliga lågenergibyggnader och demonstrationsobjekt. Det pratades förut om frukter i en fruktkorg. Det gäller att se att det finns ett behov av energibesparing, effektivt resursutnyttjande och inte minst god inomhusmiljö, som också måste finnas med i bilden, så att man inte förlorar på den ena kanten vad man vinner på den andra. Som jag sade i början handlar detta om ett första steg i en process med en kontrollstation 2015. Jag vill återigen trycka på att det är en process som ska tydliggöra de krav som ska gälla 2021. Precis som vi säger i utskottet kommer många av de frågeställningar som tas upp i motionerna sannolikt att uppmärksammas och kunna tillföras diskussionen . 80 (V) replik: Tack, , för ditt anförande! Jag har en del funderingar. Det är i alla fall ett par saker som jag ska ta upp. Först har jag bara ett konstaterande. Jag tycker nog att det är dags att du ställer väckarklockan, eftersom du inte har tagit fram den . Annars lär det här inte bli klart till 2015. När det gäller främjandeåtgärder, utvärdering av demonstrationsanläggningar och så vidare tar det sin tid. Det tar tid att bygga dem, utvärdera dem och få tillstånd till dem. Jag funderar lite grann. När tror att de här utvärderingarna kan vara klara? När kan demonstrationsanläggningarna, som du hänvisar till och som ska byggas, stå färdiga att utvärderas? Det här ska ju vara klart till 2015. Då ska en handlingsplan vara fastställd om hur vi ska uppnå målet 2018 och 2020. Jag är väldigt intresserad. Jag tror att både 2015 och 2018 har passerat innan regeringen är klar med det här och vi har några som helst utvärderingar att ta ställning till. 81 (FP) replik: Det är precis det jag försökte säga från talarstolen, att det gäller att hålla sig vaken om det här ska bli gjort. Det kommer naturligtvis att vara en process. När det gäller utvärdering av pågående projekt tror jag egentligen att det här är ett arbete som inte kommer att ta slut . har vi en viss kunskap utifrån det som har byggts och de projekt som har hunnit utvärderas fram till dess. Utifrån den kunskapen får man ta nästa steg. Om vi nu pratar om att detta var det första steget tar man nästa steg utifrån den nya kunskapen. Jag tror aldrig att det här utvärderingsarbetet blir färdigt, utan det kommer att komma nya typer av lösningar. Jag vet att det diskuteras kring det här med passivhusstandard. Om man nu pratar om branschen, som det är populärt att hänvisa till, kan jag säga att det finns de inom branschen som säger att passivhus är en typ av teknik, men det finns även andra typer av teknik. Man kallar det för lågenergibyggnader och så vidare, som bygger på någonting annat. Det här med utvärderingar är alltså någonting som vi måste jobba intensivt med. 82 (V) replik: Problemet i det här är att ni, , innan ni tänker lägga fram några förslag som anger riktlinjer för byggmaterialindustrin och byggindustrin, ska uppföra nya demonstrationsanläggningar, även i de övriga klimatzonerna. Det är resultaten från de demonstrationsanläggningarna som ska ligga till grund för regeringens beslut om nya byggregler som ska gälla 2018 och 2020. Det är det som är problemet med det här. Ni kommer inte att klara av att hålla tidsaspekterna när ni drar ut på det här. Det finns , som har sagts tidigare, byggprojekt där man har ställt betydligt tuffare krav på byggregler än dagens norm, och de har byggt på samhällsekonomiska kalkyler som är hållbara. har dessutom gjort egna utvärderingar av passivhus och konstaterar att de håller måtten. Det är alltså utvärderingar av passivhus som har stått . När det gäller de demonstrationsobjekt som regeringen talar om i sin skrivelse handlar det inte . Då har vi passerat 2021. Det här känns lite krystat, måste jag säga. 83 (FP) replik: Jag tror absolut att man kommer att klara den här processen. Det är precis som säger. Det finns stor erfarenhet av passivhus, både flerfamiljshus och enskilda villor, på många orter i . De flesta av dem som har uppförts bland annat känner jag väl till passivhusen på i har uppförts med företagsekonomisk lönsamhet. Det är ingen tvekan om att det just där och med den tekniken var bra. Sedan är frågan om man ska göra det till en generell regel. Det kommer väl inte att gå till så att regeringen bygger demonstrationsobjekt här och var, utan man samlar naturligtvis ihop kunskapen. Det byggs och kommer att byggas också på privata initiativ den typen av hus lite varstans i . Man kan därför få kunskap. Jag tror inte att kunskapen bara kommer att finnas i , i och i jag vet att det finns någon villa där. Den kommer naturligtvis att dyka upp i hela . Det gäller att samla in kunskapen. Det är ju inget, så att säga, isolerat mönster och demonstrationsobjekt. Det är många beställare som kommer att beställa den typen av hus, som man kan få erfarenhet av. 84 (MP) replik: Jag vill ge alliansföreträdarna här rätt i att det i den här skrivelsen visst finns signaler om vilken riktning, så att säga, arbetet ska ha. Det kommer att vara skarpare krav framöver. Så långt tycker jag väl inte att det finns någon anledning att kritisera, utan det är vägen dit som man skulle vilja se lite mer av. Jag har varit försiktig i mitt anförande, i motionen och i reservationen för att inte låsa mig vid någonting, för vi vet att det kan hända mycket när det gäller teknikutveckling. Det man kan undra är: Hur mycket bättre kan ett beslut bli 2015 än ? Ni kan titta på de remissvar ni har fått. De tillför faktiskt oerhört mycket till det arbete regeringen skickade ut. Ändå har man inte lyssnat. Hur mycket mer kunskap tror ni att branschen kommer att kunna redovisa till 2015 än det man har redovisat? Är ni beredda att ta någon hänsyn till det då? Jag tycker att man är väldigt tydlig med vad man vill ha. Det är den ena frågan. Den andra frågan gäller det som nämnde. Vi har redan förnybar energi när det gäller bostadsuppvärmning. Vad är ni beredda att göra för att komma längre? Jag tog upp resonemanget om primärenergi, som är helt avgörande, eftersom kärnkraft inte är en primär energikälla. Är ni beredda att skilja på el och el? Det finns faktiskt el som är primärenergi, solceller på taket på ett hus. Ska det inte vara någon skillnad mellan en fastighetsägare som gör den investeringen och den som väljer att köpa fulel, som är koldioxidbaserad och som till exempel kommer från kärnkraften? 85 (FP) replik: Jag tar det sista först. När det gäller egenproducerad el på taket är vi lite inne på det resonemang som hade. Producerar man energi från solen själv blir kanske isolering och sådant inte det primära. Det primära är då inte hur mycket energi det är, utan då finns det på något vis oändligt med energi. Vi hade en diskussion kring köpt energi och inte köpt energi. Det här är då egen energi som man tillför. Jag tror att det här med att börja dela upp el är en väldigt komplicerad process. Man kan välja att läsa remissvaren på olika sätt, men när jag läser dem tycker jag att de är lite spretiga. Det är väl just det som talar för att man faktiskt ska ha en liten process kring detta och samla den kunskapen. Det är mycket som handlar om vad som är tekniskt möjligt. Det är inte tu tal om att det går att skärpa kraven betydligt när man pratar om vad som är tekniskt möjligt. Men för man in de andra faktorerna, vad som är fastighetsekonomiskt, samhällsekonomiskt och miljömässigt försvarbart, blir frågan betydligt mer komplicerad. Och det är mycket kring det man måste jobba. För det är klart att det, precis som också har varit inne på, finns tekniska lösningar som gör att man kan komma väldigt lågt. 86 (MP) replik: Jag tror att ni på allianssidan lite grann har missförstått det här med egenproducerad energi från solen. Oavsett om det handlar om el eller värme är det inte så att det är oändligt, utan tomten har en ytbegränsning. Jag har faktiskt själv jobbat med just energi och framför allt solenergi på en forskningsinstitution. Jag vet att man, när man använder sig av den energin, är oändligt mycket mer aktsam om varje kilowattimme än när man använder sig av pellets eller fjärrvärme eller någonting sådant. Varje kilowattimme är nämligen så oerhört mycket mer värdefull att ta hand om. Det är där som utvecklingen i fråga om hur man kan åstadkomma mest nytta av varje kilowattimme är allra främst. Jag tror därför att ni har missförstått det där lite grann. kan man förhoppningsvis få ett regelverk som liknar andra länders så att den som har sina solceller på taket eller en solfångare kan sälja till grannarna. Till exempel i finns det en fastighet där man sedan åtminstone säljer värme till sina grannar. Så visst kan man sälja, och direktivet omfattar ju inte bara produktion för eget bruk utan även nära byggnaden så att man kan ha energi från grannhuset. Jag tycker därför att jag inte fick något svar. Jag tycker att ni ska ta till er detta. Alltså, ska vi komma vidare när det gäller att öka andelen förnybart kan vi inte komma ifrån att vi måste titta på förnybar och icke förnybar el, vare sig den är egenproducerad eller producerad i kooperativa former, i bolagsformer eller i form. Den frågan får ni inte släppa, och just kärnkraften en viktig och besvärlig del av det hela. 87 (FP) replik: Kärnkraft eller inte kärnkraft har vi diskuterat här tidigare, och det kan vi kanske lämna därhän i den här diskussionen. Jag tänkte på den fråga som jag inte besvarade förut, det vill säga varför vi tror att vi får ett bättre beslut än . Det bygger på att alla beslut genom att vi successivt tillskansar oss kunskap blir bättre. I och med att man har tidssatta kontrollstationer gäller det beslut som man fattar dit. Sedan fattar man nya beslut utifrån de kunskaper man skaffar sig , med en tydlig inriktning. Det är precis därför som det är bra med den typen av kontrollstationer så att man kan fatta nya bra beslut. 88 (C): Det finns talare här som har uttryckt att det är pinsamt att regeringen inte har med den ena eller den andra aspekten i sin skrivelse. Det är precis som det som gäller här i talarstolen det gäller att begränsa sig till det tidsmässiga utrymme som har angetts och vad som är motiverat utifrån vad det är man vill att folk ska förstå och handla efter. Vi har också fått lektioner i fysikens teorier och naturvetenskap när det gäller hur vi beskriver energi och exergi, hur energin inte kan förbrukas utan omvandlas och tar sig nya former och därmed får större och mindre miljöpåverkan. Oavsett vilket tycker jag väl att alla talare här i kammaren har varit inne på den här aspekten, och det visar ju att det i denna församling finns en stor förståelse i alla fall för hur detta med energi och primärenergi fungerar, även om en del på goda grunder kan mer än andra. Det finns en hel del teori, och det finns en hel del regler och normer, men det finns i det här sammanhanget också ett stort utrymme för praktiker. En sådan praktiker vill jag gärna nämna här i kammaren. Han heter och var centerpartistisk föregångare till mig på Hallandsbänken. Han var lantmästare från och energipolitisk talesperson mitt under den brinnande kärnkraftsdebatten. Dessutom var han ordförande i det allmännyttiga bostadsföretag som var bland de första i landet att satsa på solenergi, jordvärme och värmepumpsteknik, biobränslen och sedermera också passivhus. heter det företaget, om man nu får lov att göra reklam i kammaren. uttryckte detta på ett annat sätt. Han sade: Den bästa kilowattimman är den sparade kilowattimman. Han menade att det var den energi som aldrig behövde produceras eller omvandlas som var den man skulle sträva efter. När vi som var lite gröna och radikala sade bruka utan att förbruka sade han i stället bruka bättre. var tillväxtorienterad till skillnad från oss unga gröna och lite halvröda fundamentalister som inte förstod att det behövs en viss ekonomisk utveckling för att säkra välfärden. Bruka bättre betyder inte att man ska sluta förbruka någonting utan att man ska göra det på ett så effektivt sätt som möjligt utan att ta bort den viktigaste drivkraften, nämligen den hållbara ekonomin, det vill säga intresset av att med lönsamhet och en viss återbäring göra investeringar och förvalta någonting. Genom att med lönsamhet och en stor grad av frihet kunna utveckla sitt företag och tjäna pengar och genom att vara sparsam och göra smarta investeringar som betalar sig i längden får vi också de bostäder som vi önskar oss. De bostäder vi bygger ska byggas på ett sådant sätt att de ska kunna förvaltas och inte kräva stora investeringar för att bli ännu effektivare och bättre . Jag tror, fru talman, att det här med ekonomiska drivkrafter trots allt är den främsta orsaken till att vi har väldigt många goda exempel på energieffektiva byggnader här i landet. Det beror inte på byggregler, om nu någon trodde det. Det beror inte heller på subventioner som är teknikstyrande eller alla de förslag på lagstiftningar som vi får från olika håll när vi diskuterar planering och byggande här i kammaren. Vi diskuterar regeringens skrivelse av som redovisar den handlingsplan för nära-nollenergibyggnader som tagits fram i enlighet med och rådets direktiv om byggnaders energiprestanda. Allmänt måste man tycka att det är en god ambition av EU att ställa krav på medlemsstaterna att senast vid ingången av 2021 se till alla våra byggnader är nära-nollenergibyggnader och att alla nya offentliga byggnader ska vara det . Ekstas passivhus på väg i mellan och var inflyttningsklara . var det husen i söder om som i alla fall utifrån ett västsvenskt perspektiv var de nationellt mest kända exemplen på energieffektiva byggnader. Begreppet passivhus blev någon form av standard, även om det inte helt ger rättvisa åt de många olika former som finns för hur man kan bygga så att en byggnad får bästa möjliga energiprestanda ur ett helhetsperspektiv. Många anser sig vara överens om vad som behövs för att åstadkomma energieffektivisering, men den verklighet vi ser när vi skrapar lite på ytan har många variationer och det finns många inbyggda motsättningar även fortsatt. tycker att det är bra att vi här i är tydliga med att vi vill se en skärpning av kraven jämfört med vad vi har . Den handlingsplan som redovisas är en god början. Jag skrev tillsammans med två kolleger från en debattartikel i nummer 11 av tidningen och instämde i mycket av den kritik som kommer från remissinstanserna, och det gläder oss speciellt att det här är någonting man har tagit intryck av och gått vidare med. Regeringen och har på det övergripande planet satt det nationella miljökvalitetsmålet God bebyggd miljö. Där har man slagit fast att den totala energianvändningen per uppvärmd areaenhet i bostäder och lokaler minskar. Minskningen bör vara i förhållande till användningen 1995. ska beroendet av fossila bränslen för energianvändningen i bebyggelsesektorn vara brutet, som andelen förnybar energi ökar kontinuerligt. Det vi ser i dagens byggregler är att det finns exempel på att det kan styra mot ett användande av eldrivna luftvärmepumpar på bekostnad av exempelvis biobränslebaserad fjärrvärme. Att enbart mäta mängden tillförd eller köpt energi för att bedöma en energiprestanda kan styra fel, och det är viktigt när vi nu fortsätter arbetet med att specificera de krav som ska ställas att det är de övergripande miljömålen, att minska vårt beroende av fossil energi och även minska energiåtgången totalt sett, som ska vara styrande. Teknikneutralitet är något vi ofta hyllar, och i den bostadspolitiska debatten har de kommunala särkraven pekats ut som en orsak till att bygg- och boendekostnaderna kommer att öka och att ett industriellt koncepttänk från byggindustrins sida motverkas på grund av detta. Men i den debatten skulle jag nog vilja påstå att det i stället är de ytterst generösa byggreglerna som bidragit till att åtminstone på energisidan ge utrymme för den här vildvuxna av särkrav. När regeringen nu skriver att energikraven ska skärpas och att det ska ske mot bakgrund av vad som är miljömässigt, samhällsekonomiskt och fastighetsekonomiskt motiverat innebär det att det är de nationella målen om energieffektivisering som i första hand ska vara vägledande. De ska ge utrymme för dem som har höga ambitioner att kunna gå före som kraven ska vara utformade så att de minskar behovet att profilera sig kommunalt med olika särkrav, eftersom de nationella kraven kommer att vara tillräckligt ambitiösa. Det brukar i debatten också hänvisas till fordonsindustrin. Jag kan meddela församlingen att i den har jag arbetat i ungefär . För ungefär så länge sedan bestämde delstaten , visserligen världens sjunde största ekonomi, sig för att införa särkrav på de bilar som skulle få lov att säljas där. De särkraven blev någonting som alla biltillverkare fick lov att anpassa sig till. Med det vill jag ha sagt att det inte är något fel på särkrav om de driver utvecklingen i rätt riktning. Jag vill därför passa på tillfället och ge en särskild eloge till alla de byggföretag, fastighetsägare och branschorganisationer som är ledande och går före när det gäller att genomföra energikrav i praktiken. Era bidrag till de skarpa krav på nära-nollenergibyggnader som kommer att ställas när era projekt, historiska, pågående och ännu inte påbörjade, ska utvärderas är oerhört värdefulla. Måhända kommer de att leda till att vi omvärderar synen på hur nuvarande byggregler utformas så att vi ser på byggnadens faktiska energiprestanda och hur den så kallade primärenergin omvandlas innan den tillförs huset. Jag utgår också från att minimikraven, så som de kommer att ställas på ett eller annat sätt, också kommer att skärpas radikalt. Det kommer att krävas en bättre helhetssyn och en stor detaljkunskap än vi får om vi bara sätter en siffra. Många har varit inne på att det inte är realistiskt att skriva en proposition och säga en siffra som begränsar mängden tillförd energi i byggnader. Vi måste också ta hänsyn till hur den produceras och i vilken form den tillförs byggnaden. Med de orden kan jag konstatera att regeringen i sin nya skrivelse har tagit intryck av de remissinstanser som har svarat. kommer 2021 att ha en definition som skärper kravet och tar hänsyn till de övergripande miljömålen och som dessutom är väl grundad både i de erfarenheter som vi har skaffat oss och de som vi kommer att skaffa oss . Därmed, fru talman, yrkar jag avslag på samtliga fyra reservationer och bifall till utskottets förslag. 89 (MP) replik: började med någonting som jag uppfattade som en liten kommentar till mitt anförande. Jag höll ju en form av liten lektion på fysikens och matematikens område, men jag kunde konstatera att representanter här, dina kolleger från och , inte har förstått det här ändå. sade du ingenting om saken, , men jag kan konstatera att ni uppenbarligen inte förstår skillnaden mellan primär energi och sekundär energi, eftersom jag till exempel fick kommentaren i förra replikskiftet att kärnkraften kan vi tills vidare lämna åt sidan. Det är faktiskt så att el per definition aldrig kan vara primär energi. Inte ens om vi med någon sorts induktionsteknik skulle kunna ta vara på ett åsknedslag handlar det om primär energi. El är alltid omvandlad energi. Om ni inte förstår det är det naturligt att ni inte ger mig någon respons på mitt krav att man förutom att man måste skilja på el och övrig energitillförsel till en fastighet också måste skilja på el och el. Det är faktiskt oerhört mycket större skillnad mellan olika energislag ur primärfaktorsynpunkt än det är mellan övriga energislag och till exempel el från vattenkraft. Skillnaden internt mellan olika primärkällor för elproduktion är mycket större. Kommer det här inte in i diskussionen om el i regeringens arbete kommer förslaget inte att kunna styra mot en klimat- och miljöeffektivare energianvändning i bostadssektorn. 90 (C) replik: Det är som jag diskuterar kärnkraft med . Förra gången gällde det skadeståndsansvar och sådana frågor. Det är tydligt att eftersöker en kärnkraftsdebatt även i den här frågan. Jag vet inte om detta är rätt tillfälle att ta den diskussionen. Vi kan diskutera det i många andra sammanhang. När jag talar om primärenergi, tillförd energi, är det utifrån den kritik som har riktats från fjärrvärmeproducenterna som ser en risk att den bioeldade fjärrvärmen kommer att missgynnas av att vi ställer energikrav som endast mäter och värderar den tillförda energin i form av elektricitet. Det vore i så fall en olycklig utveckling. Jag skulle hellre se ett sätt där vi bedömer de U-värden och energiprestanda som faktiskt finns i huset, alldeles oberoende av varifrån energitillförseln kommer. En annan fråga är hur vi ska värdera värmepumpar som är installerade i respektive hus och är eldrivna i förhållande till värmepumpar i gemensamma anläggningar som får sin energi från andra, förnybara energikällor. Det är intressant att lyssna till hur vi diskuterar verkningsgraden av kärnkraften. Jag kan hålla med om att det är en väldigt effektiv vattenkokare som bland annat värmer upp från Ringhalshållet, men det finns också ganska mycket vind som passerar vindkraftens vingar och rätt mycket vatten som passerar förbi turbinanläggningarna också. 91 (MP) replik: Jag eftersöker en diskussion om det som det här EU-direktivet handlar om. I det här direktivet uttalar man sig mycket tydligt om primärenergifaktorer, man uttalar sig mycket tydligt om att den energi som ändå behövs när vi har nått ett nära-nollenergibyggande ska vara förnybar. Det är de sakerna jag diskuterar. Då blir naturligtvis konsekvenserna att vi frågar hur vi hanterar olika energislag. Jag tycker att det är lite märkligt att ni inte törs se att olika primärkällor för el faktiskt bör hanteras olika. I mitt anförande har jag mycket tydligt lyft fram att vi från sida naturligtvis ser att det är oerhört väsentligt att vi förändrar regelverket så att vi får regler som syftar till att få bra klimatskal. Det är ju på det sättet som vi kan ha en hyfsat teknikneutral möjlighet för framtida generationer att välja det som för dem är effektivast, enklast och bäst när det gäller att tillföra den energi som eventuellt behövs i framtida hus. Där är vi inte alls oense på något som helst sätt.