prot · GZ0982 · 2012-03-14 00:00:00 — Varifrån har fått idén att det inte skulle fungera med jämställdhetspotter får hon gärna förklara. Sedan vill jag säga någonting om jobbskatteavdraget. Att tricksa med siffrorna i syfte att framställa att ens politik ger en annan effekt än den faktiskt ger har blivit regeringens paradgren. Jag tycker att det börjar bli extremt tröttsamt när man blandar procent och absoluta tal så som det passar en bäst. Om att jobbskatteavdraget procentuellt sett har gett mer till kvinnor än män kan man säga att om en man har tio korvar på tallriken och får tre till har hans korvtillgång ökat . Bredvid honom sitter en kvinna som har en korv på tallriken och får en till. Då har hennes tillgång ökat . Men den totala skillnaden mellan hur många korvar man har på sin tallrik har ökat. Exakt så är det med jobbskatteavdraget, . Det vet du lika väl som jag att en mycket större andel av jobbskatteavdraget i kronor har gått till män och till höginkomsttagare än till låginkomsttagare. Det är faktiskt inte med procent som människor betalar sina räkningar och köper kläder och skor till sina barn, utan det är med kronor och ören. Det är ett faktum att inkomstskillnaderna mellan kvinnor och män på grund av bland annat jobbskatteavdraget och det som har finansierat det faktiskt har ökat under den borgerliga regeringsperioden. 24 (FP) replik: Vi får nog båda gå tillbaka till med våra siffror, . De verkar ha gett oss olika siffror. säger att den ovägda löneskillnaden minskade åren 20062010. Mig veterligen är det som den borgerliga regeringen har suttit vid makten. Den har minskat . Den vägda löneskillnaden har minskat . Mig veterligen satt vi vid makten . Detta är fakta. Detta är inte siffertricksande. Sedan är det mycket möjligt att har fått ett annat utslag av jämställdhetspotterna. säger att det får en absolut effekt när potten fördelas, men den förändringen avtar sedan och går tillbaka till det normala. Detta är också skrivelse. Vi kan stå och bolla saker fram och tillbaka och naturligtvis komma överens om att vi inte är överens om detta heller. Jag väntar på den utredning som ska presenteras där vi faktiskt i kronor och ören och procentuellt nu vet jag att inte giller procenttal, men procenten är viktig ibland svart på vitt kan se vilka effekter det har fått. Den ska komma . Jag ser väldigt mycket fram mot den och beklagar att den har blivit försenad. Jag tror att den dessutom hade kunnat förenkla i den här debatten. 25 (V) replik: Vi får nog ta det här med löner och inkomster en gång. Löneskillnaderna har minskat med mellan , lite beroende på avtalsområden och hur man räknar, enligt . Det har noll och intet med regeringens politik att göra. Det handlar om bruttolönerna, det vill säga hur mycket arbetsgivarna faktiskt betalar ut före skatt till de anställda. Såvitt jag vet är det inte regeringen som sätter lönerna utan det sker i avtalsrörelserna. Den minskning som har skett i klyftan mellan kvinnor och män beror enligt i hög grad på den medvetna satsning på jämställdhetspotter som har gjort och som i bland annat Kommuner och Landsting avfärdar och säger nej till. Däremot har , trots att löneskillnaderna har minskat marginellt , inkomstskillnaderna mellan kvinnor och män ökat under den borgerliga regeringsperioden. Den ökningen av inkomstskillnaderna har alltså ingenting med lönerna att göra, utan det beror på att man har sänkt skatter på ett sådant sätt att mäns inkomster har ökat på bekostnad av kvinnors. Försämringarna i sjukförsäkringen har i betydligt högre grad drabbat kvinnor. Det är kvinnor som i högst grad har blivit utförsäkrade och fått sin sjukpenning indragen. Det är kvinnor som har drabbats hårdast av begränsningarna i arbetslöshetsförsäkringen, med förlängt arbetsvillkor, 75-dagarsregeln, och differentieringen av a-kasseavgiften. Det är ensamstående kvinnor som har fått se underhållsstödet urholkas år för år därför att regeringen inte har satsat på det. Det är ju ett faktum att som löneskillnaderna har minskat har inkomstskillnaderna ökat, vilket helt och hållet faller tillbaka på regeringens politik. Det är alltså fördelningspolitiken efter skatt som har ökat inkomstskillnaderna, . Då undrar jag bara: Är ni nöjda med den politiken? Var det meningen att den skulle leda till det här eller är det på något sätt någonting som har blivit lite fel? 26 (FP) replik: Jag är nöjd med att vi under den brinnande finanskrisen, en lågkonjunktur som vi inte har sett maken till, fortfarande faktiskt har ett högre deltagande på arbetsmarknaden än något annat jämförbart land, där kvinnor dessutom har ökat sitt deltagande på arbetsmarknaden. Jag är nöjd med att vi när alla andra går bakåt kan satsa på trygghet med en fördelningspolitik som inte håller med om, där vi säger att det måste löna sig att arbeta. Jag är inte nöjd med att det finns löneskillnader mellan kvinnor och män. Det kommer jag att arbeta med så länge jag tillhör denna kammare och långt därefter också. Vi får vara överens om att och jag inte är överens om fördelningspolitiken. Det ska löna sig att arbeta. Vi ska ha en arbetsmarknad som låter folk komma in och inte låser ute dem på grund av kön eller etnicitet. Det vi nu ser med en lågkonjunktur är att över hela det internationella perspektivet avtar kvinnors delaktighet i arbetsmarknaden. Sist in först ut gäller på många andra ställen också. Jag är nöjd med regeringens politik när det gäller arbetsdelen, men det finns så mycket mer kvar att göra i fråga om jämställda löner. Det arbetar vi med. 27 (S) replik: har som folkpartistisk företrädare tidigare varit positiv till att fördela mer i föräldraförsäkringen. låter det inte riktigt som att det ska delas mer lika utifrån inlägg, utan hon är nöjd med hur det redan är . Vad tycker om jämställdhetsbonusen med utgångspunkt i de resultat vi har fått redovisade här? Hur tycker att det ska bli mer delat föräldraansvar? Vad menar med att de stora löneskillnaderna och inkomstskillnaderna beror på yrkesval? Jag förstår att menar att yrkesvalen är detsamma som att ha lägre lön i typiskt kvinnodominerade yrken. Men grundproblemet är att kvinnodominerade yrken värderas så mycket lägre. De som arbetar på en förskola med högskoleutbildning har inte alls den lön eller löneutveckling som den som har gått en typiskt manlig yrkesutbildning med på högskolan. I grund och botten värderas vi olika. Vad har ni för förslag i fråga om den ekonomiska skillnaden så att det blir mer jämställt och positivt även för kvinnor? lägre inkomst för kvinnor är en oacceptabel summa. Man kan inte räkna bara i procent hit och dit, utan det är de faktiska pengarna en kvinna får som utgör betalningen. 28 (FP) replik: Jag tror inte att jag på något sätt sade att jag är nöjd med uttaget i föräldraförsäkringen. Jag tror inte att jag berörde frågan eftersom den har tagits upp tidigare. Nej, jag är inte nöjd med att uttaget av föräldraförsäkringen inte är mer jämlik. Det kommer jag inte att vara förrän man har hittat en någorlunda balans i det hela. Det behöver inte vara 5050 för vartenda barn. Det kan vara 40 ena gången och 60 nästa gång. Det kan vara lite olika. Det är därför jämställdhetsbonusen finns. Jag vet att kommer att säga att den inte fungerar. Men den nya jämställdhetsbonusen träder i kraft . Den är förenklad och ger ören och kronor direkt in i plånboken i stället för att man ska behöva vänta . Det var det förslag som lade fram från början men som vi inte fick igenom i alliansregeringen, men har vi fått igenom förslaget. Vänta och se. Låt det ge lite effekt. Men det här är inte det allra viktigaste. Det är aldrig där vi kommer att förändra fördelningen av föräldraförsäkringen. Den kommer att förändras det finns ett val. Precis som säger speglar löneutvecklingen den värdering som finns av tradition. Typiska kvinnoyrken värderas lägre av tradition, och därför tjänar man mindre när man väljer det yrket. Förändringen sker inte förrän kvinnor också ändrar sina yrkesval och vi hjälps åt att uppvärdera lönerna inom kvinnodominerade yrken, som håller på att ske inom lärarkåren. Vi från påhejar ivrigt fackförbunden i deras lönekrav. Vi kan inte göra mer än att säga att de är på rätt spår eftersom det inte är vi som sätter lönerna. Men vi kan tydligt säga att detta är en grupp som borde värderas högre, om man jämför deras högskoleutbildning med en motsvarande ingenjörs där lönerna skiljer sig så mycket. När vi har kommit dithän med även de andra yrkena blir det en mer självklar fördelningspolitik hemma vid köksbordet när föräldraförsäkringen ska fördelas. Det är många pusselbitar som måste på plats. Det fungerar inte med en quick fix-lösning för att lösa allt detta. Det finns inget hugg som kan lösa upp den gordiska knuten. 29 (S) replik: Man kan tycka olika, men det har framkommit i rapporten att jämställdhetsbonusen inte fungerade. Det enda som historiskt sett har fungerat är att rikta mer dagar till papporna. Det är då det har blivit ett kraftigt resultat. Om man tycker att det är okej att det tar flera generationer innan det blir ett mer jämställt uttag kan man vänta och se hellre än att lyssna på de faktiska resultaten. Vi socialdemokrater vill syna den svenska jämställdheten och ha en jämställdhetsrevision. Det borde tillsättas en utredning, och uppdraget kan ges till . lade fram kritik mot att DO fastnar i enskilda ärenden. Det kan vara nog så viktigt att driva enskilda ärenden, men om man fastnar i dem driver det inte på jämställdhetsarbetet i rätt riktning. Det är viktigt att vi har myndigheter som driver på. Vi skriver i vårt särskilda yttrande att vi inte vill ha en ny myndighet men att vi är oroade över hur jämställdhetsarbetet drivs. DO kanske inte gör det arbetet tillräckligt mycket. kom denna kritik, vilket vi inte visste om förrän den var fakta. Det pratas om att vi politiker kan göra mycket för kvinnor som befinner sig i den offentliga sektorn. Där har vi självklart ett ansvar. Men av den kvinnliga arbetskraften finns i den privata sektorn. Staten är inte arbetsgivare i den privata sektorn, men vi behöver se till att kvinnor inte diskrimineras på svensk arbetsmarknad eller behandlas som en andra klassens arbetskraft. Det är lite för enkelt att säga att jämställdheten kan fixas i kommuner och landsting. Bekymret är större än så. Skillnaden i inkomst mellan kvinnor och män är . 30 (FP) replik: är fullständigt medveten om att jag allra helst vill se kvinnor verka ute i den vanliga arbetsmarknaden snarare än i den kommunala, som de är tvungna till . Jag måste påpeka att lärarkåren inte verkar enbart inom offentlig sektor eller sektor. Tack vare en upplyst, socialdemokratisk, politik öppnades möjligheten att starta eget i sektorer där kvinnor traditionellt har sin yrkeserfarenhet. Det innebär att när lärarkåren talar är det också för privat anställda människor. Det vill jag se fler göra. Jag vill se fler fackförbund som står upp för kvinnorna. Det är mycket bra att lärarförbunden gör det på detta tydliga sätt. upprepar som ett mantra att jämställdhetsbonusen inte fungerar. Jag har precis försökt att förklara att den nya jämställdhetsbonusen, där man får sina kronor direkt i , infördes . är det skäligt att tro att den inte har fått fullt genomslag . Föräldrarna har kanske inte direkt rusat till för att teckna jämställdhetsbonusen . Men låt oss ge den ett tag och se vart det bär hän. gör vi andra insatser som innebär att lönerna för kvinnorna ökar, och det blir ett mer jämställt liv. När de sitter vid köksbordet och ska fördela föräldraförsäkring och i allra högsta grad VAB-dagar, när lille eller har fått influensan, ska det ske naturligt: Du var hemma förra gången, jag har lättare att vara hemma . Det är när vi kommer dit som vi kan praktisera jämställdhet, inte bara tala om den. Den revision som lades fram på några sidor i går var intressant att se. Jag väntar också på att se en revision som ska läggas fram av effekterna av alliansregeringens jämställdhetspolitik. Det går alltid att tricksa med siffror. Medan oppositionen lyfte fram en rankning där kommer på plats nummer fyra vi ligger alltid bland topp fyra finns det ett antal andra rankningar där vi fortfarande ligger på plats nummer ett. är internationellt sett ett mycket jämställt land. Ändå är vi inte nöjda, och det ska vi inte vara. 31 (MP) replik: Vi hörde i replikskiftet innan om konsekvenser av inkomstskillnader och synen på om man räknar i kronor eller procent. Det kan i verkligheten betyda olika saker. I sitt inledningsanförande pratade om tiodubbling av resurser. Men många av miljonerna lämnades tillbaka när man inte utnyttjat dem för att man inte kommit i gång med konkreta insatser. Även om vi säkert har många liknande tankar i och när det gäller målen är det också viktigt att jobba för att förändra attityder. Gruppen män är överrepresenterad i våld inklusive självmord, missbruk, olyckor, hemlöshet, kriminalitet etcetera, och det är alla aspekter av maskulinitet som måste ifrågasättas och bättre analyseras. Då uppstår också nya möjligheter till åtgärder för förändring av strukturella aspekter om kön, vilket såklart också påverkar kvinnor. Min fråga till och är: Kommer ni att driva på för en utredning om män och maskulinitet? var ju en gång ett aktivt parti i jämställdhetsdebatten, och det var ni som införde den första pappamånaden. Men prioriterar ni snarare om mössan är på eller inte i skolan. 32 (FP) replik: Jag ska inte hoppa på det där för det var så uppenbart, . Budgeten: Ja, det är ganska fantastiskt när man ger ett område så mycket pengar att de inte hinner göra av med dem. Jag kan inte tycka att regeringen ska få bära hundhuvudet för det. De fick så mycket pengar inom jämställdhetsområdet att de inte hann sätta i gång alla projekt direkt, men kommer de i gång. Det är snarare ett bevis på att är ett väldigt aktivt parti när det gäller jämställdhet och att vi har sett att så många olika projekt behöver startas och att så mycket forskning behövs. Om vi går in på maskulinitetsforskningen, som jag blev intresserad av när talade om den, lovar jag att jag ska se vidare på det, vad som har hänt och hur vi har resonerat. Jag är också väldigt intresserad av att se: Vad är det som gör att svenska män tycker att det är okej att slå när man är full, men att en man av en annan nationalitet som slår inte behöver vara full därför att det tydligen är något som ingår i hans psyke? Just den delen skulle jag vara väldigt intresserad av att se på. Där jag vet att vi satsar pengar på forskning är just att se hur vi rehabiliterar sexualbrottslingar och män som slår kvinnor. Vad är det för program som fungerar? Vad är det för program som inte fungerar? Det är en livsviktig kunskap att ha. Dessa människor ska naturligtvis ut i samhället igen, och de ska inte behöva repetera det här beteendet. Den forskningen vet jag att vi satsar på. Låt mig återkomma till maskulinitetsforskningen i ett annat sammanhang, , för den är jag intresserad av. 33 (MP) replik: Det gläder mig att höra att också kommer att driva på så tolkar jag svaret. Det är viktigt, och jag tror att vi har mycket att lära av den forskningen i jämställdhetsarbetet totalt sett. Trots allt handlar jämställdhet, som ser det, om en frihetsfråga, att en människa kan vara den person eller den individ som hon faktiskt är utan att låsas in i könsbundna normer. Då måste vi lära oss mer om vad det är som styr de olika normerna. Trots allt är det väldigt begränsande. Det är till och med oftast svårare för en man att gå utanför den lilla boxen med vad som betraktas som manligt än vad det är för en tjej att gå utanför sin box. Om jag går tillbaka till löner och ojämlik fördelning i arbetslivet visar det sig att de skatteformer som har gjorts har påverkat kvinnor och män på olika sätt i kronor och ören. Inkomstskillnaderna har ökat. Jobbskatteavdraget har gett en undersköterska med en sänkning med , medan det för en man med , till exempel en direktör, har gett en skattesänkning på . Det är klart att det har betydelse hur man utformar skattepolitiken. Det har också betydelse vad man skriver i regleringsbrev till olika myndigheter hur man aktivt vill jobba med saker. Faktum är att man i regleringsbrev har tagit bort målet om jämställt uttag av föräldraförsäkringen. Min fråga till och blir: Vill ni se till att det målet kommer tillbaka i regleringsbrev? 34 (FP) replik: Jag håller med om att vi har många åsikter gemensamt mellan och när vi pratar om jämställdhet. Jämställdhet är en frihetsreform. Det är en mänsklig rättighet ingenting annat. Det behöver inte vara konstigare än så. Ändå är det så otroligt svårt att få in i huvudet på folk att beteenden och normer styrs av gamla traditioner och att vi inte är fria förrän vi kan välja själva. Vad gäller är jag inte säker på varför det målet har tagits bort. Det är också en sak som vi har diskuterat i gruppen lite sinsemellan. Däremot är jag helt övertygad om att i alla de insatser som gör, där man tittar på sitt beteende när man bedömer mäns och kvinnors ohälsa, hälsa, arbetsförmåga och så vidare, har man gått in betydligt mer styrande utifrån ett genusperspektiv. Man insåg själv att det är helt orimligt att man gör så olika bedömningar av samma skador inom samma yrkesområde, till och med beroende på vilket kön personen i fråga har. Vi vet också att kvinnor beter sig annorlunda än män. Vi går längre med våra krämpor och arbetar lite mer än vad män tenderar att göra. På ett generellt plan finns det naturligtvis tuffare män, men de flesta kvinnor är ganska sega, och det gagnar oss inte. har ett annat sätt att arbeta. Men varför regleringsbrevet har tagit bort jämställdhetsperspektivet om det nu är så får vi återkomma till. 35 (SD) replik: När man är folkpartist, , och representerar ett parti som utger sig för att vara skolpartiet och utbildningspartiet framför andra får man kanske i alla debatter ta en debatt om skolan. Jag tänkte prata om jämställdhet i skolan. från talade förut om att vi inte kan lagstifta om attityder. Nej, det kan vi inte göra. Men vi kan påverka attityder, inte minst i skolan. har vi en situation i skolan där killar och unga män tar sig friheter med trakasserier och kränkande beteenden mot unga kvinnor. Många unga kvinnor upplever en situation som gör att de mår mycket dåligt både psykiskt och fysiskt. Det är i skolan vi formar jämställdhetsattityderna för framtiden. Tillåter vi det här kränkande beteendet och inte gör någonting åt det formar vi också de här killarnas, de blivande männens, attityder just när det gäller jämställdhet mellan kvinnor och män. Jag tycker att det regeringen och Alliansen gör är lite tunt just när det gäller att förändra unga mäns attityder mot kvinnor i skolan. Jag vill ställa en annan fråga, och det är också en jämställdhetsfråga. Det är ett faktum att det är framför allt unga män och killar som går ut gymnasieskolan utan fullständiga betyg och som i mycket mindre omfattning än kvinnor går till högre utbildning. Vad gör , Alliansen och regeringen i de frågorna? Vilka förändringar krävs? Vad är ni beredda att göra för att få killarna till utbildningarna så att de också utbildar sig ? 36 (FP) replik: Åh, en skoldebatt! Förutom jämställdhetsdebatter finns det inget roligare än skoldebatter, och kan man kombinera dem blir det rena himmelriket. För det första, : Vi har en nolltolerans i genom den nya skollagen, genom läroplanen och genom alla styrdokument i skolan. Vi har en nolltolerans när det gäller kränkningar. Det finns ingen tolerans för det. Vi vet dock att vi kan stifta hur fina lagar som helst och skriva hur starka dokument som helst, men om personerna ute i skolan inte använder de verktyg som de får blir det naturligtvis inte mycket mer av det än en vacker debatt här i kammaren. Därför är det oerhört viktigt att skolledningen får en utbildning med genusperspektiv, får en utbildning i vad de nya skoldokumenten innehåller och så vidare. Det är det som har pågått . Skollagen är ju väldigt ny, som ni vet den trädde i kraft . Där trycker vi mycket på de här delarna. Å ena sidan får vi då höra från att vi bara ägnar oss åt mössor av i klassrummen, och å andra sidan får vi höra från Sverigepartiet att vi är alldeles för fluffiga, för luddiga och så vidare. Låt mig bara säga att det råder nolltolerans i svenska skolor, och det gör det i ett rakt led från utbildningsministern ut i varenda liten förskola. Det ska inte accepteras. Skolledningen ska se till att lärarna har så mycket råg i ryggen att de vågar säga till den stökiga killen eller tjejen att det här accepterar vi inte. Det är att förändra attityder. Vi förändrar lagstiftningen, men sedan måste det också genomsyra hela den svenska skolan. Bland de elever som går i den svenska skolan finns ett mycket märkligt fenomen. Tjejer mår dåligt i skolan men presterar bra. Killar mår bra i skolan men presterar väldigt dåligt. Därför har vi presenterat ett antal åtgärder för att fånga upp de här unga killarna och se till att de inte går igenom ett skolsystem utan att kunna läsa, skriva och räkna, som borde vara en miniminivå för svenska ungdomar. 37 (SD) replik: Jag vill börja med att säga att mitt efternamn är och att partiets namn är , men annars var det rätt. Ja, det låter ju bra med nolltolerans. Du säger att de ska använda de verktyg de har, men verktygen minskar ju. Det är mindre tillgång på skolkuratorer och mindre tillgång på skolsköterskor, men framför allt är det mindre tillgång på vuxna i skolan, och det är på grund av krympande resurser. Det har skett under den förra socialdemokratiska regeringen och det har skett under den nuvarande alliansregeringen. Vi behöver fler vuxna i skolan, och vi behöver klara och tydliga regler för vad man får göra och inte får göra i skolan. Det är inte bara det att lärarna måste våga säga ifrån. De måste också ha verktygen. De måste våga ta tag i problemen, och de måste ha rätt verktyg. Många lärare upplever inte att de har de verktyg som behövs för att stävja problemen. Nej, det här räcker inte. Det är i skolan vi formar morgondagens män, och just nu beter de sig inte som män. De beter sig som pojkar, och jag hoppas att de inte fortsätter att göra det. Där har Alliansen och inte minst ett stort ansvar. 38 (FP) replik: Ja, vi har ett stort ansvar för alla svenska elever, att de ska gå ut skolan, att de ska ha fullständiga betyg, att de ska kunna ta sig vidare i livet och känna trygghet i det. Jag är fullständigt övertygad om att när vi har kommit dit kommer vi inte att ha så många stökiga ungar i skolan. Man har inte tagit till vara deras kapacitet och förmåga. Det finns elever som behöver lära in på andra sätt. Det måste vara en individanpassad skola i . Det är helt rätt. Vi satsar på elevhälsan, vi satsar på skolkuratorer med den nya skollagen. Det går inte längre att smita undan, som man har kunnat göra tidigare, från att ha skolkuratorer. Oavsett skolhuvudman ska de finnas. Sedan kan man alltid säga att det måste finnas fler, och det är möjligt. Däremot ställer jag mig frågande till att det måste finnas fler vuxna i skolan. Jag tycker att det behöver finnas fler specialister i skolan. Det behöver finnas fler lärare som har pedagogisk examen och som kan sina ämnen, för har man det har man en trygghet som vuxen som gör att man kan ställa sig framför en klass med auktoritet. Och vet vi alla att folk lyssnar, för är det någon som kan sitt ämne, någon som har passion för sitt ämne, då lyssnar eleverna. Om man plockar in en vuxen till i skolan kan jag lova att det inte skulle göra mycket nytta i skolan. Det skulle bli samma elände av det. Det måste vara kompetent personal som kan sitt område. Vilka övriga verktyg vill lärarna ha? Nej, de har faktiskt inte efterfrågat fler verktyg. Jag vet inte hur många som jag har varit ute och pratat med som säger: Den nya skollagen ger oss precis de verktyg vi vill ha. Vad vi vill ha är utbildade skolpolitiker i kommunerna som inte öppnar sina kuvert under sittande möten utan som kan sina ämnen och kan tala om för oss vad vi ska göra.