prot · GZ09133 · 2012-06-19 00:00:00 — En utvärdering av den svenska åtgärdsplanen för att nå det svenska betinget enligt Helcoms aktionsplan för kommer att göras i samband med Helsingforskonventionens ministermöte . Vid detta möte kommer en revidering av det preliminära betinget att presenteras och om möjligt antas. Utskottet har uppmärksammat betydelsen av insatser som styr mot kostnadseffektiva åtgärder för att klara mål och åtaganden. När det gäller frågan om ytterligare åtgärder för att nå åtagande inom Helcom kan konstateras att det pågår några projekt inom ramen för LOVA. Enligt uppgift från Landsbygdsdepartementet gäller dessa projekt till exempel musselodling i som en miljöåtgärd, experimentell analys och utvärdering av musselodlingar i övergödda grundområden i vattendistrikt samt biogas och musselodling. Att odla en så kallad fånggröda efter skörd av en huvudgröda är en effektiv insats för att minska risken för kväveläckage under nederbördsrika höstmånader. Fånggrödan har förmåga att ta upp och tillgodogöra sig kväve . En utebliven eller senarelagd jordbearbetning innebär i sig en positiv effekt genom att marken inte bearbetas, och därmed minskar kvävemineraliseringen och risken för kväveläckage. Landsbygdsprogrammet innehåller miljöersättning till såväl fånggröda som vårbearbetning och en kombination av dessa insatser. Våtmarker bidrar i hög grad till att minska växtnäringsförlusterna från . Det finns ett flaggskeppsprojekt som särskilt omfattar jordbruket, nämligen Baltic . Det övergripande syftet med projektet är att utveckla och stärka jordbruksrådgivningen och demonstrations- och informationsaktiviteterna med fokus på en förbättrad miljö- och jordbrukspraxis. Det krävs samarbete mellan länderna runt för att vi ska kunna påverka utvecklingen i havet. Algblomning, döda bottnar och andra utmaningar kräver samarbete. Miljöutmaningar och problem är gränsöverskridande. Det krävs att alla länder drar sitt strå till stacken. I tider när vi hör Den blomstertid nu kommer sjungas på skolavslutningar eller dansar små grodorna den kommande midsommarhelgen går tankarna till vad brukandet av jord ger. Att jobba med varm jord, så sina frön, se dem växa och förhoppningsvis kunna skörda fyller många med stor lycka, likaså att uppleva hur körsbärsträden står i full blomning, hur ängen fylls med de vackraste ängsblommor och hur rapsfälten står gyllengula och att med glädje trä första smultronet på ett halmstrå. Vi kan på olika sätt värna odlingen och bruket av jorden med miljöhänsynen i fokus. Vi ska bruka utan att förbruka. 106 (MP) replik: Tack för ditt anförande, ! Jag vill börja med att säga att jag delar synen på åtgärder för att minska växtnäringsläckaget från . Det var en bra genomgång. Jag har egentligen bara en fråga. Jag snuddade vid den i mitt anförande. Den gäller tidigare deklarerade inställning att det var fel att ta bort kadmiumskatten. Kommer att stödja reservation 9 om en utredning av skatt på kadmium vid voteringen? 107 (FP) replik: kommer att stödja förslaget i betänkandet, precis som jag sade i talarstolen. Vi verkar inom ett allianssamarbete. Vi står fullt bakom det förslag som har lagts fram tidigare om just den skatten. Men olika partier har också möjlighet att själva ompröva och fundera på vilka ytterligare åtgärder vi är beredda att genomföra, och kadmiumskatten är en sådan fråga som vi arbetar för. Det är glädjande att har ändrat sin position i riktning mot det anser. Låt oss fortsätta att arbeta med frågan! Jag vill framhålla att landsbygdsministern och regeringen har vidtagit åtgärder som vi tycker är mycket bra. Man jobbar med att sänka gränsvärdet. Vi tycker att detta också är en viktig EU-fråga. Det är inte bara det vi gör i som har betydelse, utan det gäller även det som vi gör inom EU-samarbetet. Det tycker vi är mycket bra. Vi hoppas kunna få stöd inom EU för sänkta gränsvärden. Vi kämpar vidare. Det framtida värdet av ett slutet kretslopp mellan jord och bord, ett levande hav, rent vatten och rik tillgång till hälsosam fisk är mycket större än kostnaderna för de åtaganden vi måste göra för att komma till rätta med problemen . Det var avslutningen på den artikel som nämnde tidigare. 108 (MP) replik: Jag har egentligen ingen följdfråga. Jag konstaterar bara att vi kanske får en spännande höst. 109 (FP) replik: Det hoppas jag verkligen. 110 (SD): Jag ska inte bli långvarig. debatterar vi som sagt betänkande nr 24 om klimat- och energiinsatser i jordbruket. Det finns flera intressanta delar i det här betänkandet, och det gäller inte minst diskussionen om biogas där jag har ett stort intresse. Socialdemokraterna och har en reservation, nr 12, som i stora drag handlar om att regeringens biogasstrategi saknar tydliga och långsiktiga målformuleringar. Jag är beredd att åtminsone delvis hålla med, men trots det är vi i inte redo att ställa oss bakom denna reservation. Från vår sida tror vi starkt på potentialen för biogas. Utöver det faktum att vi kan skapa egen energi som ingår i ett kretslopp kan man se detta som landsbygdsutveckling, och det är viktigt att människor kan bo och arbeta ute på landsbygden. Inom pågår nu ett arbete med att ta ett helhetsgrepp om vår syn på biogasens framtid i . Förhoppningsvis ska vi till ha ett förslag klart som sedan står sig . Det vore nog oklokt att hasta fram ståndpunkter i en fråga som sannolikt kommer att ha stor inverkan på vårt land . har satt ett mål, vilket har sagts tidigare i talarstolen , om en fossilfri fordonsflotta till 2030. Denna målsättning kan man väl tycka lite vad man vill om, men speciellt realistisk är den kanske inte. I har vi själva formulerat närliggande tankegångar kring att bryta vårt oljeberoende, även om vi anser att ett definitivt slutdatum kan vara vanskligt att sätta. Målsättningar ska man givetvis ha, men det brukar vara att föredra att upprätta målsättningar man kan nå eller åtminstone komma nära. Radikala målsättningar riskerar att leda till radikala åtgärder, och dessa radikala åtgärder kommer sannolikt att skada ekonomin och rasera möjligheterna till långsiktigt hållbara strukturer. Det ska vi alla tänka på: Alltför ambitiösa miljömål riskerar att bli rent kontraproduktiva om någon får för sig att faktiskt genomföra dem. Regeringen har, vilket vi har debatterat i kammaren, lagt stort fokus på större användning av etanol. Det bedömer jag vara en kostsam återvändsgränd. Sannolikt ligger etanolsatsningen i högen för irrationella panikåtgärder vi lämnat bakom oss. Biogas har däremot en betydligt större potential, inte minst därför att den kan framställas med insatsvaror som i princip saknar värde eller insatsvaror där värdet i alla fall bevaras. Det är fullt möjligt att vi kan expandera biogasproduktionen till tiotals terawattimmar, även om man ska ha klart för sig att vägen dit är både lång och krokig. Vi ligger långt efter kontinenten när det gäller infrastruktur för gas, vilket skapar ett slags moment 22 satsningar på gas bromsas av brist på infrastruktur, och infrastrukturen bromsas av bristen på gas. Med en liten brasklapp om att min uppfattning på marginalen kan komma att revideras på vägen har jag en vision om att vi på medellång sikt ska bygga ut finmaskiga lokala och regionala gasnät i de regioner där potentialen till gasproduktion är som störst. Parallellt med de lokala och regionala näten bör också förutsättningar skapas för att koppla samman dessa nät med stamnätet. Jag har berört detta tidigare i kammaren, men att koppla på den inhemskt producerade biogasen på samma nät som den naturgas vi använder skulle skapa betydande stordriftsfördelar och stimulera utbyggnaden av biogas. För att politiskt stimulera biogasen tror jag att vi bör sätta upp en målsättning om hur mycket biogas vi faktiskt ska kunna producera nationellt. Det ska vara en målsättning som är genomtänkt, sund och realistisk. Vi bör också ha en tydlig vision om att gasen i huvudsak ska användas till fordonsbränsle, men på vägen dit får vi inte ducka för att låta marknaden avgöra hur gasen används mest kostnadseffektivt. Mer i detalj hur politiken kan bidra till dessa mål ber jag att få återkomma med i konkreta förslag . (forts. 21 §) Kammaren beslutade på förslag av andre vice talmannen att ajournera förhandlingarna till då votering skulle äga rum. 18 § Beslut om ärende som slutdebatterats UU9 Punkt 1 (Nordiskt samarbete) 1. utskottet 2. res. 1 (S) 3. res. 2 (SD) Förberedande votering: 107 för res. 1 19 för res. 2 195 avstod 28 frånvarande Kammaren biträdde res. och (båda M) anmälde att de avsett att avstå från att rösta men markerats ha röstat ja. Huvudvotering: 199 för utskottet 102 för res. 1 20 avstod 28 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 1 S, 100 M, 21 MP, 21 FP, 21 C, 18 V, 17 KD För res. 1: 101 S, 1 MP Avstod: 19 SD, 1 V Frånvarande: 10 S, 7 M, 3 MP, 3 FP, 2 C, 2 KD, 1 - (S) anmälde att han avsett att rösta nej men markerats ha röstat ja. Punkt 2 (Samarbete med närområdet) Propositioner ställdes först beträffande utskottets förslag till beslut och därefter i fråga om motiveringen. Förslag till beslut: 1. utskottet 2. res. 3 (S) Votering: 182 för utskottet 102 för res. 3 37 avstod 28 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag till beslut. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 100 M, 4 MP, 21 FP, 21 C, 19 SD, 17 KD För res. 3: 102 S Avstod: 18 MP, 19 V Frånvarande: 10 S, 7 M, 3 MP, 3 FP, 2 C, 2 KD, 1 - (MP) anmälde att han avsett att rösta ja men markerats ha avstått från att rösta. Motiveringen: Godkännande av 1. utskottets motivering 2. motiveringen i res. 4 (MP, V) Votering: 179 för utskottet 41 för res. 4 101 avstod 28 frånvarande Kammaren godkände utskottets motivering. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 1 S, 100 M, 21 FP, 21 C, 19 SD, 17 KD För res. 4: 22 MP, 19 V Avstod: 101 S Frånvarande: 10 S, 7 M, 3 MP, 3 FP, 2 C, 2 KD, 1 - (S) anmälde att han avsett att avstå från att rösta men markerats ha röstat ja. Övriga punkter Kammaren biföll utskottets förslag. 19 § Beslut om ärenden som slutdebatterats NU24 Frågor om subventioner till kärnkraft 1. utskottet 2. res. (S, MP, V) Votering: 178 för utskottet 143 för res. 28 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 100 M, 21 FP, 21 C, 19 SD, 17 KD För res. : 102 S, 22 MP, 19 V Frånvarande: 10 S, 7 M, 3 MP, 3 FP, 2 C, 2 KD, 1 - UbU20 tillämpning av vissa bestämmelser om legitimation för lärare och förskollärare biföll utskottets förslag. UbU22 Nya myndigheter inom utbildningsområdet m.m. Kammaren biföll utskottets förslag. MJU20 Införande av ett pricksystem på fiskets område Kammaren biföll utskottets förslag. CU27 Vägen till nära-nollenergibyggnader 1. utskottet 2. res. 1 (S) 3. res. 2 (MP) 4. res. 4 (V) Förberedande votering 1: 22 för res. 2 19 för res. 4 278 avstod 30 frånvarande Kammaren biträdde res. Förberedande votering 2: 102 för res. 1 22 för res. 2 197 avstod 28 frånvarande Kammaren biträdde res. Huvudvotering: 159 för utskottet 102 för res. 1 60 avstod 28 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 100 M, 21 FP, 21 C, 17 KD För res. 1: 102 S Avstod: 22 MP, 19 SD, 19 V Frånvarande: 10 S, 7 M, 3 MP, 3 FP, 2 C, 2 KD, 1 - CU5 Insatser för vandrande fisk i sjöar och vattendrag Kammaren biföll utskottets förslag. 20 § Beslut om ärenden som slutdebatterats vid dagens sammanträde FiU21 Vårändringsbudget Punkt 6 (Avveckling av och användningen av anslaget 1:1 ) 1. utskottet 2. res. (SD) Votering: 283 för utskottet 19 för res. 19 avstod 28 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 102 S, 100 M, 22 MP, 21 FP, 21 C, 17 KD För res. : 19 SD Avstod: 19 V Frånvarande: 10 S, 7 M, 3 MP, 3 FP, 2 C, 2 KD, 1 - Övriga punkter Kammaren biföll utskottets förslag. FiU24 Utvärdering av penningpolitiken 20092011 1. utskottet 2. utskottets förslag till beslut med godkännande av motiveringen i res. (V) Votering: 302 för utskottet 19 för res. 28 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 102 S, 100 M, 22 MP, 21 FP, 21 C, 19 SD, 17 KD För res. : 19 V Frånvarande: 10 S, 7 M, 3 MP, 3 FP, 2 C, 2 KD, 1 - FiU28 Utvecklingen inom den kommunala sektorn 2011 Punkt 2 (Vinstutdelning i offentligt finansierad välfärdsverksamhet) 1. utskottet 2. utskottets förslag till beslut med godkännande av motiveringen i res. 2 (V) Votering: 302 för utskottet 19 för res. 2 28 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 102 S, 100 M, 22 MP, 21 FP, 21 C, 19 SD, 17 KD För res. 2: 19 V Frånvarande: 10 S, 7 M, 3 MP, 3 FP, 2 C, 2 KD, 1 - Punkt 4 (Utjämning av särskilt höga kostnader inom LSS) 1. utskottet 2. res. 3 (MP) Votering: 299 för utskottet 22 för res. 3 28 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 102 S, 100 M, 21 FP, 21 C, 19 SD, 19 V, 17 KD För res. 3: 22 MP Frånvarande: 10 S, 7 M, 3 MP, 3 FP, 2 C, 2 KD, 1 - Övriga punkter Kammaren biföll utskottets förslag. FiU30 Utvärdering av statens upplåning och skuldförvaltning 20072011 Kammaren biföll utskottets förslag. FiU22 Bank-, försäkrings- och kreditupplysningsfrågor Punkt 4 (Affärs- och investmentbanker) 1. utskottet 2. res. 2 (MP, V) Votering: 280 för utskottet 41 för res. 2 28 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 102 S, 100 M, 21 FP, 21 C, 19 SD, 17 KD För res. 2: 22 MP, 19 V Frånvarande: 10 S, 7 M, 3 MP, 3 FP, 2 C, 2 KD, 1 - Punkt 6 (Fri flytträtt) 1. utskottet 2. res. 3 (SD) Votering: 302 för utskottet 19 för res. 3 28 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 102 S, 100 M, 22 MP, 21 FP, 21 C, 19 V, 17 KD För res. 3: 19 SD Frånvarande: 10 S, 7 M, 3 MP, 3 FP, 2 C, 2 KD, 1 - Punkt 7 (Försäkringspremier och betalningsanmärkningar) 1. utskottet 2. res. 4 (S, V) Votering: 200 för utskottet 120 för res. 4 29 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 100 M, 22 MP, 21 FP, 21 C, 19 SD, 17 KD För res. 4: 101 S, 19 V Frånvarande: 11 S, 7 M, 3 MP, 3 FP, 2 C, 2 KD, 1 - Övriga punkter Kammaren biföll utskottets förslag. JuU11 It-stödet i rättskedjan biföll utskottets förslag. JuU26 Skyddsåtgärder för trafikuppgifter lagrade för brottsbekämpande ändamål Punkt 1 Kammaren biföll utskottets förslag. Punkt 2 (Underställning) 1. utskottet 2. res. (SD, MP, V) Votering: 260 för utskottet 60 för res. 29 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 102 S, 100 M, 21 FP, 20 C, 17 KD För res. : 22 MP, 19 SD, 19 V Frånvarande: 10 S, 7 M, 3 MP, 3 FP, 3 C, 2 KD, 1 - 21 § (forts. från 17 §) Miljö-, klimat- och energiinsatser inom jordbruket (forts. MJU24) 111 (KD): När det gäller miljö- och jordbruksutskottets betänkande över regeringens skrivelse om miljö-, klimat- och energiinsatser inom jordbruket yrkar jag bifall till utskottets förslag i betänkandet och avslag på samtliga reservationer. När man lyssnar på oppositionen kan fråga sig om de har läst skrivelsen. En sådan negativ och pessimistisk syn får man sällan skåda. Detta är en heltäckande skrivelse. Det är en skrivelse som är gjord till som vi har begärt som uppföljning av den lagstiftning som regeringen lägger fram enligt regeringsformen. Det är bra med en sådan här redovisning. Det är något nytt för perioden, och det är något som vi ska vara stolta över. Det får vår demokrati att fungera. När det gäller jordbrukets roll är den enkla saken för jordbruket att konvertera solenergin via den gröna cellen till mänskligt brukbar energi i form av livsmedel och annan energi och genom långsiktigt hållbara brukningsmetoder utnyttja våra begränsade resurser som mark, luft och vatten på bästa sätt. Konkret står jordbruket inför stora utmaningar med en växande världsbefolkning, en ökad energikonsumtion och därmed minskad tillgång på fossil energi, både prismässigt och volymmässigt. beräknas vi vara nio miljarder människor och förbruka dubbelt så mycket energi som . Det är en utmaning. Produktionen av livsmedelsprodukter sker åtminstone inom EU i stort sett på den fria marknadens villkor. Storleken på veteskördarna i , och i viss mån får effekt på priserna i och övriga . Lantbruksföretagen är multifunktionella, och det finns ett samband mellan produktion, landskapsvård, vattenanvändning med mera. De är även multikulturella genom att det odlas många olika grödor som samspelar med varandra, alltifrån animalier och vegetabilier till vattenbruk. Därför är utformningen av lastbilsprogrammet en viktig del i att lyckas med vår produktion. Ett övergripande mål för produktionen är att den måste vara konkurrenskraftig men på lika villkor. Jag vill säga till att om man tittar på skrivelsen ser man mycket väl hur miljömålen och åtgärderna i landsbygdsprogrammet hänger ihop. Vi har sju miljömål, och jag kommer snart att föreslå ett åttonde. Det första är Ett rikt odlingslandskap. Det är framför allt axel 2 som ska stärka odlingslandskapets natur- och kulturvärden, program för hagmarker och slåtterängar samt den biologiska mångfalden. En viktig bit i det är att värna den goda jorden. Det är en trång resurs. Ett annat mål är Begränsad klimatpåverkan. Här vill det till att ta fram odlingstekniker, framför allt att se till att man odlar på ett förnuftigt sätt när det gäller mullhaltiga jordar. Problemet är att det är svårt att mäta. Så länge jordbruket inte ingår i utsläppshandelssystemet har vi problem. Hade till exempel skogen fått komma in hade det kanske varit en fördel. Det är ett stort och komplext område, och givetvis behövs det åtgärder framåt. Det kräver forskning och definitioner. Ett mål är Giftfri miljö. Här har vi förfinade metoder för växtskyddsanvändning. Det är viktigt att vi har ett samlat grepp i det norra området för att hantera Reachdirektivet. Ett ytterligare mål är Ingen övergödning. Här görs en hel del när det gäller växtnäringsbalanser, kantzoner, markkartering, användning av gps med mera. För de tre följande miljömålen Levande sjöar och vattendrag, Myllrande våtmarker och Hav i balans samt levande kust och skärgård görs det en hel del genom anläggning av våtmarker inom landsbygdsprogrammet och även inom LOVA, alltså lokala vattenvårdsåtgärder. Det är ett alldeles ypperligt program som är till för organisationer och kommuner. Det används till en hel del. Vi har också Helcomarbetet med BSAP, Baltic Manure och Baltic , där samarbetet inom fungerar på ett bra sätt. Jag kan ta ett par levande exempel från min hemkommun . Man har gjort en hel del utveckling genom ett så kallat pilotprojekt i Tullstorpsån, där man har anlagt ett 50-tal våtmarker, har tagit ett helhetsgrepp kring ån och gör meandringar och annat och mäter hur mycket kväve som fångas upp i kvävefällor och hur mycket fosfor som fångas upp. Skalar man upp det projektet till de fem åar som finns i skulle det täcka en tredjedel av våra åtaganden i Helcom, så det finns goda möjligheter. Ett rikt växt- och djurliv är viktigt i landskapet. Värnandet om den biologiska mångfalden är en viktig del för vår överlevnad. Man kan anlägga skyddszoner och behålla den genetiska mångfalden och se till att våra snart utrotningshotade djur- och växtarter inte bara får ett hem i genbanker utan också får en skyddad tillvaro genom intresserade odlare och producenter. Det kanske behövs ett åttonde miljömål, som jag sade. Det skulle vara glada och stolta lantbruksföretagare, som det finns brist på i . Jag tycker att vi ska ge dem lite civilkurage och självkänsla. En annan bit som har diskuterats här, herr talman, är biogas, som är en viktig bit. Det finns ett investeringsstöd som är begränsat. Jag ser framför mig att regeringen förhoppningsvis kommer att göra en hel del inte bara när det gäller utökning av investeringsstödet utan också ett annat stöd för produktion. Det skulle vara intressant, och det behövs, för biogasen är en viktig bit. Däremot får man akta sig för vad man stoppar in i biogasen. Är det icke förnybara saker som osorterat avfall måste vi veta att det kan återcirkuleras och accepteras av framför allt livsmedelsindustrin. Därför är odling av speciella grödor och odling av alger i vatten ett bra alternativ. Avslutningsvis, herr talman, vill jag åter framföra att vi står inför stora utmaningar. Vi har en målsättning inom EU att vi ska ta del i att klara de utmaningarna i form av en ökad befolkning och ökat energibehov. Därför är det framtida landsbygdsprogrammet viktigt. I och för sig gör man en hel del förenklingar. Men vi måste se till att de inte blir för enkla utan blir inriktade på att klara de långsiktiga målen för vår överlevnad. (Applåder) Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas .) Kammaren beslutade på förslag av andre vice talmannen att ajournera förhandlingarna till . 22 § Försvarets logistik Föredrogs försvarsutskottets betänkande 2011/12:FöU9 Försvarets logistik (prop. 2011/12:86). 112 (SD): Jag yrkar bifall till reservationen. När försvarets logistik ska bedömas beror resultatet bland annat på vilken grundsyn man har på Försvarsmaktens inriktning. Regeringens aktuella inriktning har man bara delvis redogjort konkret för. Vi ska ha små förband, och de ska kunna sättas in utanför närområdet. Så långt finns inriktningen på pränt. Outtalat är dock att regeringen driver oss emot militär allians med Nato och EU. Det syns genom att regeringen har valt en förbandsordning anpassad för insatser utanför närområdet. Våra mark-, sjö- och luftstridskrafter anpassas till förfogande för EU och Nato. Det syns även genom att Lissabonfördraget har underskrivits utan förhandling om undantag från den generella allianslinjen. med denna process skärs de reella försvarsanslagen ned. Detta förstärks av att regeringen har beslutat att inköp av JAS 39 i E/F-version inte ska bygga på ett riktat anslag. Fullföljer regeringen den linjen blir det ytterligare dramatiska nedskärningar av bland annat markstridskrafterna. Att regeringen driver oss mot militär allians med EU och Nato visas inte minst av att den förda politiken ställer oss utan rimliga möjligheter till eget territoriellt försvar. Som logisk följd av regeringens ambitioner vill den nu även avkläda Försvarsmakten dess stödresurser och reducera Försvarsmaktens uppdrag till att enbart vara stridande förband. bedömer frågan om Försvarsmaktens logistik ur ett svenskt perspektiv, det vill säga med hänsyn till nyttan för såväl ekonomiskt som säkerhetspolitiskt. Regeringens ställningstagande vilar på det grundläggande antagandet att Försvarsmakten ska tillhandahålla endast tolv manöverbataljoner för insats globalt på förslag från Nato, EU eller andra internationella aktörer. delar inte denna uppfattning utan menar att Försvarsmakten i stället bör vara inriktad på försvaret av , vilket vi exempelvis fört fram i vår budgetmotion. Regeringen visste att inte bara Försvarsmakten utan även en majoritet i var emot reducering av Försvarsmaktens stödresurser och särskilt emot avvecklandet av FM Log. Därför försökte regeringen smyga in förändringen i budgeten, men den samlade oppositionen i beslöt att ta frågan till , och regeringen avkrävdes en proposition i frågan. När propositionen sedan kom till hade den föregåtts av diskussioner mellan regeringen och Socialdemokraterna, och innehållet var en kompromiss. FM Log skulle nu inte avvecklas utan bara knappt hälften av de anställda föras över till FMV. Eftersom regeringen är en minoritetsregering och eftersom den samlade oppositionen har fällt regeringen i en rad försvarsfrågor har regeringen tvingats förankra sig hos de rödgröna partierna, främst Socialdemokraterna. Att regeringen skulle förankra sig hos är ju däremot förbjudet från högsta ort.