prot · GZ0990 · 2012-03-28 00:00:00 — Samma sak är det om man begår ett brott inom eller inom social- och sjukförsäkringssystemet, om man får sjukersättning eller sjukpenning fastän man inte är berättigad till det. Då ska man naturligtvis sona det brottet. Det viktiga är att vi har en trovärdighet i våra system. Hela vårt svenska rättsväsen bygger på det. Vår svenska myndighetsutövning bygger på att vi tar ett personligt ansvar och är ärliga mot myndigheterna. Vi är skyldiga att känna till att vi måste berätta om vi får ändrade ekonomiska förhållanden. I min och värld brukar säga att vi inte är några fågelungar som ska matas, utan vi är ivriga bävrar. Att vara en ivrig bäver, herr talman, är att klara av att ta ett personligt ansvar och visa att vi känner till och kan våra rättssystem. I sin rapport pekar på anmälningsskyldigheten. Det har regeringen tagit till sig och rättat till bristerna, och det är bra. Tilliten till varandra och till att alla försöker göra rätt för sig är viktig. pekar också på att man på alla sätt måste stävja brotten inom rimliga förhållanden. De säger att vi inte får ut tillräckligt mycket från det jobb som våra myndigheter lägger ned på att stävja bidragsbrotten. säger att mellan 4 och 29 miljarder betalas ut felaktigt. I min värld är 4 miljarder inte någon liten summa. Det är ingenting som vi ska förringa. Tvärtom ska vi se till att alla de miljarder som betalas ut felaktigt går till det som vi behöver mer av i vårt samhälle. Vi debatterar i denna kammare barn som lever under knappa förhållanden. 4 miljarder till dem skulle göra stor skillnad. Att säga att vi inte får tillbaka något av det vi jobbar med vid våra myndigheter är fel. Det gäller som sagt att stämma i bäcken. Jag tror att det var Finn från som sade att normering var viktigt, alltså att se till att även när det gäller små summor ska man veta att om de betalats ut felaktigt åker man dit. Vi talar i om ett hållbart samhälle. Det gäller inte hållbart enbart i fråga om miljö utan också i fråga om våra trygghetssystem och tron på dem. När jag lyssnar på blir jag oerhört upprörd. Kommer ni ihåg när vi talade om social turism? ville att vi skulle ha övergångsregler när vi fick nya medlemmar i så att de inte skulle komma till och leva på våra socialförsäkringar. Vad har det blivit av det? Har vi haft en massinvasion av människor som kommit hit för att leva på våra socialförsäkringar? Nej, det har vi inte, och ändå har mage att stå i talarstolen och säga att folk kommer till för att leva på våra trygghetssystem. Det är fel. Jag vänder mig bestämt emot det, på samma sätt som när hon tog kampen om att vi inte skulle ha några övergångsregler. Det gör jag med emfas. För att fortsätta på temat säga emot vill jag nämna att vi för kanske en månad sedan kunde läsa i tidningarna att tullen, polisen och var nere i och tittade på personer som kom från . Det visade sig att 33 personer med sjukersättning och ersättning från var där och lastade tunga flaskor i och ur bilar. Och det var inte fråga om några utländska medborgare utan i de flesta fall svenska medborgare. Det visar att våra invandrare inte ska belastas på något sätt. Jag måste också ta upp vad Inspektionen för socialförsäkringen har för uppdrag. reservation handlar nämligen om att de skulle få ett annat uppdrag. Inspektionen för socialförsäkringen har ett uppdrag att se till att de lagar och regler som vi beslutar om i får det utfall som vi förväntar oss hos . Det handlar inte om att de ska titta på ifall det begåtts någon form av bidragsbrott. I stället ska de titta på om systemen fungerar så att man kan upptäcka bidragsbrott och om man till exempel kan förbättra någonting och därmed medverka till att som myndighet gör rätt. Det är viktigt att komma ihåg detta. Vi hade, som vi hört tidigare, en utfrågning som socialförsäkringsutskottet anordnade . Flera olika myndigheter och instanser deltog. De framförde sina åsikter om hur de arbetade med bidragsbrotten och motverkade fusket, som de kallade det. Vi ställde frågor till dem, och den fråga jag ställde var vad man från två myndigheter, Arbetsförmedlingen och , behövde för att motverka bidragsbrott. Båda svarade mer resurser. De ville alltså ha mer pengar. Det var inte fråga om att vilja ha någonting annat, utan det enda de ville ha var mer pengar. Även där har alltså fel i sin reservation. Med detta, herr talman, yrkar jag bifall till utskottets förslag i betänkandet och avslag på samtliga motioner. 145 (KD): Jag kan påminna kammaren om att det var 2002 som den förra partiledaren för påtalade att det fanns ett överutnyttjande i . Det blev en stor debatt. Jag tror att det var i . har vi kommit hit. Det är sedan. Syftet var inte att utpeka några individer utan att påtala att det är viktigt att vi inte blåögt blundar för att det finns personer som inte vill följa reglerna utan utnyttja systemet och att detta inte är acceptabelt. Det handlar inte heller om omfattningen av oegentligheterna utan om att lagar och regler ska följas. Detta har med trovärdighet att göra. Det handlar om att upprätthålla trovärdigheten för vårt välfärdssystem. Det är på så vis vi kan ha ett välfärdssystem som är generöst. En annan viktig del och enkel grundprincip är att utforma lagar och regler så att det ska vara enkelt att göra rätt och svårt att göra fel. På så sätt undviks flera misstag och feltolkningar. Medvetet missbruk blir också betydligt enklare att upptäcka när det väl förekommer. En annan sida som man också kunnat notera i varje fall från förra mandatperioden är att 600 olika blanketter inte alltid är så enkla även om man vill vara ärlig. har utformningen varit så komplex att det i praktiken har fordrats en blankettifyllnadsutbildning för att allt skulle bli rätt. Sådant kan man faktiskt undvika. Jag menar att legitimiteten måste vara trovärdig åt alla håll. Jag övergår till en annan myndighet som jag har varit i kontakt med. Det är , som vi kanske alla har varit i kontakt med. Det har genomfört klara förbättringar för att minska risken att det ska kunna bli fel. Det har i sin verksamhetsplan att man ska göra det enkelt. Det ska vara enkelt att göra rätt. Jag tror det är nödvändigt att alla myndigheter ser sig som serviceorgan för medborgarna för att det ska bli rätt. Det är då också mycket enklare att både motverka och upptäcka fusket. Vi kan också se att det har fått ett mycket gott resultat. Det är rätt märkligt att den som ska ta in pengarna från gemene man har det bästa betyget bland myndigheterna hos medborgarna. Det tycker jag är rätt häpnadsväckande. Sedan kommer vi till en annan del. Det är tilltro till lagar och regler. Det är ett fundament i hela välfärdssystemet som har byggt . Vi har haft ett normerande samhälle där det förts från generation till generation att man ska göra rätt för sig efter bästa förmåga. ska vi ha ett skyddsnät när man inte klarar av det och brister framkommer av olika skäl. Dessutom måste de gemensamma resurserna användas på ett omsorgsfullt och optimalt sätt. Medborgarna har avstått sin inkomst för att den ska användas för det gemensamma bästa. är det likväl så att det finns personer som väljer att utnyttja och missbruka välfärden för sina egna syften. I har polisen genomfört ett omfattande arbete för att upptäcka och beivra brott och oegentligheter. Dylika insatser är viktiga i sig och som signaler i samhället för dem som likväl försöker eller planerar att försöka missbruka det gemensamma bästa. Därför är prevention alltid att föredra. Det är alltid bra med förebyggande arbete för att motverka olika missbruk och brott och även att sådant klimat uppstår som skapar detta. Vi ska också vara klara över att vi stiftar lagar och regler i detta samhälle där vi ibland konstruerar situationer där människor blir beroende av de ersättningssystem som vi får. Det uppmärksammades ett fall som var helt legalt i . Det visade sig att familjeförsörjaren i familjen var tvungen att tjäna för att det över huvud taget skulle vara meningsfullt att kunna få någonting över. Om vi skapar sådana system så skapar vi inlåsningseffekter. Det är ingen som vill detta. Det måste alltid löna sig att arbeta. Om vi nu tittar på och summerar det har det varit viktigt med ett arbete mot bidragsbrott. Men det finns brister. Det är väldigt bra att få uppföljningar så att man kan förbättra det arbetet. Vi har nog fått ett annat samtalsklimat i samhället. Man inser att det i varje fall är legitimt att påtala mer konkret och beivra mer att människor måste göra rätt för sig. Därför kan vi också med trovärdighet göra generösa system som kan hjälpa dem som behöver det som bäst. Därmed yrkar jag avslag på alla reservationer och bifall till utskottets förslag i betänkandet. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas .) 18 § Statens styrning mot en likvärdig betygssättning i Föredrogs utbildningsutskottets betänkande 2011/12:UbU12 Statens styrning mot en likvärdig betygssättning i (skr. 2011/12:57) 146 (SD): Detta är intressant. Jag hade förväntat mig en liten skoldebatt men inser att samtliga talare, sex sju stycken, utom jag har strukit sig från talarlistan. Jag beklagar det. Detta är en väldigt viktig debatt. Jag hade dessutom tänkt ställa en fråga till både och representanter, som uppenbarligen inte är här . Nåväl, det kanske finns någon någonstans som lyssnar. Jag får tala till herr talmannen . antog 2004 det är nu ett handlingsprogram för skola och utbildning där vi slog fast att skolan skulle återförstatligas. Anledningarna till detta ställningstagande var och är många. En är att svensk skola tappat i kvalitet sedan den övergick från statligt till kommunalt huvudmannaskap . Vi vet att svenska elever presterar allt sämre i en rad olika ämnen. Andelen elever som lämnar nionde klass med ofullständiga betyg har också ökat . visar det sig att elever med särskilda behov har svårare att få stöd . Arbetsmiljön i skolan för elever såväl som lärare har försämrats. vet vi att arbetsbelastningen har ökat och fortbildningsinsatserna har minskats. Andelen obehöriga lärare i den svenska skolan sedan kommunaliseringen har också ökat. har tidigare konstaterat att fler än av lärarna som undervisar i och gymnasiet saknar tillräcklig utbildning. Dessutom får vi i om statens styrning mot en likvärdig betygssättning i , som jag trodde att vi skulle debattera här , veta att betygssättningen fortfarande inte sker på ett likvärdigt sätt. pekar på en rad brister i samarbetet mellan och Skolinspektionen, att det statliga stödet inte når fram, som man uttrycker det, att den lokala nivån har otillräckliga förutsättningar och att det delade ansvaret mellan stat och huvudman komplicerar styrningen. Om jag tolkar det rätt ges lärarkåren inte tillräckligt med tid eller andra förutsättningar för att tillgodogöra sig det stödmaterial man har tagit fram. Det är till och med ibland tveksamt om detta stödmaterial över huvud taget når fram till våra lärare. Av den enkätundersökning har genomfört med ett stort antal lärare framkommer uppfattningen att huvudmännen inte tar sitt ansvar för att skapa en likvärdig skola med en jämlik betygssättning. som varje huvudman har stor frihet att själv bestämma över hur verksamheten och undervisningen ska organiseras och bedrivas för att nå målen pekar på att lärare tolkar mål och betygskriterier olika. Tanken är att svensk skola ska ge eleverna samma förutsättningar och samma kunskapsbas så att de klarar av att nå de uppsatta nationella målen oberoende av kön, socioekonomisk bakgrund eller var i landet man bor. Så är det inte . I stället förekommer stora kommunala och regionala skillnader mellan skolorna. Vad gäller utskottets förslag till beslut är det dock inte nattsvart. Förslaget att man skyndsamt ska ta fram stödmaterial eller bedömningsstöd, som man uttrycker det, för den nya betygskalan och göra det tillgängligt är mycket bra. Regeringen skriver i sitt svar till att man arbetar med att försöka åtgärda problemen. Även det är bra. Men jag menar att det inte är tillräckligt det är långt ifrån tillräckligt. Om vi på allvar ska kunna ta tag i de problem som svensk skola brottas med menar att skolan måste få ett statligt huvudmannaskap. Jag yrkar bifall till min egen reservation 5 men också till Socialdemokraternas reservationer nr 1, 2 och 3. Jag hade tänkt ställa en fråga till , som inte är här, och en till , som inte heller är här. Jag tänker ställa dem ändå. Jag skulle nämligen vilja vet hur det kan komma sig att , som gång på gång talar om behovet av att återförstatliga skolan inte talar om behovet här i talarstolen. Hur kan det komma sig att man röstar nej till motioner, till exempel min motion där jag skriver att skolan ska återförstatligas? Man vill uppenbarligen inte ens ta debatten, och man vill inte ta diskussionen. Jag tycker att det är beklagligt. Jag skulle också vilja ställa en fråga till , som brukar sitta här nere någonstans. På sin kongress fattade de beslut om att skolan ska återförstatligas. Det är jättebra att man har insett att det var fel när man tillsammans med Socialdemokraterna kommunaliserade skolan. Men jag skulle vilja ställa frågan hur det kan komma sig att man inte bifaller den motion som jag har väckt i frågan. Den innehåller ingenting om invandring och ingenting om islam, utan där talar jag bara om skolan ingenting annat! Jag kan som sagt inte försvara motionen här , och det beklagar jag. Jag tycker att det är anmärkningsvärt att samtliga talare väljer att stryka sig. Det här är en viktig debatt och en viktig diskussion. Det är tredje gången på raken som jag står här och debatterar för mig själv. Men jag vill tacka åhörarna kul att ni var här! Jag tackar också bakgrundsljudet och herr talmannen. (: Jag vill bara ha ett klargörande. Du yrkade bifall till reservation 5, men betänkandet har ingen reservation 5. Jag antar att det är din motion nr 5 som du yrkar bifall till.) Då är det motion nr 5 som jag menar. Jag har två motioner i ärendet, och jag yrkar alltså bifall till båda. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas .) 19 § Subsidiaritetsprövning av kommissionens förslag till direktiv om skydd av personuppgifter på det brottsbekämpande området Föredrogs justitieutskottets utlåtande /12:JuU31 Subsidiaritetsprövning av kommissionens förslag till direktiv om skydd av personuppgifter på det brottsbekämpande området (KOM(2012)10). vice talmannen konstaterade att ingen talare var anmäld. (Beslut skulle fattas .) 20 § Vissa arbetsrättsliga frågor Föredrogs arbetsmarknadsutskottets betänkande 2011/12:AU9 Vissa arbetsrättsliga frågor (skr. 2011/12:16). 147 (S): Vi kommer att debattera vårt betänkande AU9, som handlar om arbetsrätten. Jag tycker att det är en av de viktigaste frågorna på svensk arbetsmarknad. Det kanske delvis har att göra med att jag jobbar dagligdags med den, men jag tycker i varje fall att den är väldigt viktig. Grunden i arbetsrätten är den svenska modellen och våra synsätt på hur man kan utveckla den. Jag kommer i mitt anförande att upprätthålla mig vid två områden. Det gäller dels det solidariska entreprenöransvaret, dels ungdomsarbetslösheten. Den är kopplad till arbetsrätten i allra högsta grad. Det gäller framför allt de förslag och initiativ som har väckts i frågan. Det kommer ett förslag om inte , så näst intill . Så har det varit när det gäller detta. När det gäller det solidariska entreprenöransvaret är det allt vanligare med olika former av entreprenadkedjor i många av de branscher som vi har i . Man kan konstatera att de kedjor som finns i entreprenaden blir allt längre. Det uppstår problem när man har underentreprenörer både för anställda och för samhället i stort. Det kan vara bekymmer med utbetalning av den intjänade lönen. Det kan vara bekymmer när det gäller sociala avgifter. Det kan vara bekymmer med andra delar. Detta gäller särskilt för de utländska arbetstagare som är tillfälligt utstationerade i . Därför har vi socialdemokrater kämpat med att få till ett system med ett solidariskt ansvar för entreprenörerna. Det finns redan i flera andra europeiska länder , , , och . Vårt grannland införde ett entreprenöransvar . Det finns ett solidariskt entreprenöransvar som har godkänts av . får vi till oss detta: Det här är inte möjligt. kommer att ha synpunkter på det! Det finns en dom som handlar om den tyska lagstiftningen och att den inte stred mot . Vad innebär då detta? Det innebär att man ger huvudentreprenören ett solidariskt ansvar när det gäller att tillgodose att den anställde ges rätt att få sin intjänade lön och andra delar. Jag tycker att det som har skett i vårt arbetsmarknadsutskott är bra. Vi har lagt fram ett gemensamt förslag från majoriteten Socialdemokraterna och tillsammans om att ge ett uppdrag till regeringen att återkomma till med ett förslag till hur man ska reglera detta för utstationerad arbetskraft. Jag ser fram emot att det här ska komma. kan man konstatera att man löser en del av bekymret med det här, men det finns andra saker som också behöver ut. En viktig del är att svenska kollektivavtal ska gälla på den svenska arbetsmarknaden. Där har vi dessutom regeringens beslut när det gäller lex och hanteringen av det ärendet i färskt minne. Det kommer att krävas mer arbete för att klara ut det här och för att få till en säker och trygg del för den utländska arbetskraft som är anställd i . Då bör svenska kollektivavtal vara grunden. Ungdomsarbetslösheten är något som är på tapeten . Det har också i allra högsta grad en bärighet kopplad till arbetsrätten. Vi har en ungdomsarbetslöshet i landet på någonstans mellan , beroende på hur man räknar. Siffrorna kan variera något beroende på mätningar och annat. Jag kommer själv från en kommun där vi hade en ungdomsarbetslöshet på . Det är alldeles för högt. Ungdomar behöver ha flera chanser i livet, i allra högsta grad. Debatten har handlat om två delar. Det ena är en förändring av LAS och att det skulle lösa alla problem när det gäller att få in unga på arbetsmarknaden. När vi talar om förändring av LAS talar vi i allra högsta grad om en försämring av LAS. Dessutom har det handlat mycket om ingångslöner. Jag tror att det är viktigt att man poängterar att vi har en lång tradition i av att det är parterna själva som sätter lönen på arbetsmarknaden. Vi som politiker, oavsett om vi är kommunpolitiker, landstingspolitiker eller riksdagspolitiker, lägger oss inte i lönesättningen. Jag tycker i grunden att det är en bra princip att det är parterna som har ansvaret för att sätta lön och hantera dessa frågor i förhandlingar. Det känns nästan som om det har varit en överbudspolitik när det gäller att sänka löner. För ett par hade sin kommunkonferens. Då gjorde ett utspel om att man uppmanade kommunföreträdarna där ute att sänka ingångslönerna för ungdomar. Man skulle erbjuda anställningar till av ingångslönerna. Då ska vi komma ihåg att ingångslönen för en heltidsanställd undersköterska eller ett heltidsanställt vårdbiträde i en kommun är 16 000 . av det landar på 12 000, och efter skatt är vi nere på 9 000. Vi ska också komma ihåg att många av de unga inte kommer in på ett heltidsjobb, utan de får börja . Att då sänka lönerna rakt av tycker vi socialdemokrater är helt fel medicin. Vi tror inte att det gör att det skapas nya arbetstillfällen. Det krävs andra saker, och jag tänker återkomma till det. hörde vi företrädare i arbetsmarknadsutskottet, , på radion. Jag måste erkänna att jag trodde att jag hörde fel när jag hörde det här nyhetsinslaget. Jag tror att jag hörde det , och jag tänkte: Det kan inte stämma. var alltså ute och pratade om att man skulle sänka ingångslönerna generellt för alla, som jag tolkade det initialt. ändrade sig och sade att sjuksköterskorna, som har krävt 24 000 i ingångslön, skulle få 24 000 och att det var de andra grupperna de pratade om. Det dröjde , och då var arbetsmarknadsutskottets ordförande, tillika gruppledaren för i utskottet, ute och sade att det var någonting som Alliansen inte stod bakom, utan det var ett utspel från . Det är lite bekymmersamt att det finns ganska många människor som börjar fråga oss som är politiskt engagerade vad detta står för egentligen. De frågar: Vad händer när det gäller ingångslöner och annat? Vilka synpunkter har ni? Hur ställer ni i utskottet er till ingångslönerna? Är ni också för att de ska sänkas generellt? Det verkar vara mer eller mindre en överbudspolitik där. Det jag vill fråga både och företrädare i salen här är om vi ska ändra den svenska modellen. Ska vi som riksdagspolitiker sätta ingångslöner, minimilöner, och inte låta parterna sätta lönerna i fortsättningen? Det är ju grunden i den svenska modellen. Ska vi hantera det på något annat sätt? Vilken medicin har ni för att klara ut detta? Jag nämnde inledningsvis att det har varit mycket diskussioner om LAS. Det är också en del i detta. Det kom en mycket intressant . Om ni inte har tagit del av den uppmanar jag er att göra det. Den visar mycket tydligt att en försämring av LAS för unga inte ger särskilt många nya jobb. Det är i alla fall inte så många färre som blir arbetslösa av det. Rapporten pekar på att färre än 2 ½ procent av de arbetslösa ungdomarna har blivit arbetslösa efter en driftsinskränkning där man har använt turordningsreglerna på ett korrekt sätt. Så lite är det. En fråga där det också vore intressant att få ett svar från Alliansens företrädare är: Hur ser ni på detta med LAS? Det är många som frågar om det också när debatten är som hetast. Det går lite grann i vågor när det gäller LAS. har det framför allt handlat om ungdomslönerna. Vilket recept har vi då för att skapa fler arbetstillfällen för ungdomar? Det är alltid lättare att kritisera andra än att förklara vad man själv vill göra. Vi har framför allt satsat på fem punkter för att skapa fler arbetstillfällen åt ungdomar. Den första punkten är utbildning. Med den politik som förs, där man framför allt raserar vuxenutbildning och begränsar möjligheterna för att ungdomar att komma in på gymnasieutbildningar jag tänker framför allt på det som är kopplat till yrkesprogrammen och högskoleutbildningar, tror jag att det krävs mer utbildningssatsningar. Vi skulle också gärna vilja se ett kunskapslyft för att både unga och äldre ska kunna komma in på arbetsmarknaden. Passa på nu när vi har en lågkonjunktur att utbilda för bättre tider! Det har vi gjort historiskt i landet, och det har gett mycket positiva resultat. Vi måste bli mycket bättre på snabba insatser och bättre matchning. är det förödande att ungdomar får gå innan de kommer in i någon form av åtgärd på Arbetsförmedlingen. är att vara passiv för en ungdom. Vi tror att utbildningsvikariat inom vård och omsorg är en mycket bra modell. Man kan passa på att vidareutbilda vårdbiträden till undersköterskor som man tar in arbetslösa ungdomar som får en plats på arbetsmarknaden. Förhoppningsvis får de också ett långsiktigt arbete framöver. Vi vill också se traineeplatser för unga som ska lära sig ett yrke, det vill säga någon form av lärlingsverksamhet med yrkesutbildning. Den femte punkten är att vi vill satsa mycket på sommarjobb. Vi vill införa den så kallade Nynäshamnsmodellen där man erbjuder sommarjobb för ungdomar. Det tror vi är en bra modell för att kunna skapa fler arbetstillfällen för unga. Det finns mycket att säga om ungdomar och ungdomsarbetslöshet. Det kommer vi säkert att debattera här i kammaren framöver. Slutligen vill jag yrka bifall till reservation 3 i betänkandet. 148 (MP): Jag vill börja med att yrka bifall till reservation 1, som är en gemensam reservation från , och . Jag vill tala om förbud för arbetsgivare att ställa frågor om planerade barn. Detta är en fråga som i förstone borde vara rätt så enkel eftersom vi har en bra lagstiftning i i de här frågorna. Det är dessutom en lagstiftning som har uppdaterats med jämna mellanrum. Problemet är att själva frågan inte på något sätt har kommit närmare en lösning för människor som bor och verkar i .