prot · GZ09129 · 2012-06-13 00:00:00 — Klimatet och miljön tjänar på det, dels för att vi effektiviserar vår elförbrukning, dels för att den smutsiga reservkraften inte behövs. Det finns många goda argument för att stärka konsumentens roll. I propositionen Stärkt konsumentroll för utvecklad elmarknad och uthålligt energisystem som debatterades var timmätning med som ett av förslagen för att förbättra elkundernas ställning. Det är därför mycket positivt att vi här äntligen debatterar propositionen som gör detta förslag möjligt. Det är efterfrågat från alla partier, måste jag tillägga. kommer elhandlarna att kunna erbjuda sina kunder tjänster som förutsätter timmätning. Det har framkommit farhågor från branschens sida om att detta inte skulle vara genomförbart på så och att det skulle bli en dyr reform för kunden. Regeringens förslag bygger på att av mätarna klarar timmätning. I de allra flesta fallen kommer elnätsföretaget därför inte att ha några kostnader för elmätarbytet. Det som i praktiken kommer att hända är att efter det att elnätsföretaget har mottagit en anmälan från elhandlare som vill erbjuda sina kunder tjänster som förutsätter timvis mätning har elnätsbolagen på sig att genomföra bytet till timmätning. I propositionen uttalar regeringen att en normal tid för detta bör vara två . Ungefär från kommer kunden att kunna tillgodogöra sig tjänster som förutsätter timvis mätning från sin elhandlare. är det upp till elhandlarna att ta fram bra verktyg som stärker konsumentens roll. Det blir verklighet från i och med den här propositionen. Jag förstår att branschen är orolig för snabba förändringar i lagstiftningen och att oväntade beslut kan påföra dem, och i fortsättningen konsumenten, höjda kostnader. När detta är sagt, vill jag stryka under att detta är en reform för att stärka konsumentens ställning på marknaden. Det är en reform som, som jag tidigare nämnt, har varit efterfrågad av alla partier. Det framkommer ofta åsikter i denna kammare om att lagstiftningsarbetet går för långsamt. Det var därför med en viss förvåning som jag läste Socialdemokraternas motion i detta ärende där de ytterligare vill förhala en konsumentvänlig reform. nämnde i sitt anförande en räcka olika saker som hon tyckte borde vara på plats redan när vi bestämmer om timmätning. Hon hänvisar bland annat till den nordiska elmarknaden. Jag vill påminna om att vi här i kammaren kan fatta beslut som gäller svenska elkonsumenter och inte nordiska. Socialdemokraterna vill flytta ikraftträdandet av denna viktiga reform till 2014. Jag undrar hur Socialdemokraterna vet att alla de krav som de ställer för att den här reformen ska beslutas i är på plats då. Hur vet Socialdemokraterna i riksdag att även de övriga nordiska länderna kommer att fatta de beslut som och här kräver? Jag tycker att det är bra att vi nu tar första steget mot en timvis mätning, men det förutsätter självfallet att vi fortsätter att utveckla lagstiftningen mot en konsumentvänlig elmarknad. Går vi tillbaka till de senaste debatterna har Socialdemokraterna, vilket också min kollega från nämnde, i flera motioner lyft fram just behovet av timvis mätning. I en motion som lämnades till miljö- och jordbruksutskottet skriver de: För alla hushåll bör dessutom obligatorisk, individuell och timvis mätning med eget kostnadsansvar för förbrukningen av el införas. I en motion från /10 uttrycker Socialdemokraterna: För alla hushåll bör dessutom obligatorisk, individuell och timvis mätning med eget kostnadsansvar för förbrukningen av el införas. När regeringen överlämnade propositionen om en stärkt konsumentroll förordade regeringen en inriktning där allt fler elkonsumenter ska få sin elförbrukning timmätt. I motionen till denna proposition säger sig Socialdemokraterna vara positiva till förslaget om timmätning. Ingenstans i deras motioner finns de krav som Socialdemokraterna här framför. Varför har Socialdemokraterna nu plötsligt bestämt sig för att det går för fort i en reform som de har ropat efter och sagt helst borde ha varit genomförd i går? Det måste jag säga är en kovändning som heter duga. Det är en kovändning som Socialdemokraterna tillsammans med är ensamma om i denna kammare. De övriga oppositionspartierna säger: Äntligen! Vi från Alliansen står samlade kring beslutet. Som elkonsument ser jag fram emot att få ännu ett verktyg för att ha koll på min elförbrukning. Jag vet att jag inte är ensam. Det finns många hem i vårt land där man ser detta som ett lysande förslag och ett förslag som ytterligare stärker konsumentens roll. Jag vill dock avsluta med att säga att vi inte är färdiga med detta. Självklart kommer lagstiftningen att följa upp dagens proposition med ytterligare reformer, och jag håller med om att ännu bättre koll på elförbrukningen vore önskvärt. Det kommer vi att återkomma med till denna riksdag. 174 (S) replik: Det är intressant att lyssna på både och företrädare, som utgår ifrån vad Socialdemokraterna har sagt. Det är precis så som ni räknar upp. Det är bra att ni redovisar vad Socialdemokraterna har gjort. Vi har väckt sådana motioner, för vi tycker att detta är otroligt viktigt. En lagstiftning ska gå snabbt, men det ska bli bra också, . Annars slår det tillbaka. Det handlar om helhetsperspektivet. Vi talar om timvis mätning, men när kommer avräkningen också? Jag skulle vilja fråga om s. 11 i propositionen, där det står: Regeringen bedömer att de förändringar som krävs i avräkningssystemen är alltför omfattande för att kunna införas . Detta betyder att de uttagskunder som ingår ett avtal som förutsätter timmätning kommer att avräknas på samma sätt som övriga uttagskunder vars förbrukning ingår i förbrukningsprofilen. Det innebär att det blir en månadsschablon. Det blir inte färdigt så att man på fakturan får timvis avräkning, utan det blir en schablon . Det är där jag är rädd att det slår tillbaka på konsumenterna. Man märker att det inte gör någon skillnad, och varför ska man då vara engagerad i hur man förbrukar sin el? Det måste också visa priset. : Du och jag är engagerade i det nordiska, . Jag är bekymrad över detta. Den nordiska slutkundsmarknaden vill du och jag ha på plats . Ser inte ett problem i om man går fram på olika sätt och har olika timmätningssystem i ett nordiskt perspektiv? 175 (M) replik: Jag börjar med det sista. nämner att den nordiska slutkundsmarknaden ska vara på plats . Då undrar jag självklart varför Socialdemokraterna i sin motion säger att detta ska införas , innan den nordiska slutkundsmarknaden ska vara på plats. Det säger sig självt att det kanske är deras motion som inte är speciellt väl genomtänkt. När det gäller avräkningen är jag glad att ger mig möjlighet att informera Socialdemokraterna om vad som står i propositionen. Där flaggas det för att avräkningssystemet ska ändras . Då vet Socialdemokraterna det. Sedan vill jag också säga följande. När man inför en så viktig ändring som timvis mätning är för elkonsumenten förutsätter det att elhandlarna tar den möjlighet som erbjuds och bygger upp ett system så att elkunderna har en vara att efterfråga. Det är nämligen inte så att det finns en vara färdig och klar till , men det vi gör här i ger startskottet för att elhandlarna nu kan ta fram bra varor för elkonsumenten på elmarknaden. Jag ser framför mig att elhandlarna nu sitter på sina kammare och funderar på hur de kan göra sina bolag mer attraktiva för elkunden. Hur kan de göra dem mer tydliga, synliga och lättillgängliga? Vi ska göra elmarknaden till konsumentens elmarknad. Det är en elmarknad som har varit ogenomtränglig och omöjlig att förstå för väldigt många. Det vi gör är att göra elmarknaden till en mer konsumentvänlig marknad där konsumenten nu kan säga: Visa mig vad du har att erbjuda så ska jag fundera på om jag väljer dig eller någon annan. 176 (S) replik: Det säger låter så himla bra. Jag är dock rädd att reformen slår tillbaka när detta träder i kraft , i och med att du inte kopplar ihop timvis mätning med avräkning. Det är det vi är kritiska till att ni inte tar helhetsgreppet och precis som säger sätter konsumenten i centrum och ser till att man får incitament att styra sin elanvändning och under månaden. Då krävs det båda delar, . Det krävs både timvis mätning och att man vet kostnaden. Risken är att man nu kommer att efterfråga detta och att en del av mätaren byts eller att man inför en del av ett system i den mätare som finns och att vi , när smarta nät och smarta hus kommer, kanske måste byta ett antal mätare till. Det är det som är problemet. Då kommer denna kostnad att läggas på dig och mig som elkonsumenter, är jag rädd. Det är därför vi måste se helheten och göra det så enkelt och överskådligt som möjligt. När det gäller nordisk slutkundsmarknad handlar det om att se till att få tid framåt att jobba tillsammans i det arbete som sker inom slutkundsmarknaden, alltså projektet. Det handlar om att hitta gemensamma lösningar under detta år för att det 2015 ska träda i kraft. Det är därför vi säger det. Låt oss fatta beslut om inriktningen nu och se till att införa detta ! Det är för att sätta konsumenten i centrum och se till att man får både pris och timmätning i sin hand. Då kan man styra mycket mer. 177 (M) replik: Jag hör vad säger här i kammaren. När man läser Socialdemokraternas motion i ärendet står det dock ingenting om de argument lyfter fram här. Självklart har Socialdemokraterna rätt att ta fram ytterligare argument, men det var inte det ni skrev i motionen eller när ni reserverade er. Kostnaden för införandet beräknas bli för elnäten. Det är för konsumenten när det gäller elnäten. Det beräknas vara när det gäller elhandlarna. Skulle man behöva byta sin elmätare är kostnaden . av elmätarna klarar redan detta, så den kostnaden behövs inte. säger att det går för fort och att vi måste samarbeta med . är jag faktiskt rätt stolt över att går före. Jag vill bara påminna Socialdemokraterna om att vi för inte så länge sedan stod här i kammaren och debatterade ett nordiskt samarbete om gröna elcertifikat. går före när det gäller timvis mätning. De andra nordiska länderna kommer självklart att följa med och hänga på när de ser att detta är en bra och konsumentvänlig reform. Jag tycker inte att det är bra att människor går ut och är oroade och bekymrade. Jag kan säga till att detta är en väl genomarbetad reform som är första steget i att göra elmarknaden ännu mer konsumentvänlig. Vi kommer att återkomma till kammaren och besvara väldigt många av de frågor som Socialdemokraterna har här , men det är rätt att ta det första steget och inte skjuta på det till framtiden. Vad händer om inte allt det som Socialdemokraterna står här i kammaren och kräver är på plats? Då kanske vi inte ser timvis mätning. Detta är helt rätt reform. 178 (MP): Med regeringens politik har människor mycket små möjligheter att styra över sin elräkning. Höga elpriser slår hårt mot dem med små ekonomiska marginaler. För att ge människor makt över elräkningen behövs möjlighet både till egen el att få sälja och kvitta el ute på nätet och till fler verktyg för att kunna styra mot mer effektiv energianvändning. Att hör till de länder som har högst elförbrukning per person är en utmaning som behöver en politisk lösning. Det är inte rimligt att en svensk i snitt har dubbelt så hög elförbrukning som en dansk. Det leder till onödig sårbarhet, miljöpåverkan och kostnader. Det behövs därför en aktiv politik som hjälper hushåll och företag ur en ineffektiv elanvändning. Dagens debatt om timmätning för elkonsumenter är ett litet steg i rätt riktning, så att människor får makt över sin elräkning och kan sluta slösa energi. Som miljöpartist är jag övertygad om att både människor och företag som får större makt över sin energisituation använder energin mer effektivt och sparsamt. har människor i praktiken inga andra möjligheter att reagera på elpris än att avstå från att använda el. Ett modernt energisystem ska gynna den som startar tvättmaskinen eller laddar elbilen när elpriset är lågt. Med elmätare som registrerar elanvändningen timme för timme i kombination med differentierade elpriser skulle människor få mycket större möjlighet och motiv att styra sin elanvändning bort från de effekttoppar då elen är som dyrast och smutsigast. Om människor kunde läsa av sin elmätare och elpriset kontinuerligt skulle många anpassa sin användning av el till de tider då elen är som billigast. Det ger positiva effekter både för hushållen, som får lägre energianvändning och kostnad, och för samhället, som inte behöver använda lika mycket dyr och smutsig reservkraft eller importerad el. Det förslag som regeringen nu lagt fram om timmätning för aktiva elkonsumenter som ansöker om det är ett första steg. står bakom förslaget i propositionen. Men det som saknas är en plan från regeringen för hur samtliga hushåll ska kunna få timmätning. Regeringens egen bedömning är att det förslag som vi diskuterar bara kommer att påverka ett mycket begränsat antal elkonsumenter. För att nå samhällsvinsten med effektivare energianvändning och för att ge hushållen ökad makt över elräkningen behövs ett beslut om timmätning för alla. 179 (FP): Dagens debatt handlar om att ge konsumenterna mer makt och inflytande över elräkningen, och det är bra. I propositionen föreslås, som vi hört från flera andra talare, att aktiva elkonsumenter ges en möjlighet att ingå nya former av avtal där elförbrukningen timmäts utan att man får betala för de merkostnader som trots allt uppstår. Genom timmätningen ökar möjligheten för elkonsumenten att se hur och när man förbrukar sin energi. Det ger en bättre möjlighet att minska sin totala elförbrukning och att ändra sitt förbrukningsmönster. Det kanske är det sistnämnda som är det viktigaste just . Det är bra för hela samhället att vi stimulerar besparingar av el. När väl timmätningsreformen får fullt genomslag kan det bidra till ett lägre effektuttag under kritiska perioder, något som medför både lägre elpriser och ett mer effektivt resursutnyttjande. Genom dagens debatt når vi målet för en process som startade för mer än 10, kanske till och med . Jag har inte riktigt kollat årtalen. , om någon nu minns det, preliminärdebiterades konsumenten genom avläsningar av elmätarna. Systemet var stelbent, och många elkunder fick skyhöga räkningar en gång . Det var tider det! har varit drivande för införandet av ett system med fjärravläsning av mätarna och månadsdebitering. har tekniken utvecklats ännu mer, och vi kan steg för steg erbjuda och införa timavläsning för alla elkonsumenter. En stor majoritet av hushållen har, som vi hört , redan elmätare som kan avläsas och debiteras . har redan denna möjlighet. Elanvändarna kan då följa sin förbrukning och se hur den fördelar sig över tiden. Elräkningarna behöver inte längre bygga på gissningar utan kan bygga på verklig förbrukning, vilket är bra. Detta ger kunderna incitament att spara på energi, något som vi arbetat för ända . Jag vill också ge en eloge, herr talman. De var tidigt ute i denna fråga, ska ärligt sägas. Detta arbete började som sagt , möjligen , och inriktningen från statsmakternas sida har varit tydlig: Det kommer mera. En stor majoritet av branschens företag drog snabbt slutsatsen att det var lika bra att installera mätare med möjlighet att läsa timmar redan då, när vi hade månadsinläsning, eftersom inriktningen från statsmakten var så tydlig. Även de propositioner och skrivelser som alliansregeringen avgivit har tydligt pekat på detta. Därför menar jag att den reservation om att skjuta upp reformen ytterligare som Socialdemokraterna och har enats om inte är särskilt relevant. Branschen har haft på sig att göra det vi nu begär, och de flesta, , har som sagt redan infört detta. Förslaget innebär dessutom att det finns en flexibilitet inbyggd som ger företagen extra månader vid omställningen. Jag är övertygad om att detta är tillräckligt. Jag yrkar bifall till utskottets förslag till beslut och avslag på motionerna. 180 (V): Jag har väntat på den här dagen åtminstone jag tog upp frågan om timmätning första gången. Men som sade startade frågan tidigare. sade dåvarande S-regering att timmätning var den reform som skulle komma. Branschen har fått signaler och har kunnat förbereda sig för reformen. , när vi tog beslut om en lag om konsumentmakt, var inriktningsbeslutet klart och tydligt timvis mätning skulle införas. Socialdemokraterna sade att det skulle ske stegvis och ställde sig bakom den delen och det förslaget. och hade en reservation där vi klart och tydligt sade att detta måste vara en reform som avser samtliga kunder. Vi ville skynda på processen. har vi ändå ett första steg här. Jag och ställer oss bakom utskottets betänkande och yrkar avslag på motionen. Men vi ska också komma ihåg att den hallelujastämning som reformen lett till inte riktigt har sin grund i sanningen. Det behövs betydligt fler steg för att man ska få ut den effekten och ge kunderna möjlighet att påverka sina kostnader . Men att ta ett steg i verkligheten, om än väldigt litet, är ändå bättre än att inte ta något över huvud taget. Jag yrkar bifall till förslaget i betänkandet. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas .) 18 § Gemensam organisation för export- och investeringsfrämjande Föredrogs näringsutskottets betänkande 2011/12:NU23 Gemensam organisation för export- och investeringsfrämjande (prop. 2011/12:92). 181 (S): Vi ska nu behandla näringsutskottets betänkande nr 23 som innehåller en hopslagning av exportråd och den svenska investeringsmyndigheten , som är ett statligt bolag. Propositionen som ligger till grund för detta, 2011/12:92, har samma benämning som utskottets betänkande, nämligen Gemensam organisation för export- och investeringsfrämjande, och den innehåller i huvudsak tre förslag till beslut: för det första ursprunget till propositionen att man vill slå ihop med det statliga uppdraget för investeringsfrämjande, för det andra att regeringen ska kunna sluta avtal med om ett gemensamt ägande av myndigheten samt för det tredje att beslutanderätt när det gäller att utse handelssekreterare tas bort. På denna proposition har vi socialdemokrater skrivit en följdmotion där vår huvudsakliga invändning är det bristande beslutsunderlaget samt att statens inflytande över investeringsfrämjandet inte är helt klarlagt. Vidare anser vi att det finns en risk för konkurrensnackdelar för svenska företag som väljer att kanalisera sin verksamhet i den nya organisationen för export- och investeringsfrämjande. Jag vill därför yrka bifall till reservationen. Vi socialdemokrater har i och för sig ingenting emot att man slår ihop myndigheter. Det kan ofta vara ett sätt att effektivisera verksamheter, och inte sällan uppstår synergieffekter. Men då måste det vara klarlagt vilka de verkliga synergieffekterna är. arbetar med att få svenska företag att exportera till marknader utanför gränser. arbetar för att få utländska företag att investera i . Ett av de senaste exemplen är placeringen av Facebooks servrar i . Ett avgörande skäl för att sammanslå myndigheterna är att man skulle kunna dra nytta av att finns över nästan hela världen medan Invest finns på sex platser, varav två i . Låt mig ta ett exempel där man klart och tydligt kan se den här typen av synergieffekter redan från början. Det var när man slog ihop och . Båda två ägnade mycket av sin verksamhet åt att se till att få företag placerade på olika platser i . Det gjorde man kanske bättre tillsammans. Där fanns det klara synergieffekter. Det är väldigt svårt att se vilka synergieffekter detta skulle ge. Det finns lite eller inget i propositionen om hur man ska kunna få kompetens kring investeringsfrågor på alla dessa kontor. Man pekar på att kontoren är viktiga, men det är väldigt svårt att se hur de skulle kunna uppnå kompetensen. Därför är det tveksamt, i varje fall på kort sikt, om man kan uppnå en framgångsrik investeringsverksamhet på det sätt som regeringen har tänkt sig. Det anges inte i vare sig utredningen eller propositionen hur man ska ta till vara den kompetens som finns på investeringsmyndigheten det är ett fullständigt vitt blad. Under hand har utskottet fått kännedom om att regeringen har gett i uppgift att återkomma till regeringen om hur sammanslagningen ska gå till. Men detta stärker bara vår uppfattning att utredningen var hafsig och slarvig och inte gav svar på hur man ska slå samman dessa två myndigheter. är ett litet, exportberoende land där en av de viktigaste företagsfrämjande åtgärder som staten kan vidta är just exportfrämjande. Detta är vi nog alla här helt överens om. Vi brukar också säga detta i alla tal i näringspolitiska frågor. Vi som sitter i detta utskott briljerar ofta med att vi på en tiondels procent när kan redogöra för hur mycket exporten har ökat eller minskat , ibland till och med . Men vad värdet är på de investeringar som utländska företag gör i är vi ofta ganska okunniga om. Jag tror att man vill göra denna förändring väl enkel för sig. Det handlar om något man gör ibland långt från , och det handlar om handel, och därför kan man slå ihop det trots att det är både tydligt och klart att detta är två helt skilda verksamheter med olika krav på kompetens. Det vill man helt bortse från i propositionen. Man blir ännu räddare när man läser det yttrande som utrikesutskottet har lämnat. UD och utrikesutskottet har uppenbarligen inte förstått skillnaden mellan och Invest olika roller. På s. 24 i betänkandet, i en bilaga med utrikesutskottets yttrande, går det att läsa: Inom ramen för ärendets beredning hölls en föredragning med deltagande av tjänstemän från UD. I likhet med regeringen anser utskottet att en sammanslagning av innebär att det svenska handels- och investeringsfrämjandet anpassas till den globaliserade nätverksekonomin där export, import och investeringar är olika alternativa vägar för svenska företag att nå ökad tillväxt genom internationalisering. Den globaliserade ekonomin gör att svenska företag i högre utsträckning behöver internationaliseras för att vara konkurrenskraftiga. För företagen kan export, import och gränsöverskridande investeringar vara olika vägar att växa och etablera sig på nya marknader. Genom att slå ihop handels- och investeringsfrämjandet kan företagen erbjudas stöd och rådgivning om dessa olika alternativ inom samma organisation. Jag tycker att det är beklagligt att ett av viktigaste utskott, med både ledamöter och tjänstemän, inte har förstått ett enda dugg vad Invest sysslar med. Återigen: Det handlar inte om de svenska företagens investeringsverksamhet utan om de utländska investeringar som går till från utländska företag. 182 HANS (M): Den klassiska invändningen mot förändringar är att så har vi alltid gjort. Nästan lika klassisk är invändningen att så har vi aldrig gjort. En annan klassiker är att går det inte för långsamt går det för fort. Och kan man inte kritisera i sak får man göra det i form. Att bryta gränser och söka sig nya mål har för de flesta av jordens folk och länder näst intill varit att följa en naturlag. För del började det på allvar med vikingarna, som var pionjärer med att bedriva utåtriktad handel, må vara med något ociviliserade metoder, långt ifrån dagens kvalitetssäkring och CSR-ambitioner. Även om vikingarna inte riktigt förstod handelns alla hederskodexar insåg man dock att det krävs närvaro och engagemang för att sälja varor till andra människor och i andra kulturer. Denna insikt har utvecklats vidare och gjort handeln till ett universellt språk, ett språk bortom skillnader i kasus, svårböjda verb och laturgenta satsmelodier. Vad har då vi i dagens lärt oss av vikingarnas första stapplande handelssteg? Jo, att är ett litet och exportberoende land där exporten är avgörande för svensk ekonomi och sysselsättning. Därför är det angeläget att kraftfullt kan attrahera utländska investeringar som kan bidra till vår utveckling och nya arbetstillfällen i vårt land.