prot · GZ0971 · 2012-02-16 00:00:00 — Den psykosociala arbetsmiljön är där minst lika viktig som den fysiska; att känna att man är en del av gruppen och förstår sina och andras arbetsuppgifter även om det har gått sedan man var på arbetsplatsen. Det är viktigt hur man blir bemött när man kommer tillbaka . En trygg och säker miljö utan mobbning och trakasserier eller diskriminering känns självklar, men tyvärr är det inte så överallt. och regeringens utgångspunkt för arbetsmiljöfrågorna är att de för det första ska bidra till att bryta det utanförskap som finns på arbetsmarknaden och för det andra lyfta fram arbetsmiljön som en positiv konkurrensfaktor för arbetsgivarna. Att med hjälp av arbetsmiljön bryta utanförskapet för människor handlar i väldigt hög grad om det goda ledarskapet, om chefen som har förmågan att se människor för den kompetens och förmåga som var och en har, liksom förmågan att skapa bra team och arbetsgrupper med en mix av bakgrund, ålder, kön etcetera. En bra chef jobbar också med ett systematiskt arbetsmiljöarbete, där personalen involveras och utbildas i arbetsmiljöfrågor så att det blir en naturlig del av det gemensamma åtagandet på arbetsplatsen. Det handlar inte bara om skyddsombudens roll och skyldigheter utan om alla anställdas och speciellt chefernas ansvar för just det här arbetet. Det gäller att lyfta fram den goda arbetsmiljön som en konkurrensfördel. Det är viktigt för såväl privata som offentliga verksamheter för att behålla personal och för att rekrytera nya medarbetare. Det kan handla om företag som har hittat praktiska lösningar för sina anställda, till exempel att underlätta för anställda med hjälp med barnpassning, lämning och hämtning av tvätt, hemkörning etcetera. Men det kan även handla om nya sätt att arbeta. management är ett väl utarbetat system för att få personal och aktiviteter att fungera mer effektivt, inte genom att reducera personalen utan i stället genom att satsa på att involvera medarbetarna, ge dem medinflytande och en god arbetsmiljö. Arbetsmiljöarbetet i har varit framgångsrikt och bidragit till att riskerna i arbetslivet har minskat. Ett fungerande arbetsmiljöarbete på alla arbetsplatser är en viktig förutsättning för att uppnå ett hållbart arbetsliv där ingen i förväg slits ut fysiskt eller psykiskt. välkomnar därför den nationella handlingsplanen för en förnyad arbetsmiljöpolitik och den möjlighet att få till stånd ett långsiktigt och målmedvetet arbetsmiljöarbete som den innebär. I handlingsplanen finns både konkreta förslag och mål och en tydlig viljeinriktning . visar på en stark positiv trend långsiktigt även om det finns orosmoln, som vi har hört tidigare i debatten. Anmälningarna om arbetsrelaterade sjukdomar har mer än halverats. Även arbetsolyckor som har lett till sjukfrånvaro har minskat. I statistiken över döds- och olycksfall i arbetslivet visar de flesta indikatorerna på arbetsmiljöområdet en fortsatt positiv utveckling. Dödsolyckorna i arbetslivet har historiskt sett minskat. Faktum är att 2009 uppmättes den lägsta nivån på dödsfall på grund av arbetsolyckor i modern tid. Vi hörde tidigare från kollegan en del av förklaringarna till att nivån ökade året därpå. Syftet med arbetsmiljöpolitiken måste vara att åstadkomma säkrare jobb med minsta möjliga risk för att drabbas av arbetsrelaterade olyckor och sjukdomar. I linje med det har utskottet i betänkandet redovisat vad som görs, och det är i princip en nollvision för dödsolyckor i arbetslivet. anser dock att det finns anledning att ur ett riskförebyggande perspektiv noga följa och analysera utvecklingen när det gäller antalet dödsolyckor och arbetsolyckor i arbetslivet. nämnde tidigare djupstudien för sex olika typer av olyckor som genomförts av . Man fann att orsaken till allvarliga olyckor och tillbud inom jord- och skogsbruk bland annat berodde på dåliga kunskaper om riskerna och hur de ska hanteras samt felaktiga arbetsmetoder och maskininstruktioner. Den som följt dagens debatt och även tidigare debatter kan säkert uppfatta en ganska trist retorik gentemot företag och företagare från oppositionens sida. anser att det är viktigt att inte demonisera arbetsgivarna. Arbetsgivare är också människor, och de kan naturligtvis relatera till arbetstagarens vardag och problem. Rent ekonomiskt är det också en förlustaffär att ha missnöjda medarbetare på grund av till exempel brister i arbetsmiljön. Ett synsätt som ser bortom retorik och roller lägger en grund för en bättre dialog, skapar större möjligheter att upptäcka problem, ser lösningar och skapar på så vis ett fruktbart arbetsmiljöarbete. Jag yrkar bifall till utskottets förslag i betänkandet och avslag på motionerna. 96 (MP) replik: Tack, , för redovisningen av ståndpunkt i frågorna. Jag har en fråga till . Den handlar om vad jag tidigare tog upp men där jag inte fick något riktigt bra svar, nämligen arbetsmiljöarbetet i skolans värld. Ponera att vi skär ned ännu mer på området. företrädare sade tidigare att det inte var så mycket. Det var inte fråga om 100 miljoner utan om 50 miljoner som hade skurits ned. Säg att vi skär ned 50 eller 100 till på den dryga miljard som finns på området. Ponera då att det blir ännu färre inspektörer som gör dessa inspektioner. Vi har hört debattör efter debattör, företrädare efter företrädare, bedyra hur viktigt inspektörernas arbete är. Det här skulle innebära ytterligare neddragningar inom skolans område. Det finns en direkt koppling. Vi har sett att det sker färre inspektioner på skolans område. Siffrorna visar tydligt att det sker färre inspektioner inom gymnasieskolan, färre inom . Även förskolan har fått smaka på neddragningarna. Det här är siffror som har presenterat . Är det förenligt med kristdemokratisk politik att de mest utsatta, nämligen barn och ungdomar, 1,5 miljoner elever och deras lärare, ska stå ut med neddragningarna? Vad tänker göra åt detta? 97 (KD) replik: Tack för frågorna! De siffror har hittat om skolan finns inte med i betänkandet. De siffrorna berörs inte i betänkandet. Betänkandet bygger på de motioner som har väckts, och dessa frågor finns inte med i skrivningarna. I skolan finns personal och elever. Om jag inte kommer ihåg fel som lärare är det skolans personal, skolpsykolog, skolkurator och så vidare, som har ansvaret för att se till elevernas hälsa och att de mår bra. De har ett stort ansvar att se till att de uppgifterna fungerar. Jag kan instämma i att skolorna har dragit ned på resurserna för de elevvårdande insatserna. De har funnits och finns alltjämt, även om jag vet att skolorna på många håll får dela på resurserna de har gemensamma resurser. Då blir det inte så mycket på varje skola. Vi har ett ansvar. Precis som mina kolleger har sagt om skolans värld är det och mina kommunpolitiker som måste ta sitt ansvar på fullaste allvar. Jag håller naturligtvis med om att det uppväxande släktet barnen är något av det allra viktigaste. De ska få växa upp i en miljö utan mobbning och problem. 98 (MP) replik: Det här var rätt klargörande. Vi har ett litet ansvar, men större ansvar har våra kolleger i kommuner och de företag och föreningar som bedriver skolverksamhet. Jag har följande uppfattning. Den baserar jag på en relativt färsk undersökning, en enkätstudie, som gjorts på under ledning av professor . Den handlar om den psykosociala arbetsmiljön, som tog upp i sitt anförande. Studien är unik i sitt slag eftersom elever och lärare har fått svara på samma frågor. Den visar att fysiskt våld har blivit vanligare i skolan, att män är mer utsatta för våldsamma handlingar än kvinnor men att kvinnor är utsatta för fler verbala och sexuella trakasserier. Så fortsätter det. Studien är mycket intressant, och jag rekommenderar verkligen ledamöterna i utskottet att titta på den. Då menar jag: Var ligger vårt ansvar som riksdag och ert ansvar som regeringsunderlag? Jo, det ligger i att det handlar om många människor som har sin arbetsplats i skolan och som är förebilder för eleverna det uppväxande släktet, som du sade. Det är deras arbetsmiljö som återspeglar sig i elevernas uppfattning om vad en god arbetsplats är. En fjärdedel av lärarna rapporterade till exempel inte det finns ett stort mörkertal när de blev utsatta för den här typen av behandling. Att skjuta ifrån sig detta till kommunerna tror jag inte på, för det är inte de som har hand om just tilldelning av medel. De är nog glada, både dina och mina kolleger i kommunerna, om det blir styrsel, om det styrs upp så att det blir ett gott arbetsmiljöarbete igen. Jag hoppas att kan verka för det. 99 (KD) replik: Skolan har helt klart en viktig uppgift att fylla. Som säger är det viktigt med förebilder och att man har sin roll. Än viktigare är naturligtvis familjepolitiken, att man får växa upp i en miljö där föräldrarna har tid för sina barn och att man får en bra start i livet. Sedan är det ett samspel mellan föräldrarna och skolan och andra som har med barns uppväxt att göra. När det gäller tilldelningen av resurser till , som du kommer in på, är det omöjligt att säga vad som är exakt rätt budget. Det kan varken du eller jag göra. Det handlar om att följa upp det här och se: Är det så att resurserna används effektivt, eller är det inte så? Vi har fått redovisat i detta betänkande att de används mer effektivt , vilket naturligtvis är glädjande. Om vi kommer fram till att det behövs mer resurser, att det ligger fel i budgeten, måste vi självklart titta på det. Det är viktigt att de som du säger är mest utsatta inte blir lidande. 100 (V) replik: upprepar de ledord som finns i regeringens arbetsmiljöstrategi om att man minsann inte bara ska prata om elände och gnäll utan att man ska ha en större koppling till att arbetsmiljöarbetet kan skapa konkurrensfördelar och locka arbetsgivarna med att det kan ge företagsekonomiska vinster att satsa på en bra arbetsmiljö. Jag menar att det är en ganska riskabel strategi. Att det är samhällsekonomiskt lönsamt att människor håller sig friska, inte skadar sig på sina jobb, klarar av att jobba länge och så vidare är ju helt odiskutabelt. Men det är också ett faktum att det förekommer att arbetsmiljökrav kommer i konflikt med företagsekonomiska vinstkrav. Då är frågan vad som är politikens roll i det sammanhanget. Jag vill särskilt lyfta upp ett tydligt exempel. beslutade att ge regeringen i uppdrag att ta fram en lag om sluten kontanthantering. Det är ett beslut som handlar om att förbättra arbetsmiljön för alla dem som jobbar i butiker, på bensinmackar, i kiosker och som är hårt drabbade av våldsamma rån. Regeringen pratade då med en rad arbetsgivarorganisationer, och beskedet från dem var: Det här blir alldeles för dyrt vi har inte råd med det. Sedan var beskedet från arbetsmarknadsministern : Då struntar vi i att genomföra det här. Ett annat exempel på en sådan här konflikt är det som vi nu kan se i systematiska neddragningar på personal och en systematisk minskning av fastanställd personal på äldreboenden som övertas av privata vinstdrivande företag. Det är också en solklar konflikt mellan viktiga arbetsmiljökrav och företagsekonomisk lönsamhet. Jag undrar lite hur tycker att det rimmar med ett ansvarsfullt arbetsmiljöarbete att koppla det till företagsekonomisk vinst på detta sätt. 101 (KD) replik: Det nu målar upp är en ganska dyster bild. Det handlar om systematiska neddragningar. Jag kommer från , och vi vet att det där finns exempel på både bra och mindre bra arbetsgivare när det gäller äldreboenden och äldrevård. Det finns något ställe som har utvecklats positivt och räknas som nummer ett också när det togs över från kommunen av ett privat företag. Det finns andra bilder än de som vill göra gällande. frågar hur detta rimmar med ett ansvarsfullt arbetsmiljöarbete. Naturligtvis rimmar det dåligt när människor far illa och människor blir utslagna om det här inte fungerar som vi vill att det ska göra. Det är sådant som vi jobbar för och som finns med i detta betänkande. Som jag sade i min avslutning tycker jag att det är fel att demonisera arbetsgivare, vare sig de tillhör kommunsektorn eller är privata. Vi tror att man i en dialog kan komma fram till mycket bra saker. Arbetsgivarna har ett stort ansvar för det här det lägger vi på dem och det måste fungera. 102 (V) replik: Nej, inte heller jag eller tycker att det finns någon anledning att i allmänhet demonisera arbetsgivare. Men det finns inte heller någon anledning att vara naiv. Det finns trots allt stora problem ute på många arbetsplatser. Det är ett faktum att det i många fall handlar om att det är dyrare att ha en bra och säker arbetsmiljö och ett bra arbetsmiljöarbete än att strunta i det på kort sikt för det egna företaget. Det är det jag menar är det problematiska. Statens roll i arbetsmiljöpolitiken måste ju vara att se till att värna skydd, säkerhet och hälsa för alla anställda och att se på arbetsmiljöfrågorna i ett samhällsekonomiskt perspektiv. Det måste man hålla fast vid även om det i olika sammanhang hamnar i konflikt med företags och branschers lönsamhetskrav. Om man genom historien inte hade gått i konfrontation med vad företagarna ansåg sig ha råd med när det gällde arbetsmiljöarbete skulle situationen ute på våra arbetsplatser vara betydligt värre än vad den är. Det är därför jag menar att det är lite märkligt att man väljer att lyfta fram det här. Jag undrar då om det handlar om att man kommer att resonera mer så som man har gjort när det handlar om sluten kontanthantering. Man får ett riksdagsbeslut som är motiverat av arbetsmiljöskäl. Man frågar arbetsgivarparten vad de tycker. De säger att det blir för dyrt, och då säger man: Okej, då struntar vi i den här lagstiftningen. Om det är så den här ambitionen ska konkretiseras framöver i regeringens arbetsmiljöarbete menar jag att det finns all anledning att vara väldigt orolig för vad som kommer att hända . Jag undrar om det är så regeringen och tycker att arbetsmiljöarbetet ska ledas framöver. 103 (KD) replik: Jag tror att kan vara lugn på den punkten. Det handlar om att vi vill ha ett fungerande system samhällsekonomiskt, som du säger. Det handlar inte bara om ett antal företag. Det jag tog upp var att det här till och med kunde vara en konkurrensfördel, att man i det enskilda företaget eller i den enskilda förvaltningen ser att det här är bra, att man jobbar tillsammans, att det inte är en konflikt. När det gäller den slutna kontanthanteringen antar jag att du också har blivit kontaktad av handikapprörelsen, som tycker att det är ett problem. Framför allt säger de blinda att det är ett problem om man inte ska använda kontanter i handeln. Det finns olika synpunkter här, och det viktiga är naturligtvis att vi kan hitta en arbetsmiljö som fungerar men där människor som har svårigheter av olika slag inte hamnar vid sidan om så att det är till förfång för dem. Du tar upp att man lägger ut saker på entreprenad, lagen om offentlig upphandling, att det finns bolag. Där håller jag med om att det är ett problem, för där har alltför många kommuner tittat på vad man ger och inte vad man får. Man har alltså tittat på kronor och ören och inte tittat på kvaliteten. Det är ett problem. Därför har vi nu börjat införa lagen om valfrihet, där man binder upp och säger: Vi betalar så här mycket. Sedan får man se vad gamla tant behöver och vad de här personerna eller företagen kan erbjuda. Det är ett system som på ett helt annat sätt fokuserar på kvaliteten än lagen om offentlig upphandling, som i slutändan ofta handlar om ekonomi. 104 (S) replik: Jag ska börja med att säga till : Det är klart att det finns bra företag. Men när vi pekar på de dåliga exemplen gör vi det för att skydda de företag som är sjysta och bra, som erbjuder villkor enligt gällande kollektivavtal och som tar ett ansvar för arbetsmiljön för de anställda. De tar ett stort samhällsansvar också. De vill inte bli utkonkurrerade av skummisar, rufflare eller andra. Det kallas marknadsstörning, och det ser vi nu på många områden. En enkel fundering är då: Vad kan man göra inom arbetsmiljöområdet och från sida för att hitta dem som står bredvid och utnyttjar människor, arbetskraft, för att kunna vinna affärer? Då handlar det naturligtvis om vilka möjligheter vi ger . valde den andra vägen. Ni skar ned. Och så säger ni att ni inte vill tillåta regionala skyddsombud att gå in och besöka företag, fast de har kollektivavtal men för tillfället inte har några fackliga medlemmar. Hur rimmar det med vad ni säger? Vem är det som tänker på de goda företagen då? Jo, det gör vi. Men säger: Nej, nu ska vi inte svartmåla. Men problemet är väl att vi måste kunna ta tag i dem som inte beter sig riktigt och konkurrerar ut andra med urusla villkor. ställer jag första frågan: I princip fullföljs en nollvision. Kan då peka ut vilka åtgärder som han vill betona i första hand som leder till att en maskinoperatör eller ett vårdbiträde inom äldreomsorgen faktiskt kan finnas kvar i arbetslivet till , till pensionsåldern? 105 (KD) replik: Tack för frågan! Jag menar att vi måste bygga vidare på det arbete som har inletts , där arbetsmiljön successivt har blivit bättre det tror jag att vi kan vara överens om men där den psykosociala arbetsmiljön hotas av olika skäl. Där tycker jag att vi måste vässa oss, eftersom arbetsmiljön ser annorlunda ut . När det gäller att skyddsombuden ska besöka sina medlemmar: Om jag inte har uppfattat den lagstiftning som ni vill ändra felaktigt handlar den om möjligheter att besöka sina medlemmar. Men har man inga medlemmar är det svårt att besöka dem. Jag antar att det är detta det handlar om. Sedan vet jag att företagare som är måna om sin personal, tycker att detta är bra och ser en fördel i detta vi pratade förut om den gode ledaren har stora möjligheter att bjuda in och öppna upp. Frågan är om det är rätt väg att göra som och vill, nämligen ändra lagstiftningen för att åstadkomma sådana förändringar. Jag tycker att ni har väldigt stor tilltro till lagstiftning och statsbidrag. Det verkar vara det enda. Vi pratar mycket om värdegrund och att man styr med värderingar. Det tror jag att kan ha förståelse för. 106 (S) replik: Det kan ju vara så att värdegrunden säger att fler borde jobba tills man fyller . Så kan det vara. Men då är frågan: Vad gör ni då, när ni vet att så många inte orkar jobba till ? Det är vad jag är ute efter. Hur ser det ut i ert handlingsprogram? Vad är det som kommer först, som leder till att maskinoperatören tvångsmässigt slipper lämna arbetslivet ? Vad tar först? Vad är det första man gör? Och vad kommer sedan, för att städerskan ska orka vidare? Var finns visionen? Det är likadant med nollvisionen för dödsfall. Du säger att ni i princip gör detta. Men inte bygger man en nollvision enbart på en värdegrund! Nollvisionen måste innehålla steg som man tar ett i taget för att komma framåt. Det är de stegen jag efterfrågar. Jag fick inte de svaren från . sade att det var regelförenklingar som skulle leda till detta. Håller med om att det är regelförenklingarna som leder till att fler kan finnas längre i arbetslivet? Vad är det första steget? Vi socialdemokrater anser att handlingsprogrammet är tomt. Ni pratar om att ni tänker nytt. Då frågar vi oss: Vad är det för konkret innehåll i det nya? Är det en ny hemsida? Det kan ju vara bra. Men vad är det mer konkret? Vad är det första steget? Är det mer resurser till , så att de kan göra fler kontroller? Är det att man börjar samla ihop forskningen, så att man kan skapa större kunskap kring detta? Men vad är det egentligen ni säger? Ni säger inte att det ska bli fler inspektörer eller samlad forskning. Vad är första steget? 107 (KD) replik: Jag tackar också för den frågan. Jag kan säga att jag har stor respekt för Raimos kunskap på området. Jag vet att du har jobbat länge med detta och kan mycket. Men jag tycker att du ibland, när du debatterar, drar lite väl långtgående slutsatser av till exempel det sade, att det handlar om regelförenklingar. Det är klart att regelförenklingar är viktiga. Om man inte förstår vad som står eftersom det är krångligt skrivet är det inte bra. Jag tror att man måste ta hjälp för att förstå en del skrivningar. Det är inte bra. Det ska vara så klart, tydligt och pedagogiskt som möjligt. Då kan också en hemsida vara behjälplig, för att tydligt och snabbt förstå och dra nytta av detta. Det handlar ju om stödjande regelverk som ska syfta till att det blir bättre arbetsmiljö. Du tar upp forskningen. Det stora problemet är inte att det inte forskas om de här sakerna, för det gör det på många håll, bland annat i . Det finns flera universitet och högskolor som forskar på detta. Den svårighet som vi har när det gäller forskningen i är att det finns mycket forskningsresultat att tillgå men att de inte används. Egentligen skulle man behöva forska om forskningen, så att säga, bättre ta till vara den forskning som finns. På den punkten kan jag hålla med dig. Du pratar också om sammanhållning. Det handlar om att på bättre sätt dra nytta av forskningsresultaten, så att de kommer till användning. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under 9 §.) Kammaren beslutade på förslag av andre vice talmannen att ajournera förhandlingarna till då votering skulle äga rum. 8 § Beslut om ärenden som slutdebatterats NU9 Immaterialrättsliga frågor Punkt 1 (Grön teknologi till utvecklingsländer) 1. utskottet 2. res. 1 (MP, V) Votering: 266 för utskottet 38 för res. 1 1 avstod 44 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 97 S, 97 M, 21 FP, 18 C, 16 SD, 17 KD För res. 1: 21 MP, 17 V Avstod: 1 - Frånvarande: 15 S, 10 M, 4 MP, 3 FP, 5 C, 3 SD, 2 V, 2 KD Punkt 2 (Rådgivning till forskare och uppfinnare i patentfrågor) 1. utskottet 2. res. 2 (SD) Votering: 287 för utskottet 18 för res. 2 1 avstod 43 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 96 S, 97 M, 21 MP, 21 FP, 18 C, 17 V, 17 KD För res. 2: 18 SD Avstod: 1 - Frånvarande: 16 S, 10 M, 4 MP, 3 FP, 5 C, 1 SD, 2 V, 2 KD Punkt 5 (Åtgärder mot piratkopiering) 1. utskottet 2. res. 3 (S, SD) Votering: 194 för utskottet 111 för res. 3 1 avstod 43 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 2 S, 97 M, 21 MP, 21 FP, 18 C, 1 SD, 17 V, 17 KD För res. 3: 94 S, 17 SD Avstod: 1 - Frånvarande: 16 S, 10 M, 4 MP, 3 FP, 5 C, 1 SD, 2 V, 2 KD Punkt 6 (Avkriminalisering av fildelning) 1. utskottet 2. res. 4 (MP, V) Votering: 268 för utskottet 39 för res. 4 42 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 97 S, 97 M, 21 FP, 18 C, 18 SD, 17 KD För res. 4: 21 MP, 17 V, 1 - Frånvarande: 15 S, 10 M, 4 MP, 3 FP, 5 C, 1 SD, 2 V, 2 KD Punkt 8 (Det civilrättsliga sanktionsdirektivet) Utskottets förslag till beslut med godkännande av 1. utskottets motivering 2. motiveringen i res. 6 (S) Votering: 170 för utskottet 97 för res. 6 40 avstod 42 frånvarande Kammaren godkände utskottets förslag till beslut med godkännande av utskottets motivering. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 96 M, 21 FP, 18 C, 18 SD, 17 KD För res. 6: 97 S Avstod: 1 M, 21 MP, 17 V, 1 - Frånvarande: 15 S, 10 M, 4 MP, 3 FP, 5 C, 1 SD, 2 V, 2 KD (M) anmälde att han avsett att rösta ja men markerats ha avstått från att rösta. Punkt 10 (Legalisering av söktjänster på internet) 1. utskottet 2. res. 8 (MP) Votering: 285 för utskottet 21 för res. 8 1 avstod 42 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 97 S, 97 M, 21 FP, 18 C, 18 SD, 17 V, 17 KD För res. 8: 21 MP Avstod: 1 - Frånvarande: 15 S, 10 M, 4 MP, 3 FP, 5 C, 1 SD, 2 V, 2 KD Övriga punkter Kammaren biföll utskottets förslag. JuU14 Våldsbrott och brottsoffer Punkt 2 (Ofödda barns status som brottsoffer) 1. utskottet 2. res. 1 (SD) Votering: 286 för utskottet 18 för res. 1 1 avstod 44 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 96 S, 96 M, 21 MP, 21 FP, 18 C, 17 V, 17 KD För res.