prot · GZ09136 · 2012-06-28 00:00:00 — För mig finns inget motsatsförhållande till att ha en bra arbetsmarknadspolitik, se till att få fler människor i arbete och undvika att göra sjuka och arbetslösa fattiga så att de får leva på socialbidrag. Finns det motsatsförhållandet, menar ? Kan man inte göra både och ? Kan man inte öka rättvisan i ? Måste man bedriva en arbetsmarknadspolitik där, enligt , de hungriga vargarna jagar bäst? Blir det ett trevligt samhälle? Jag tror inte det. Jag hoppas att kan utveckla sitt svar. 56 (S): Jag noterar att finns i plenisalen. Hon interpellerade för sedan om lycka. Enligt egen utsago var det en av de trevligaste interpellationsdebatterna han hade haft. Jag tror att ett jämlikt samhälle är nära ett tillstånd som kan benämnas som gemensam lycka. Det är när väldigt få om ens någon behöver känna oro eller frukta för morgondagen om du blir sjuk, om du blir arbetslös eller om påfrestningar du inte kunnat ana drabbar dig, när det finns ett samhälle där vi inte ser skillnad på varandra utan gemensamt ställer upp. Ett sådant samhälle känner jag som socialdemokrat en viss stolthet över att vi har byggt i . Men verkar inte notera och inse att någonting håller på att hända i vårt land, hur oron ute i samhället bland enskilda människor ökar, hur fruktan för morgondagen åter är tillbaka, hur våndorna inträffar när du kastas ut i försäkringssystem och du har det sista skyddsnätet. Kring detta är alldeles tyst. Han låter oss nästan förstå att det är någon slump som har drivit in ett annat tillstånd i vårt land. Så är det ju inte. Det är en politisk medvetenhet, en strategi som håller på att omdana , med ert sätt att finansiera de skattesänkningar som talar om. När ni tog från arbetslöshetsförsäkring, från sjukförsäkring och från villkoren för enskilda människor i dessa försäkringssystem för att sänka skatterna för höginkomsttagare var det naturligtvis en medveten politisk handling. Det var en omfördelning som skapade klyftor och som påverkade inte bara den enskilde vuxne utan direkt också dennes barn. Det var en medveten politisk handling. Sedan fortsätter du att tala om målet den fulla sysselsättningen i den massarbetslöshet du administrerar. Ja, det må vara ert mål. Du skriver att den bästa fördelningspolitiken är att få fler kvinnor och män i arbete. I många avseenden har du rätt i det, men i ett har du fel. Jag vill rekommendera dig en sommarlitteratur. , den amerikanska journalisten, har skrivit en bok som heter . Hon beskriver där den strategi som du är på väg att genomföra: Sänk kraftigt de sociala ersättningssystemen! Det tvingar fram en annan arbetsmarknad. Du måste ta de jobb som avlönas så illa att ett inte räcker, utan du måste också ta det andra. Detta är er långsiktiga strategi: Försämra! Tvinga människor att få ned lönenivåerna! Läs Barskrapad, ! Där hittar du din egen politik. 57 Finansminister (M): Det finns bara ett problem för och , och det är verkligheten. Det enda som gör att deras tal om rättvisa klingar så falskt och så tomt är att vi vet vad som händer. redovisar att inkomstskillnaderna i stigit snabbare än i nästan alla andra industriländer. Det är naturligtvis bekymmersamt. Men det som gör det så utomordentligt bekymmersamt för och är att nästan hela ökningen, , ligger under 19942006. Det är under de socialdemokratiska åren Gini-koefficienten stiger. Det är då den stiger från 0,22 till 0,29. Det är då den ökar. Sedan har den stått still. I många andra har den ökat under krisen. Det som händer under kriser är att skillnaderna ökar om man drar isär samhällen. Där har klarat sig bra 20062010 jämfört med andra. Då har den ökat från 0,287 till 0,297, alltså en marginell förändring i förhållande till den mycket kraftiga ökning vi upplevde under de socialdemokratiska åren. Varför kan Socialdemokraterna aldrig ta sitt eget misslyckande som utgångspunkt när de utformar sin politik? Varför inte erkänna att det handlar om att man undergrävde kunskapsskolan, att man underminerade lärarna, att resultat inte blev viktigt, att utvärdering inte fick göras med hjälp av nationella prov och betyg? Varför inte erkänna att man byggde en välfärdsmodell som var överfylld av fattigdomsfällor, inaktivitetsfällor och arbetslöshetsfällor? Varför inte resa sig upp och på ett hederligt sätt erkänna att det var Socialdemokraterna som byggde ut orättvisorna? Vi kan inte ändra på statistiken. Jag kan inte vara skyldig till att inkomstskillnaderna steg 19942006. Det är ju de socialdemokratiska åren. Det var då förmögenhetskoncentrationen ökade. Det var då utanförskapet växte. Varför inte ta på sig det ansvaret och göra en seriös utvärdering av det socialdemokratiska orättvisemisslyckandet? Varför kan socialdemokrater aldrig ta rättvisa på allvar? Jo, det är en grundläggande socialdemokratisk idé att höja skatten för vanliga löntagare, för man vill inte att vanliga människor ska ha pengar i plånboken. Och man vill använda skattehöjningarna till att bygga ut bidragssystemen. Det är kärnan i den socialdemokratiska politiken. Inaktivitetsfällor, fattigdomsfällor, arbetslöshetsfällor det är det direkta resultatet av Socialdemokraternas ambition att öka utanförskapet, att fler ska vara i sjukskrivning, förtidspension och ha inkomstersättning i a-kassan. Det är ju det uttalade målet från Socialdemokraterna att människor inte ska behöva stå till arbetsmarknadens förfogande, att man inte ska behöva söka utanför sitt bostadsområde, utanför sitt yrke eller utanför det område där man har haft jobb. Man ska kunna gå ut från arbetsmarknaden och stanna i inaktivitet. Varför inte stå för det? Varför inte för en gångs skull vara ärliga mot väljarna och säga: Vi vill ta ifrån er era pengar och höja skatterna. Vi kommer att öka orättvisorna därför att målet för vår politik är att bygga ut bidragssystemen, och då kommer skillnaderna att öka. Varför inte stå för det som ändå är kärnan i er politik, att bygga ett bidragssamhälle där människor inte arbetar? 58 (S): Jag finner inget annat ord än skitsnack för det ägnar sig åt här. Han försöker låtsas att han är socialdemokrat när han är moderat. Han vägrar prata om den massarbetslöshet som finns . När vi pratar om att vi vill förstärka rättvisan i ägnar han sig åt jag blir så arg att jag inte finner ord. Jag vill påminna om att det finns en minister i hans regering som pratar om a-kassan som en omställningsförsäkring. Om vidhåller att arbetslöshetsförsäkringen är ett bidrag varsågod! Det vi ser nu är att det bidrag som ökar är försörjningsstöd, det vill säga socialbidrag. Det är tack vare politik. ska få ett biljetthäfte av mig, fru talman, och det är till Den ekonomiska knapphetens . Givaren är Majblomman, en organisation som samlar in pengar till barn. Du får prova på Ekonomiskt fritt fall. Sätt dig i barnens sits och prova på hur det är att leva utan socialt skyddsnät. Du kan gå i De trasiga gympaskornas värld. Varför inte gå till Irrsalen, du som inte har råd med glasögon, eller Dolda avgiftstunneln? Det är detta som och statsministern inte vill se. Det är detta man förnekar när och pekar på att barnfattigdomen ökar i . Det vill man inte se, för det är roligare att åka till och få beröm för att det inte går lika illa för som för resten av . Men det vi ser är att vi har massarbetslöshet, att vi har ökad barnfattigdom och att vi har 65 000 som är utförsäkrade från sjukförsäkringen därför att tycker att sjuka inte ska ha ersättning utan ska känna på hur det är att vara fattig för att fatta bättre. Jag tycker att det är häpnadsväckande. Jag lämnar över biljetthäftet då jag inser att jag inte kommer att få något annat svar från finansministern. 59 (S): Jag blir road och glad när finansministern återinträder som agitator för Moderat skolungdom, som han gjorde i sitt förra inlägg. Det skulle också glädja mig om han i större utsträckning presenterade de idéer som ligger bakom regeringens politik. Jag upprepar från mitt förra inlägg: Det är inte av slumpen givet att man slår på de sämst ställda i vårt land, kallar människor som ofrivilligt har blivit arbetslösa bidragstagare och liknar dem som drabbas av sjukdom vid dem som parasiterar på samhälleliga resurser. Jag tycker att det är skamligt. När man gör de beskrivningarna av människor som rimligen och rätteligen ska få ett stöd av oss andra som har lyckan att ha hälsa och arbete, och när man ser reaktionerna från Borgs sida på andra samhällsförhållanden kan man reagera. De fattiga måste plågas till arbete genom att vi försämrar deras villkor. Men beträffande dem som har höga löner och flotta titlar och jobbar vid AP-fonderna har vi läst om deras excesser på kontoret. Borgs kollega var där för inte så länge sedan. Men här hör vi knappast någon upprördhet. Så olika ser man på människor i vårt land . Den som är arbetslös och sjuk, den jagas. De andra får RUT-avdrag. Det är också en sommar i vårt land. 60 Finansminister (M): Låt mig börja med att svara på frågeställning om AP-fonderna. Det är socialdemokratisk politik vi ser i sin prydno. Vi har ju öppnat för att vi ska ha färre AP-fonder. Det är Socialdemokraterna som har sagt nej till det, därför att man anser att det är ett samhällsintresse att det står whiskybuteljer tillgängliga för högavlönade förvaltare, som får höga löner och på pensionärernas bekostnad. Det är socialdemokratisk politik! Det är ju Socialdemokraterna som har vägrat göra en reform av AP-fonderna. Jag välkomnar om Socialdemokraterna omprövar sin hållning, så att vi kan minska whiskydrickandet på pensionärernas bekostnad. Men det är ju som serveras av Socialdemokraterna. ((S): Fru talman! Låt oss konstatera att den här debatten handlar om rättvisa och orättvisa i . Jag förstår att det är provocerande för Socialdemokraterna. säger att skillnaderna har ökat snabbare i än i något annat OECD-land. Men sedan glömmer hon bort att berätta att det var då hennes parti satt i regeringen. Det var Socialdemokraterna som mer än något annat OECD-land misslyckades med rättvisan. Hon säger att regeringen föredrar att åka till för att vi inte får beröm för att det inte har blivit lika illa här, att det inte har blivit värre här jämfört med andra länder. Det har alltså inte blivit värre här under en mycket svår kris, den värsta sedan depressionen. Men när Socialdemokraterna styrde, då blev det värre än i något annat jämförbart land! När ska Socialdemokraterna ta sitt misslyckande med jobbpolitiken på allvar? När ska de ta på allvar att det är deras misslyckade arbetsmarknadspolitik som ökar orättvisorna? Överläggningen var härmed avslutad. 13 § Svar på interpellation 2011/12:426 om flygets ökade klimatpåverkan 61 Miljöminister (C): Fru talman, ärade ledamöter, åhörare wherever you are! har ställt tre frågor till mig om flyget och dess klimatpåverkan: Vad avser miljöministern att göra för att minska utsläppen av växthusgaser som orsakas av svenskarnas inrikes och utrikes flygresande? Vad avser miljöministern att göra för att det svenska inrikesflyget ska bära sina egna miljökostnader? Vad avser miljöministern att göra för att internationellt flygresande ska bära sina egna miljökostnader? Jag vill till att börja med säga att jag är helt överens med interpellanten om att flyget ska bära sina miljökostnader på samma sätt som alla andra sektorer ska göra det. Därför var det ett mycket viktigt steg att inkludera flyget i EU:s system för handel med utsläppsrätter, så att flyget möter ett pris på utsläpp av koldioxid. Det var faktiskt så att jag som EU-parlamentariker förhandlade just EPS-systemet och lade fram just det ändringsförslag som innebär att flyget liksom sjöfarten inkluderades i EPS. var pådrivande under förhandlingarna för att direktivet skulle bli ambitiöst och för att flyget skulle omfattas av utsläppshandeln . Den bidrog starkt till att startdatumet blev . Flertalet medlemsstater verkade för ett senare startår. drev även linjen att flyget inte skulle få någon gratis tilldelning av utsläppsrätter utan att auktion skulle tillämpas för sektorn. Jag anser fortfarande att auktion för flyget vore ett bra sätt att förstärka prissignalen för utsläpp från flyget och kommer att verka för att handelssystemet utvecklas i den riktningen. Handelssystemet omfattar såväl inrikes flygningar som internationella flygningar mellan EU-länder samt till och från EU. Som interpellanten väl känner till är det internationella flygets medverkan i handelssystemet starkt ifrågasatt av länder utanför EU. Till gruppen av kritiska länder hör , , och . sluter klart och tydligt upp bakom EU:s beslut, och var ett av de länder som intervenerade till stöd för direktivet i i ett mål där ett antal amerikanska flygbolag ville att domstolen skulle förklara direktivet ogiltigt i stora delar. De två viktigaste sakerna jag kan göra som miljöminister för att minska flygets klimatpåverkan är nog att fortsätta att stå upp för EU:s handelssystem och att verka för en internationell överenskommelse som begränsar flygets utsläpp på global nivå. Interpellanten kan vara övertygad om att jag kommer att göra bådadera. Att som gör döma ut handelssystemet som ett otillräckligt styrmedel för flyget när det har varit i drift i för just den sektorn tycker jag är förhastat. EU ska gå före vad gäller att minska klimatpåverkan från internationell luftfart. Men vi måste göra det på ett sätt som leder till att omvärlden följer efter . Det är en svår balansakt. Jag skulle gärna se en kraftfullare styrning mot lägre utsläpp från flyget, men jag inser att fler eller förstärkta unilaterala EU-åtgärder i detta läge ytterligare skulle öka risken för en internationell handelskonflikt som inte skulle vara till gagn för miljön. Mitt handlingsutrymme som svensk miljöminister är också begränsat på grund av frågans internationella kontext. Chicagokonventionen, den rättsliga grunden för internationell civil luftfart, är och är folkrättsligt bindande. Den säger att bränsle som medförs ombord inte får beskattas. Det är bara att konstatera att klimatarbetet i inte går framåt tillnärmelsevis i den takt som behövs för att möta klimatutmaningarna. Länder som motsätter sig att EU går före på luftfartsområdet undersöker enligt egen uppgift möjligheten att vidta åtgärder under WTO för att sätta käppar i hjulet för EU. Avslutningsvis, för att till exempel öka andelen auktionering för flyget inom EU:s handelssystem, krävs flera svåra saker: 1.förslag från kommissionen 2.kvalificerad majoritet bland medlemsstaterna 3.överenskommelse med . Det är inget som görs i en handvändning. EU:s handelssystem hanterar flygets utsläpp av koldioxid. Flygets klimatpåverkan beror inte bara på koldioxidutsläppen utan även på utsläpp av i synnerhet kväveoxider som inte hanteras av handelssystemet. När handelssystemet förhandlades krävde att ett parallellt styrmedel på EU-nivå skulle beslutas också för kväveoxider. Kommissionen har arbetat med att ta fram ett lagstiftningsförslag, men det arbetet har dragit ut från kommissionens sida. I tillämpar vi redan en miljödifferentiering av startavgifterna för flyget, bland annat med avseende på kväveoxidutsläpp. Sammanfattningsvis verkar regeringen för att flyget ska bära sina fulla miljökostnader. Det gäller såväl inrikesflyg som internationellt flyg. Principen att förorenaren ska betala ska gälla även för flyget. Att försvara och utveckla EU:s handelssystem och verka för en ambitiös global överenskommelse för flyget är de viktigaste åtgärderna för att uppnå detta. 62 (MP): Jag tackar miljöminister för svaret på mina frågor. Det är glädjande att instämmer i att flyget i likhet med andra sektorer ska bära sina miljökostnader. Det är nämligen mycket bråttom att styra om så att klimatpåverkan minskar. Forskningen pekar på att vi redan har släppt ut så mycket växthusgaser att en dämpning måste komma för att vi ska klara tvågradersmålet. Trots försök att åstadkomma internationella överenskommelser om att minska utsläppen fortsätter den globala ökningen av koldioxidutsläpp. De har ökat i enlighet med det värsta scenario som FN:s klimatkommission arbetade med i sin senaste rapport . Man pekade då på en temperaturhöjning på fyra till sex grader, vilket innebär stora risker för mycket svåra konsekvenser. Enligt seriösa bedömare är det dock fortfarande möjligt att nå tvågradersmålet och kanske även en-och-en-halv-gradsmålet. Tekniken finns, och ekonomiskt vore det mer fördelaktigt än att vänta. Det som saknas är politisk vilja. I är flyget en stor och ökande källa till klimatpåverkan. beräknas utsläppen av växthusgaser som beror på svenskarnas flygresande bli större än utsläppen från vårt totala bilresande. av dessa flygresor är utrikes. Effektiviseringar och teknikutveckling är viktigt. Det görs mycket bra, gröna inflygningar och annat, men det räcker inte. Även volymen måste minska för att vända trenden. För detta behövs effektiva styrmedel. Därför är det bra att miljöministern vill arbeta internationellt för att förbättra regelverken i och EU. Men i väntan på mer eller mindre perfekta styrmedel finns det en hel del vi kan göra i innan hela EU eller hela världen kommer överens om förändringar. Det bästa får inte bli det godas fiende. Med tanke på den akuta klimatkrisen har vi inte råd att avstå från fungerande om än inte fulländade styrmedel för att minska flygets klimatpåverkan. Vad kan då detta vara? Låt mig ge ett par exempel. I , största ekonomi och det land handlar mest med, har man en flygskatt som ökat biljettpriserna med . Enligt ett pm från det tyska finansministeriet, som citeras i tidningen , uppskattar man att utan flygskatten skulle ytterligare cirka två miljoner flygresor gjorts. Det tyska exemplet visar att ekonomiska styrmedel fungerar. I ett annat EU-land, också med en borgerlig, konservativ-liberal regering, nämligen , har man haft flygskatt . Liksom i är den differentierad, alltså olika för inrikes- och utrikesresor, medeldistans- och långdistansresor. Den höjdes av regeringen trots starka påtryckningar från flygbranschen. Även kan införa en biljettskatt. har föreslagit för flygbiljetter inom EU och för resor utanför EU. Detta skulle något så när motsvara energi- och koldioxidskatt. Visst är styrmedel som uppmuntrar effektivisering att föredra, som bränsleskatt, men biljettskatt har fördelen att den kan införas nu inom gällande regelverk. Jag undrar därför om miljöministern är beredd att verka för att vi får en biljettskatt i , åtminstone tills vi har ett bättre system i full gång. Eller har miljöministern andra konkreta förslag på hur inrikes- och utrikesflyg ska minska sin klimatpåverkan? 63 Miljöminister (C): Låt mig först säga att jag verkligen uppskattar engagemang i dessa frågor. Det känns bra att vi är fler som bekymrar oss över utsläppen. Den europeiska handeln med utsläppsrätter har sina absoluta fördelar. Det är marknadsnära, det har introducerats och det är på plats. Det drar ned utsläppen för de sektorer som finns inom handelssystemet hela vägen där EU:s mål ligger på ungefär 85 procents minskning. Vi ska vara neutrala i , så vi har ett tuffare klimatmål . Det gör det ibland svårt om man är en otålig människa som är frustrerad över klimatfrågorna. Inom ramarna och i de sektorer som finns i handeln med utsläppsrätter hänger de olika delarna ihop. Lägger man på en skatt som drar ned utsläppen i en sektor som ingår i handelssystemet innebär det att det blir ett antal fria utsläppsrätter i samma sektor eller i en annan sektor som kan delas ut igen. Det är detta man avser att göra i . Det innebär att man ur klimatsynpunkt inte tjänar på flygskatten så som den har utformats tekniskt i . Statskassan tjänar på det, och det kan i och för sig möjligen vara bra som inkomstkälla för staten. Det är dock inte min portfölj. Det finns en intern balans här som gör att jag tror att det är bättre att agera för att vi inom EU höjer ambitionerna till mer än 20 procents neddragning totalt och försöker dra ned utsläppen så att EU blir bättre totalt sett. Det innebär också att kurvan i handelssystemet, minskningen, trycks nedåt mer framåt 2050 utan att det frigör möjligheter för andra sektorer att släppa ut mer. För min del tror jag mycket mer på att arbeta med det land som håller emot mest, nämligen , och försöka få dem att gå med på att EU ska öka sina ambitioner till åtminstone i stället. De flygplatsavgifter, de miljödifferentierade avgifter, som vi har i som är startavgifter försöker också ta hand om problemet med kväveoxider som inte finns i handelssystemet. Vad kan man göra med forskning och utveckling? Teknikutvecklingen är väldigt viktig på detta område. Det finns ett forskningsprojekt inom EU som heter Clean Sky som också varit med och finansierat och där svenska företag i branschen ingår, och man har lovat en minskning på . Det handlar om en kombination av flygrutter, att flyga rakare, och om ecodriving, att inte bara göra gröna nedflygningar utan också uppflygningar. Det handlar om andra bränslen och utformning av vingar så att de blir mer bränslesnåla. Här har svenska en god produkt på väg som vi hoppas ska bli konkurrenskraftig och kunna tjäna två syften, både jobb och bättre miljö. Det finns givetvis saker att göra, men jag tror inte att en sådan här utgift är bra, just på grund av konstruktionen av handeln med utsläppsrätter. 64 (MP): Visst är det bekymmer när det gäller systemet för utsläppshandel att flyget och industrin inom EU samsas i samma så kallade bubbla för utsläppsrätter. Bubblan har ett tak, och utöver det tillåts inga ytterligare utsläpp. I och med att flyget expanderar och bubblan ska minskas tänker man sig att priset på utsläppsrätter ska stiga. Detta blir dock problematiskt när flyget ska konkurrera om samma utsläppsrätter som den konkurrensutsatta industrin. Då riskerar vi att flyget köper upp industrins utsläppsrätter och fortsätter att expandera som förut medan industrin kanske flyttar till länder utanför EU. En egen bubbla för flyget är för övrigt något som ett enigt skatteutskott uttalade sig positivt om under förra mandatperioden. Priset på koldioxid är också väldigt lågt. Att flyget får en egen bubbla och en striktare tilldelning så att taket för hur mycket koldioxid det får släppa ut sänks och systemet verkligen får effekt är vad som krävs. Om flyget får en egen bubbla kan även övriga växthusgaser hanteras inom den, till exempel vattenånga på hög höjd och kväve, genom att taket sänks. Startavgifter är givetvis också bra. Då behöver man inte ta hänsyn till industrin. Jag undrar om regeringen och miljöministern redan driver frågan om en egen bubbla för flyget i EU eller om miljöministern avser att ta upp denna fråga framöver, för det är viktigt. Det är en av de värsta bristerna med EU:s system för handel med utsläppsrätter . Jag uppskattar dock att miljöministern vill försvara och utveckla systemet för handeln med utsläppsrätter. betalar flyget något mer till faktiska marginalkostnader för flygplatstjänster och flygledning med mera, men mindre än en tiondel av vad vägsektorn betalar per kilo koldioxid. Ännu mindre blir det om man räknar i koldioxidekvivalenter, alltså tar hänsyn till att flyget släpper ut flera slag av växthusgaser än koldioxid. I har man sänkt skatten lite med hänsyn till utsläppsrättssystemen. Det kanske inte fungerar perfekt de här systemen är inte perfekta men min poäng är att det är viktigt att göra saker genast. Klimatet väntar inte. Jag är otålig. Klimatförändringarna driver mig att vara otålig. Det är säkert miljöministern också. Det är fullt möjligt att nationellt ha parallella system med ETS, EU:s utsläppshandelssystem, utan att bryta mot internationella överenskommelser. I en så kallad impact assessment, ett bidokument till om transporter, som stakar ut strategin för transporter framöver vill kommissionen ha en gemensam momssats på på alla internationella resor inom EU. Momsen på svenskt inrikesflyg är ; på utrikes resor är den . kan höja momsen så att det blir rättvist mot andra transportslag. Är beredd att verka för att höja momsen på svenskt inrikesflyg, och göra det snart? 65 Miljöminister (C):