prot · GZ09103 · 2012-04-25 00:00:00 — Tack och lov satte EU stopp för den urskillningslösa licensjakten, men det är minst sagt pinsamt att vi inte på egen hand ska klara av att leva upp till våra åtaganden när det gäller biologisk mångfald. Det minskar vår trovärdighet i den internationella miljöpolitiken. skyddsjakt, som en sista utväg när man inte kunnat hitta någon annan lösning, kommer vi även fortsättningsvis att behöva. Däremot finns det ingen anledning att tillåta vargjakt som, oavsett vad man väljer att sätta för namn på den, handlar om att vi bara ska ha färre vargar inte så länge som vår vargstam är så liten och sårbar som den är , för den är väldigt sårbar med den genetiska situation som är. Inaveln måste lösas med tillskott av nya gener, i första hand genom att underlätta för naturlig invandring österifrån. Men den genetiska situationen blir knappast bättre av att man skjuter ned populationen tvärtom. Från vargen vandrar vi raskt vidare till skarven. Vargen må ha både fanatiska motståndare och fanatiska tillskyndare, men skarven har inga större supporterskaror som går ut och demonstrerar för dess rätt att leva. Däremot har den en del kraftfulla motståndare. Och, visst, skarven är inte världens vackraste fågel. Den äter en massa fisk och den bajsar ner öarna där den har sina kolonier. har den trots allt ett skydd i EU:s fågeldirektiv mot annan jakt än skyddsjakt. Och den fisk den äter är i första hand arter som inte är särskilt intressanta för yrkesfisket. Öarna som blir kala och fula när den näringsrika spillningen fräter sönder vegetationen kan frodas som aldrig förr när spillningen ger näring åt nya växter i naturens växlande dynamik av uppgång och fall. Majoriteten i utskottet väljer nu att göra skarven till syndabock för minskande fiskebestånd, trots att sambanden är betydligt mer komplexa än så, genom att föreslå allmän jakt på skarv. Till grund för ställningstagandet har vi ingen djupare utredning än motioner. Dessutom ser man på hemsida att det är lite klipp och klistra från motioner som har följt med , då skarvpopulationen faktiskt ökade kraftigt, men de formuleringarna är inte lika aktuella . tycks det snarare som att populationen har stabiliserats eller rent av minskar på vissa håll runt om i landet. Det avspeglar sig inte alls i motionerna och inte heller i utskottets ställningstagande. säger jag tycks minska och tycks ha stabiliserats, för man vet inte riktigt. Man har inte riktigt hela bilden klar för sig, och det är i sig ett problem. För att få ordentliga data kommer man att genomföra en stor inventering av skarvens utbredning, inte bara i utan också i andra EU-länder. Om man då skulle komma fram till att skarvens utveckling är sådan att den inte längre kräver något särskilt skydd finns det ingen anledning att ha särskilda regler just för jakt på skarv jämfört med jakt på andra fågelarter. Men det vet vi ju inte . Att då redan nu slå fast att vi ska försöka ta bort skarven från listan över skyddade arter blir lite bakvänt. Med tanke på regeringens vargjakt har vi redan ett lite skamfilat rykte när det gäller naturvården, så vi kan ju försöka att inte skaffa oss ännu mer av ett rykte i EU som det där landet som tar strid i EU bara när det gäller att få jaga hotade arter. När vi ändå befinner oss någonstans i havsbandet i debatten passar det bra att gå vidare med frågan om naturskyddsområden. har inom konventionen för biologisk mångfald åtagit sig att skydda av våra land- och vattenområden och av våra kust- och havsområden från exploatering. Miljömålsberedningen håller som bäst på att ta fram en strategi för hållbar markanvändning. Där hoppas jag verkligen att vi kommer framåt i frågan om hur vi ska leva upp till våra åtaganden när det gäller skydd av landområden. Däremot handlar den här markanvändningsstrategin inte alls om havsfrågorna, så ska vi skydda några områden får vi nog först ta den diskussionen här. Eftersom i förhandlingarna drev ett högre mål för skydd av havsområden, , kan det vara rimligt att vi åtminstone här hemma lever upp till det som vi drev utomlands. har vi skyddade havsområden, att jämföra med till exempel som skyddar av sitt hav. Det börjar nu bli dags att vi sätter i gång arbetet med att identifiera vilka havsområden som är mest skyddsvärda och ser till att de får ett ordentligt skydd. Och skyddet måste vara ett skydd på riktigt och inte bara på papperet. De skyddsområden som vi har har problem med att skyddet inte är tillräckligt starkt. I många av dem förekommer fiske och rent av skadlig bottentrålning helt utan tillståndsprövning. anmäldes till för brott mot EU:s art- och habitatdirektiv eftersom vi inte lyckats ge tillräckligt skydd till de områdena som ingår i EU:s områdesskydd Natura 2000. Jag har tagit upp frågan ett antal gånger med miljöministern och till slut fått beskedet att hon ska ta ett snack med länsstyrelserna om varför de vägrar att tillståndspröva fisket i Natura 2000-områden. Det är viktigt att det inte stannar vid ett snack utan att vi verkligen ser till att vi får en vettig reglering av fisket i områdena så att de får det skydd som de ska ha. Vargar, skarvar och skyddsområden frågan om biologisk mångfald blir lätt lite skev när man rycker bort lite enskilda delar här och var, som man gör i ett motionsbetänkande. Det viktiga att vi bär med oss, tycker jag i alla fall, är att biologisk mångfald är en oerhörd tillgång som vi ska vara rädda om. Därför vill jag yrka bifall till en av de reservationer som jag inte sagt ett ord om, reservation nr 15, som min partikamrat senare kommer att berätta mycket mer om. 39 (V): Jag ska lyfta fram några av de viktigaste frågorna i detta digra betänkande, den första i reservation 18, som rör behovet av en svensk Nagoyaplan, vilken jag härmed vill yrka bifall till. Det var för ungefär ett och halvt år sedan, , som det stora mötet om biologisk mångfald i i ägde rum. är vi många som har gått och väntat på en konkret strategi för hur ska kunna genomföra det som vi har kommit överens om i . Det finns flera saker, men några av de viktigaste sakerna är att av marken och våra vattendrag ska skyddas och att av kust och hav ska skyddas. I beslutade man också att de fattiga länderna ska ersättas ekonomiskt för att vi i de utvecklade länderna har utnyttjat deras genetiska resurser och att miljöskadliga subventioner ska fasas ut. Och miljöskadliga subventioner är någonting som inte bara finns i länder som använder mycket olja och kol för att värma upp sina hus, för att skapa elektricitet och så vidare. Miljöskadliga subventioner har vi väldigt mycket av även i . Enligt en ny genomgång som kom med omfattar de miljöskadliga subventionerna i . Ja, det har som sagt gått ungefär Nagoyatoppmötet, och regeringen säger fortfarande att man bereder ärendet. Man hänvisar till miljömålsberedningen och till en del andra experter som har fått olika uppdrag, men vi vill se konkret handling. Därför är det så viktigt att vi får en Nagoyaplan så att besluten i verkligen kan verkställas. En annan viktig fråga i betänkandet rör skyddet av våra rovdjur. Vi har diskuterat det tidigare, till exempel vargarna som inte har en gynnsam bevarandestatus i . Regeringen argumenterar bakvänt här. Man har satt ett tak för hur många vargar som får finnas, inte fler än 2 010. vet vi att ett sådant tak gör att vargarna inte kan fortplanta sig och ha en gynnsam bevarandestatus. , som kom med sitt betänkande, föreslår ungefär dubbelt så många vargar som ett golv i , ungefär 450 vargar. Tack och lov är licensjakten på varg i tillfälligt stoppad, men regeringen har sagt att man ska återkomma till frågan . Vi i och har en reservation där vi kräver att licensjakten inte ska återupptas. Det är också viktigt att komma ihåg att den så kallade skyddsjakten, som regeringen nu har presenterat som ett alternativ till licensjakten, innebär i princip en licensjakt men i annan tappning. Skyddsjakten innebär faktiskt att det kan få skjutas fler vargar än vad som sköts under licensjakten som ägde rum . På tal om jakt på djur: I betänkandet föreslår de borgerliga partierna, Socialdemokraterna och allmän jakt på skarv. och säger att detta är helt fel, och från argumenterade övertygande för det tidigare. Lyssnar man på dem som kan dessa frågor och har den mest uppdaterade genomgången av utbredningen av skarv i våra kustband säger till exempel att skarvpopulationerna har minskat kraftigt i och att det stora problem som fanns förut inte är aktuellt. Detta har inte minst att göra med att havsörnen glädjande nog breder ut sig alltmer i . Havsörnar pickar skarvägg och förhindrar därmed att skarven breder ut sig i den omfattning som man har varit rädd för. kom med aktuell statistik om bland annat skarvens utbredning. I finns det ungefär 5 000 skarvpar, och man konstaterar att utbredningen av skarv har minskat och att populationen ligger permanent på ca 5 000 par i . Detta följer ett internationellt mönster i andra länder. I till exempel växte skarvpopulationen kraftigt, och människor blev oroliga för att skarvarna blev så många. Men sedan minskade utbredningen och planade ut på en mycket lägre nivå. Förslaget om allmän jakt på skarv är alltså förhastat och dessutom baserat på gammal statistik. Jag hoppas att majoriteten inte röstar för detta förslag . Reservation 16 om begränsning av vattenskotrarnas framfart är viktig. Vattenskoter är roligt att köra. Det går snabbt som bara den, och man har nästan direkt koppling till vattnet man kör på. Det går fort att axa, och man kan svänga och göra häftiga saker som man inte kan göra med en vanlig motorbåt. Till stor utsträckning är vattenskotrar leksaker. vill inte förbjuda vattenskotrar, men det är viktigt att man inte ska kunna köra överallt med en vattenskoter. Begränsningar har föreslagits tidigare från svenskt håll, men då sade EU att det är en inskränkning av den fria rörligheten. Men herregud, det är väl klart att vi måste få bestämma en sådan här sak själva. Reservation 16 handlar just om att vi själva här i ska kunna bestämma var man ska få köra vattenskoter och var man av miljö- och djurskyddsskäl inte ska få köra vattenskoter. Vi har också en viktig reservation om oljeskadade fåglar. är det oklart vid ett oljeutsläpp vem som har ansvaret för att hjälpa fåglarna, tvätta dem rena och se till att de klarar sig. I har man kommit mycket längre. Man har ett klart ansvarsutkrävande och mobila fågelvårdsenheter som snabbt kan rycka ut när det blir oljeutsläpp. , och Socialdemokraterna vill ha ett liknande system i . 40 (M): Först vill jag tydliggöra att jag ställer mig bakom betänkandet och de slutresultat som man kommer fram till där. inledning om den biologiska mångfaldens betydelse för såväl den nuvarande situationen som för framtiden ställer jag mig bakom helt och hållet. Vi börjar skilja oss åt när vi kommer till hur vi ska hantera det rent sakligt, men inledningen var en bra beskrivning av vad jag hoppas att alla kan ställa sig bakom. Det här är ett motionsbetänkande, och därför blir det ett hopplock, en mix. Jag tänkte uppehålla mig vid rovdjuren, skarven, skydd av mark och marint och lite grann allemansrätten. Låt mig börja med rovdjuren. Det är synd att det rycks ut så att vi diskuterar rovdjuren för sig. Rovdjuren ska givetvis sättas in i sitt sammanhang tillsammans med bytesdjur och den foderproduktion som finna så att man får en helhet. Men är det som det är. Sedan alliansregeringen kom till makten har rovdjurspolitiken gått i rätt riktning på mycket . har mycket hänt, exempelvis § 28 som innebär enskildas rätt att kunna ingripa mot rovdjursangrepp. Den tidigare regeringen visade ett fullkomligt ointresse för frustrationen hos de människor som drabbades av detta. Vi har också arbetat med regionalisering. Det innebär att vi flyttar ned beslutsmöjligheterna närmare dem det berör, vilket är en oerhört viktig inriktning. Vi införde jakt på varg som var mycket framgångsrik och väl avvägd i så måtto att den helt och hållet följde forskarnas intentioner. Vi tog inte heller ut det antal som forskarna föreslog, vilket visar på försiktighet. Det fick till följd att vi hade en bra tillväxt på vargstammen. Genetiken förbättrades, även om det var marginellt. Tjuvjakten minskade enligt forskarna, och accepten ökade. Alla siffror pekade rätt. Då anmälde tre miljöorganisationer, , och Världsnaturfonden, till EU. Det innebär att vi är mer eller mindre satta under förmyndare. Varje steg i detta synas med lupp, och vi står inför ett ständigt hot att dras inför . Accepten avtar för den förda rovdjurspolitiken. Bland annat kommer det till uttryck i att det på vissa håll råder eftersöksbojkott av vilteftersök i samband med trafikolyckor etcetera. Jag beklagar djupt att man använder detta som vapen, men är det så. Jag anser att de som har satt i gång den negativa spiralen också får ta ansvar för detta. arbetar vi på att få fram en förvaltningsplan när det gäller vargen. Den ska vara färdig till . Jag hoppas att vi därefter kan återgå till en normal hantering, för det är inte normalt att inte har det inflytande vi tidigare hade i dessa frågor. Jag har precis tagit emot en rovdjursutredning som inte gick så långt som jag hade hoppats i alla delar. Man hade kunnat vara tydligare. har man lämnat vissa öppningar, vilket ger politiken ganska stort utrymme att hantera fortsättningen. Jag riktar en uppmaning till alla som har intresse i dessa frågor att använda sig av remissmöjligheten för att ge oss politiker stöd för hur vi ska hantera det. Jag hoppas också att vi ska få en balans när det gäller hanteringen. Som jag nämnde inledningsvis kan vi inte diskutera en sak i sänder, utan vi måste se helheten. Låt mig kort nämna skarven. För oss är det inget märkvärdigt. När en viltart ökar i sådan mängd att det finns utrymme för att införa allmän jakt ska vi också göra det, och det är precis vad vi har föreslagit. Det ska givetvis ske inom ramen för de regelverk som EU ställt upp. Låt mig övergå till skydd rent allmänt. Det är allom bekant att oavsett hur starkt regeringen skyddar saker och ting tycker oppositionen alltid att det är för lite och att det ska vara mer. Och när något väl är skyddat då sköts det inte för att tillsynen är för dålig. Det spelar ingen roll vad som görs; det är alltid fel. Det är oppositionens utgångspunkt. har vi fått en stärkt äganderätt. I samband med expropriation har vi tagit bort en av presumtionsreglerna, vi har tagit bort toleransavdraget och vi har infört en schablonersättning på när man exproprierar. Trots det starka ägandeskyddet har vi aldrig haft en större skyddad landareal än vad vi har . Det går alltså i rätt riktning. Av oppositionens beskrivning kan man nästan tro att vi tar bort skydd. Så är det inte. Enligt vissa sakkunniga bedömare har vi totalt skydd på av landarealen. Det finns en akademisk diskussion om vilket skydd man ska ha, men det totala skyddet är . När vi talar om naturskydd är det viktigt med det spår som alliansregeringen har infört, nämligen frivillighet. Kometprogrammet som ska utvärderas om är ett viktigt nytt inslag som jag hälsar med tillfredsställelse. När det gäller det skyddet har det införts 14 naturreservat . Det är fler än vad som fanns när alliansregeringen tillträdde 2006. Det är ingen som nämner det, men så är det. Dessutom har vi skapat den allra första genom . Det är också viktigt att framhålla. Skyddet ökar alltså ständigt. Jag ska också säga något om allemansrätten. Det är oerhört viktigt att slå vakt om den svenska allemansrätten; den är unik. Det är emellertid en begränsad rätt. Jag hälsar med tillfredsställelse att vi nu förhoppningsvis får en tydligare gränsdragning. Det är där gnisslet uppstår. Allemansrätten innebär ju att man nyttjar någon annans egendom på ett eller annat sätt. Därför är det viktigt med en tydlig gränsdragning. Jag hoppas att vi kan bidra till att göra den ännu tydligare . 41 (MP) replik: Jag tackar för att han instämmer i mina principer när det gäller biologisk mångfald. Det är en bra början. Det ska sedan följas när det kommer till praktisk politik, som att bevara vargar i . De är ju en del av den biologiska mångfalden. Där kan jag känna att det skorrar lite. Om det vore så väl att man kunde förbättra genetiken genom att skjuta vargar kunde man ju skjuta bort allihop så skulle genetiken bli jättebra. Men det funkar inte riktigt så. Det är snarare tvärtom ju mindre en population är desto större är problemet med inavel. Ju mer man tillåter vargstammen att öka desto bättre blir det. Men det räcker inte, utan vi behöver också insatser i form av fler nya gener. Att tro att man förbättrar genetiken genom att skjuta vargar är lite bakvänt. Det var lite oklart om acceptansen ökar eller inte när man skjuter vargar. Först gjorde den det, sedan gjorde den inte det. har man ju den där eftersöksbojkotten. Det kanske inte var vargjaktens fel. Det kanske var vårt fel vi som tycker att det är dumt att jaga vargar. Eller kanske beror det på dem som anmäler detta till för brott mot art- och habitatdirektivet. Det är de som klagar på att vi inte lever upp till reglerna om biologisk mångfald som ska få skulden för att vissa inte gillar varg, och kanske gillar varg ännu mindre . Jag blir lite förvirrad. Hur ska ni ha det med licensjakten framöver? Maxtaket på 210 vargar som det finns ett riksdagsbeslut om har inte formellt tagits bort, även om regeringen har sagt att man ska strunta i det just . är det ju fritt fram igen, om man inte tar några nya beslut. Tänker man att ska titta åt ett annat håll då, eller vad är planen? 42 (M) replik: Jag är inte genetiker, men som vi hade en begränsad och kontrollerad jakt förbättrades genetiken. Jag kan inte säga varför; jag bara noterar att det var så. När det gäller frågan om licensjakt och framtiden tror jag inte att namnet är det viktigaste. Det viktigaste är att vi får en sådan inriktning att de människor som lever sida vid sida med rovdjuren känner att de kan påverka situationen när något akut inträffar. Det är också viktigt att man får möjlighet att minska på rovdjurstrycket. Vi diskuterar nu bara vargen, men det finns de som tvingas leva ihop med varg, björn, lo och i viss mån järv, . Vi måste därför inrikta oss på en jakt som minskar rovdjurstrycket så att vi får balans mellan bytesdjur och rovdjur och mänskliga aktiviteter som jakt och kreatursuppfödning. Det glöms ofta bort. ställde en fråga om antalet. När det här började diskuteras var det enda parti som inte ville låsa sig vid något antal, utan ville att man skulle känna av rovdjurstrycket och se till att det landade på en rimlig nivå. är det inte så. Ett antal siffror har varit i luften. Jag tror att de har gagnat sin sak i så motto att det har gett en tydlighet gentemot medborgarna. Låt oss nu avvakta den rovdjursutredning som regeringen kommer att ta till sig efter remissomgången och göra en proposition på, förhoppningsvis . 43 (MP) replik: Det sista var inte helt tydligt för mig. Jag tolkar det som att 210 vargar är ett maxtak kanske. Det är i så fall bra. Det kan ibland vara lite krångligt med orsak och verkan. som man jagar varg kan man ha en invandring av vargar med nya gener. Det påverkar också genetiken. Det behöver inte innebära att det är själva jakten som påverkar genetiken i positiv riktning. Det skulle vara väldigt förvånande, säger jag som förvisso inte heller är genetiker, men i alla fall har försökt att lära mig lite. Därmed inte sagt att inte försöker lära sig saker; det där blev lite fel känner jag. Jag tror att vi alla vill att vi ska ha en acceptans för våra rovdjur. Man kan uppnå det på olika sätt. Ett sätt är att säga: Ni gillar inte rovdjur då skjuter vi bort dem. Det kan man överföra på andra grupper som människor av olika skäl har problem med. Det känns inte riktigt som en långsiktig lösning. Jag tror att vi måste hitta former att samexistera där rovdjuren kan ha en roll. Vi kan jobba med förebyggande insatser med stängsling. Vi kan se över hur ersättningarna är utformade så att inte det är ett hinder för att människor ska kunna leva tillsammans med rovdjur. Det fungerar ju på andra håll i världen, så det borde kunna fungera här också, tänker jag. höll ju med om min inledning om att det är viktigt med biologisk mångfald. Vi har en art här i som inte har en gynnsam bevarandestatus. EU är på oss och säger att vi inte lever upp till våra åtaganden om biologisk mångfald. Det är lite pinsamt om inte ens vi klarar av det, vi som är bäst i världen när det gäller miljö och sådant. Jag skulle uppskatta om vi kunde försöka se att vargen har en roll i våra ekosystem. Vi måste kunna hantera det på ett mer konstruktivt sätt än att bara skjuta bort det som vi ser som ett problem. 44 (M) replik: Något som inte nämnde var att under jakten undantogs de revir där det fanns genetiskt speciellt värdefulla djur. Om man minskar antalet djur runt omkring borde den genetiska förstärkningen bli något bättre. Det är i alla fall min utgångspunkt. Om numerären av bra genetiskt material blir något större procentuellt sett i förhållande till dem som är genetiskt sämre borde snittet bli något bättre. När man lyssnar på kan man få uppfattningen att vargstammen är på väg ned. Så är det inte. Trots jakt ökar den rejält eftersom jakten var försiktig och höll sig väsentligt under de gränser som forskarna givit. Det är alltså inget problem med jakten mer än att EU har synpunkter på den. Självklart ska vi ha en samexistens med rovdjur. Det är ingen som har sagt att vi ska ta bort något av de fem stora rovdjuren, men man får den uppfattningen när man lyssnar på . Vi står upp för vargen, björnen, järven, lon och kungsörnen. Självklart gör vi det. Det innebär att vi alltid måste ha en samexistens. Vargen ska finnas även , men den ska inte finnas i större numerär än att de mänskliga värdena får företräden. 45 (V) replik: Jag vill först föra följande till protokollet. Jag tror att jag i mitt inledningsanförande sade att regeringen vill ha ett tak för antalet vargar på 2 100. Det är förstås 210 vargar. Ingen skulle vara gladare än jag om taket var 2 100 vargar. Då skulle till och med jag kunna tycka att vi kanske inte behöver så många fler vargar. Men det stora problemet är att regeringen sätter ett tak som är alldeles för lågt. kan vi också se att det är helt i strid med det som experterna har föreslagit i . Jag skulle vilja diskutera en annan sak med dig, . Du nämnde skyddsområden. Det är bra att det har inrättats många skyddsområden . Men om det ska vara en poäng med ett marint skyddsområde borde det vara så att man till exempel har en begränsning för storskaligt fiske och att vissa fiskemetoder, till exempel bottentrålning, borde vara uteslutna i sådana områden. Men så är det inte, utan det är storskaligt fiske som gäller i dessa skyddsområden. När man talar med länsstyrelserna säger de till exempel att de inte har någon möjlighet att stoppa detta. De kan inte ens tillståndspröva detta. De kan alltså inte ens säga att tillstånd måste begäras för att få fiska i ett marint skyddsområde. Jag vill därför fråga följande: Tycker inte att ett minimikrav om man ska fiska i ett skyddsområde i alla fall borde vara att man måste ansöka om tillstånd hos ? 46 (M) replik: Låt mig generellt säga att restriktionerna i ett skyddsområde, oavsett om det är på mark, på land eller i vatten, bör vara sådana att man inte förstör det. Jag kan stanna vid det eftersom jag inte vill gå in på detaljer och säga exakt hur det ska vara eftersom det förmodligen skiljer sig åt beroende på vilket område det är. När nu vill replikera ska jag ställa ett par frågor till honom också. I en reservation säger han att det innebär stora risker att flytta ned rovdjurspolitiken till . Det skulle vara intressant att veta vilka risker som ser, eller rättare sagt vad det finns för empiriskt underlag för detta ställningstagande. I en annan reservation säger att regeringen ska plantera in 20 vargar . Det är direkt felaktigt. Det har inte ens med sanningen att göra. Det som regeringen har sagt är att man ska plantera in 20 vargar 20092014. Det är tre .