prot · GZ0988 · 2012-03-23 00:00:00 — Detta är en väldigt liten grupp där substitutionsbehandling med metadon har misslyckats . 10 Statsrådet (KD): Att organisera heroinförskrivning leder enligt mitt sätt att se samhället in på en väg som kommer att leda till en legalisering av narkotika. Heroinet tillför inget förutom kicken som inte ett väl fungerande metadonprogram kan göra för att stabilisera ett missbruk. När det gäller den dödsfallsstatistik som hänvisar till var det ungefär 100 av de 420 som obducerades som hade metadon i kroppen. Det är alltså 100 vi talar om när vi diskuterar heroinförskrivning och inte 420. Det är viktigt att vi har väl fungerande metadonprogram att erbjuda. Där kan jag glädja med att de har ökat från tidigare ungefär 2 000 till att omfatta 3 000 . Det är en rejäl ökning. Det är viktigt att ha metadonprogram att erbjuda den här typen av tunga missbrukare. De fungerar väl och kan ge precis samma sak förutom det som heroinkicken innebär. Jag menar att det är den väg som vi ska gå och vad vi ska erbjuda. Att upprätthålla en strikt substitutionsbehandling kräver stora resurser. Det är en dyr verksamhet. De stora riskerna kommer när verksamheten ökar i omfattning och man minskar insatserna av ekonomiska skäl. När det gäller det danska försöket finns på individnivå en del positiva saker. Låt mig också säga att jag är djupt förvånad över att det är så många i detta ganska begränsade försök som fortfarande har ett stort sidomissbruk eller använder sig av ett riskfyllt sprututbyte. Man uppnår ganska lite vinster när de ändå fortsätter med ett sidomissbruk och fortsätter att använda orena kanyler. Det tycker jag skulle vara djupt bekymmersamt om jag vore dansk hälsominister och skulle titta på detta. Det finns saker i det danska försöket som djupt oroar och som inte är så väl fungerande. Det viktigaste för mig är att ett väl fungerande och genomfört metadonprogram kan ge precis lika mycket av mänsklig värdighet och bra omständigheter för de personer som behöver den här typen av program. 11 (-): Tack för svaret, ! När det gäller dödlighet med metadon är det intressant om man bryter ned de siffrorna och tittar på om det fanns andra saker med i bilden. Det gör det oftast. Det är vanligtvis alkohol eller så kallade bensodiazepiner, som är ett lugnande medel. Metadonet i sig är extremt svårt att överdosera, skulle jag vilja säga, i synnerhet för de patienter som redan har eller har haft ett opiatberoende. Att det läckage som ofta är så omdebatterat förekommer är inte speciellt märkligt när man har så hårda krav på vilka som får komma in i en substitutionsbehandling. Det är givetvis så att i takt med att metadonklinikerna blir fler och behovet blir större är det inte konstigt att läckaget till den så kallade svarta marknaden också blir större. Jag menar att läckaget inte nödvändigt behöver vara något ont. I grunden är det framför allt de som har blivit nekade men ändå är i behov av substitutionsbehandling som köper metadonet svart. konstaterade i någon rapport att detta till och med har varit en livlina för väldigt många som blivit uteslutna med tvångsmedel på grund av att de visat symtom på sin narkomani, alltså att de har haft ett återfall. De har utan någon som helst konsekvensanalys blivit utskrivna med allt vad det kan innebära. Man kan till exempel skriva ut personen, och den personen får möta sin dödsdom. Låt mig citera vad en missbruksexpert i konstaterar om försöket att behandla patienter med diacetylmorfin. Hans namn är , och han är som sagt missbruksexpert. Han säger följande: Det finns studier som visar att kriminaliteten minskar dramatiskt bland missbrukare som erbjuds gratis heroin. Det gäller även kostnaderna för hälso- och sjukvård. De som driver kliniken ser väldigt tydligt att patienterna får det bättre både fysiskt och psykiskt. Detta är en väldigt liten grupp i förhållande till exempelvis den där metadonet är tillräckligt. Men för en liten grupp är det uppenbart så att efter upprepade misslyckanden klarar man sig helt enkelt inte med metadonet. Jag menar att det är dags att man lyssnar till dem som berörs av dessa beslut, det vill säga brukarna själva. Det gäller att hitta lösningar för att åtgärda problemet. Diacetylmorfin är den enda lösningen som man har kunnat se ge positiva resultat för alla inblandade, både för den enskilda personen och för samhället i stort. Det är inte ett argument i sig att låta sig förblindas av ideologiska skygglappar och utopiska mål om ett narkotikafritt samhälle. Det handlar om att följa skademinimeringsprincipen. Hur kan vi göra så att den här personen får ett drägligare liv? Är det så att denna verksamhet ger människorna det, låt oss då titta på det. Jag föreslår inte att vi ska införa det permanent. Det gäller att vi precis som i inför det som en försöksverksamhet för att se hur vi ska komma åt de mest utsatta i samhället. Hur ska vi göra så att denna patientgrupp inte riskerar överdoser i lika stor utsträckning som den gör när de inte har någon vårdkontakt över huvud taget? Man hänvisar till narkotikapolitiska mål eller någonting annat, som vi har hört här i debatten. Jag menar på att det inte är något argument i sig. Vi måste se på vilka verksamheter som faktiskt har gett resultat. Här har vi en sådan verksamhet som alla siffror och all utvärdering visar på har varit positiv för alla parter som varit inblandade. Jag förstår inte varför man är så negativ till detta. I dessa utvärderingar har det inte visat sig att man har tagit ett steg mot att legalisera några som helst droger. 12 Statsrådet (KD): Statistik ska man använda med försiktighet. Det gäller särskilt statistik där man jämför med andra länder. Den dödsfallsstatistik som vi har är mycket svår att jämföra med andra länders. Av de dödsfall som är noterade är det vid obduktion 100 som har metadon i kroppen. Jag manar till att vi gemensamt med försiktighet använder oss av statistiken. Olika länder gör väldigt olika många obduktioner, man gör på olika sätt, och man tittar på olika saker. Därför är statistiken i ett internationellt jämförelseperspektiv inte särskilt användbar. Jag är väldigt förvånad över uttalande om att läckage från programmen inte har något betydelse utan till och med är bra, som jag tror att han uttryckte det. Det var inget problem. Var är då respekten för människovärdet, som så ofta hävdar att han har? Metadon är livsfarligt i fel doser. Man kan faktiskt dö av det. Jag efterlyser lite mer respekt än så. Läckagen är djupt problematiska och bör förhindras. Jag är mycket förvånad över uttalande. Försöksprojekt är inte en verksamhet som man avslutar särskilt lätt. Det är inte etiskt att man efter en period drar tillbaka möjligheten till legalt heroin för att man beslutar sig för att avsluta ett projekt. Det man kan uppnå i ett metadonprogram som är väl fungerande har exakt samma effekt förutom den kick som själva drogen ger. Det är skillnaden. Det är därför jag hävdar att vi ska ha väl fungerande program för denna grupp av tunga missbrukare, men vi ska inte gå över gränsen och börja förskriva narkotika, vilket uppenbarligen är syfte. Min fråga är: Varför kan man inte klara sig med program som inte innehåller kickarna? 13 (-): Återigen: Tack för svaret, ! Varför kan man inte nöja sig med preparat som man inte får några kickar av? Det var en av frågorna. Väldigt många mediciner är trots allt narkotikaklassade. Man betraktar dem alltså i strikt juridiskt mening precis som övrig narkotika. Oavsett om vi diskuterar benzodiacipiner, hostmedicin, sömnpreparat eller vad det nu kan vara är det många i dessa kategorier som trots allt är narkotikaklassade. Det gäller även smärtstillande medel, där mer eller mindre alla är narkotikaklassade. Det sägs att jag skulle anse att läckage kan vara positivt. Jag menar att det är ett nödvändigt ont i dagens läge. Vi har en situation där många patienter inte får den behandling som de trots allt är berättigade till eller där de, när de visar symtom på sin egen sjukdom, alltså sin narkomani, blir tvångsutskrivna från sin livsnödvändiga behandling. Då är det inte så konstigt att det uppstår ett behov av ett läckage ett läckage som jag menar är en livlina. Jag ser alltså inte positivt på läckage. Däremot ser jag det som ett nödvändigt ont när vi har en situation där folk inte får den behandling som de trots allt är berättigade till. Varför skulle inte narkotiska preparat som inte ger några kickar vara tillräckliga? Det är det som är saken. Frågan visar att man inte har någon som helst kontakt med dem som berörs av besluten. Det är uppenbart att det finns en liten del av dem som använder heroin som inte klarar sig på enbart metadon. Varför inte fråga dem, och varför inte tala med dem i stället för att ställa frågan till mig? Gå ut i verkligheten, och ställ frågan varför de inte klarar sig på bara metadon! Jag är helt övertygad om att då för en gångs skull kommer att få ett verklighetsförankrat svar. 14 Statsrådet (KD): Regeringen följer självfallet allt som pågår både i vårt eget land och i andra länder. Vi tar del av andras erfarenheter. Men finns det ingenting i genomförda försök med heroinförskrivning att samhället går in och förskriver narkotika som gör mig övertygad om att det är någonting som vi bör ta efter. Försöket i visar som sagt så här långt att många av de som ingår i försöket, som är ganska begränsat personmässigt, ändå fortsätter både med ett sidomissbruk och med att använda sig av ett riskfyllt sprutbyte. Detta är för mig tydliga tecken på att man inte har lyckats särskilt väl med programmet. De erfarenheter vi har från metadonprogrammet, som ökar i omfattning vilket sker på bekostnad av drogfria behandlingsalternativ, är att det är en väg som vi verkligen behöver fundera mycket över. Jag är mycket noga med att säga att det förebyggande arbetet ska vara väl utbyggt i vårt land. Men det gäller också tillgången till vård och behandlingsformer av olika slag. Därför tillsatte vi . Vi var inte nöjda med omfattningen på de vård- och behandlingsalternativ som fanns. är oss till hjälp, och vi håller på att arbeta vidare med den . Inte heller den föreslår heroinförskrivning i vårt land. Jag hoppas att har noterat detta; det är inte heller ett alternativ i den utredning som har tittat på den framtida missbrukarvården i . Det finns många starka skäl att anföra till att inte ska gå en väg som handlar om att förskriva ren narkotika till personer med en missbruksproblematik. Överläggningen var härmed avslutad. 7 § Svar på interpellation 2011/12:277 om osund konkurrens och lönedumpning 15 Statsrådet (M): har frågat näringsministern vilka initiativ hon avser att ta för att komma till rätta med den osunda konkurrensen inom åkeribranschen. Hon frågar vidare om näringsministern avser att ta initiativ till ändrade regler som motverkar orimliga arbetstider och arbetsförhållanden. Interpellationen har överlämnats till mig. När det gäller frågor om arbets- och anställningsvillkor, som är arbetsmarknadsministerns ansvar, kan jag ändå konstatera att det inte är aktuellt med någon särreglering för en specifik bransch. Vi bör naturligtvis upprätthålla den svenska modellen med ansvarstagande parter som i kollektivavtal kommer överens om rimliga villkor, och som vakar över efterlevnaden av dem, när det gäller chaufförer där svenska villkor ska gälla. är liksom hela EU beroende av ett väl fungerande transportsystem, och i det ingår utländska transportföretags och förares vägtransportarbete. Jag och regeringen är för en fri inre marknad där tjänster kan röra sig över gränserna och där unionens åkare också får utföra vägtransporter. Enligt Trafikanalys statistik stod lastbilarna från andra EU-länder och för av det totala trafikarbetet med lastbil i . har andelen troligen ökat något. Brott mot gällande regler får aldrig användas som konkurrensmedel. Alla åkerier och chaufförer, oavsett nationalitet, ska självklart följa de regler som gäller. och förare bryter systematiskt mot regelverket för att kunna transportera så mycket gods som möjligt till en så låg kostnad som möjligt. Vi måste självklart motverka att seriösa näringsidkare får sämre förutsättningar för att andra inte följer reglerna. Därför ska staten via sina myndigheter utöva den kontroll och den tillsyn som behövs för att motverka brott. För att stärka trafiksäkerheten på väg och för en sund konkurrens inom vägtransportmarknaden är en effektiv tillsyn och kontroll grundad på en tillförlitlig problembild avgörande. Regeringen har därför givit Transportstyrelsen och i uppdrag att i samråd bland annat ta fram en ordning för återkommande uppföljning och analys av regelefterlevnaden inom yrkestrafiken på väg och att föreslå åtgärder för att underlätta och effektivisera myndigheternas tillsyn och kontroll. I uppdraget ingår att lämna eventuella förslag till författningsändringar. Uppdraget ska redovisas . 16 (S): Jag tackar statsrådet för svaret. Bakgrunden till min interpellation är att det råder fri konkurrens inom åkeribranschen. Det är bra. Vad som är mindre bra är när det uppstår osund konkurrens och lönedumpning. Detta har uppstått genom att åkerier sätter i system att byta ut lastbilsförare mot utländska egenföretagare med så kallad F-skattsedel. Eftersom merparten av åkerierna som tillämpar detta är utländska åkerier, och eftersom egenföretagarna inte heller är svenska medborgare, uppstår frågan var och om skatt över huvud taget betalas in. Denna debatt har jag haft med finansministern. I flera uppmärksammade fall har det visat sig att dessa lastbilsförare är egenföretagare som i princip enbart jobbar för ett och samma åkeri. De tvingas arbeta under helt orimliga arbetsförhållanden med orimliga arbetstider som inte står i paritet med svensk lagstiftning. Det är ett modernt slaveri, kan man säga. Det förekommer också att man försöker runda lagar och avtal genom att åkerierna anlitar bemanningsföretag. Även här kan man se att syftet med lägre kostnader får konsekvenser i form av fler olyckor, försämrad arbetsmiljö och brott mot arbetstidslagen. Den svenska åkeribranschen och är överens om att det behövs åtgärder för att komma till rätta med den osunda konkurrens som dagens lagstiftning möjliggör. Detta har man skrivit till regeringen om, så frågan är inte ny för statsrådet. I har man en lagstiftning som omöjliggör denna situation i och med att det är förbjudet för åkeriägare att använda sig av tjänster från en lastbilsförare som inte är anställd av honom eller henne. Jag ställde frågan till näringsministern därför att jag anser att detta också är en företagsfråga: Vilka åtgärder avser näringsministern att vidta för att komma till rätta med den osunda konkurrensen inom åkeribranschen? I det svar jag nu har fått från infrastrukturministern är beskedet: inga. Avser näringsministern att ta initiativ till en lagändring i syfte att få till stånd liknande regler som har när det gäller anställningsförhållandet mellan åkeriägare och lastbilsförare? Då är svaret från infrastrukturministern nej. Jag tycker ändå att det är konstigt, fru talman, att man från regeringens sida inte vill komma till rätta med de här problemen. EU har ju förordat att man måste göra någonting åt det här. Statsrådet talar i svaret om statistik . Hon pekar på hur det ser ut med andelen lastbilar från andra EU-länder och och säger att den andelen troligen har ökat något. Då kan jag säga: Ja, den har ökat, och den har ökat ganska kraftigt. De uppgifterna kan nog statsrådet också få från åkeribranschen och . I svaret står det så här: Brott mot gällande regler får aldrig användas som konkurrensmedel. Om vi ser att det här förekommer måste man göra någonting åt det. För besökte jag tillsammans med en annan riksdagsledamot. Jag träffade företrädare för . Jag träffade också polisen och fick inblick i vad polisen kan göra och inte kan göra. Det polisen kan göra är att ingripa direkt när det är olika typer av trafikbrott. Men man kan till exempel inte ingripa när lastbilschaufförer sitter i en hamn dag ut och dag in och väntar på att få en körning, trots att det är uppenbart att de inte befinner sig i landet på det sätt som de ska göra när det gäller de här körningarna och att deras sätt att framföra fordon förmodligen kommer att påverkas när de väl får en körning. Därför tänker jag ändå ställa frågan till statsrådet: det ingenting som statsrådet tänker göra förutom att tillsätta en utredning? 17 Statsrådet (M): Det som här beskriver visar också hur vid och bred hela den här problematiken är, inte minst kring åkeribranschen. Men det är för enkelt att ställa tillbaka frågan: Gör vi ingenting? Jo, vi gör saker gemensamt på EU-nivå, där vi harmoniserar regler, där vi har kommit överens om vad som gäller för cabotage, där det faktiskt är möjligt att få köra över gränser på ett accepterat sätt. Det pågår också, vilket snart även kommer till , ytterligare skärpningar när det gäller yrkestrafiken på väg. Vi harmoniserar ytterligare med EU. Det gäller bland annat hur vi kan utbyta uppgifter och information länder emellan, vilket också är bra om ett företag inte gör rätt för sig. Det kan vara skattemässiga brott eller andra trafikbrott. Det är sådant som också är bra att ta med. Men det finns något som vi håller på med just nu och som vi gör i samarbete med och inte minst på initiativ från åkeriföretagen även de fackliga företrädarna är med. Det handlar just om de områden som gäller tillsyn, polisens arbete, hur man följer upp, hur man gör kontroller och hur man gör besiktningar. Även tullen kommer in som en del. Transportstyrelsen har ett ansvar utifrån de tillstånd som man har, och man kan dra in tillstånd. Där har det funnits en fråga: Skulle vi inte ha en myndighet där man jobbade bättre ihop? Men det som åkeriföretagen egentligen säger kanske inte handlar om myndigheten i sig, utan det handlar om hur de olika myndigheter som vi har kan jobba bättre tillsammans. Just därför gav vi det här uppdraget till Transportstyrelsen och . Det handlar om att titta på hur man kan jobba mer effektivt tillsammans. Då handlar det också om att jobba tillsammans med till exempel , som redan nu har börjat specialisera sig på trafikfrågor. Det handlar om hur man jobbar med och . Det kom upp en fråga om varför jag tar den här frågan. Jag har tagit initiativ till att vi jobbar över departementen, just därför att frågorna blir sociala utifrån arbetsmarknadsförhållanden eller ekonomiska utifrån skattelagstiftningar. jobbar tillsammans med justitie-, skatte-, finans- och arbetsmarknadsområdet för att se vad vi behöver göra för att gå vidare. Låt mig bara säga något när det gäller statistiken. Det finns ingen tillförlitlig statistik när det gäller exakt hur det ser ut. Den siffra som jag angav var , utifrån . Men det är bara uppgifter på sådan trafik som ingår i EU-gemenskapen och som är laglig. När till exempel åkeriförbunden eller har gjort sina mätningar har man stått i i ett område, till exempel i , och tittat på alla bilar. Då får man även med sådan trafik som inte ingår i den vanliga statistiken. Här ingår också uppdraget att se hur vi systematiskt kan jobba med bra statistik. Det går egentligen inte att säga att det bara skulle gälla utländska åkerier och utländska förare. Det är minst lika viktigt att vi får bukt med dem som förväntas vara oseriösa, oavsett om de har svensk tillhörighet eller utländsk tillhörighet. Där är vi rätt överens med branschen i de samarbeten som vi har. Det görs alltså en hel del. Låt mig avslutningsvis kommentera . De regler som införde 2008 kan troligtvis vara tveksamma. Det är därför som deras regering nu ser över det här. Det ska återredovisas till den holländska regeringen om det är förenligt med EU-rätt att göra på det här sättet. 18 (S): Ja, då ska jag börja där statsrådet slutade. Statsrådet pratar om en harmonisering av EU-villkor och EU-regler. Det här är väl en alldeles utmärkt fråga att harmonisera, så att man gör precis som de har gjort i . Om alla länder inom unionen har samma regler blir det precis samma regler överallt, och då blir det inte olika konkurrens när det gäller den frågan. Statsrådet skriver i sitt svar: Vi bör naturligtvis upprätthålla den svenska modellen med ansvarstagande parter som i kollektivavtal kommer överens om rimliga villkor, och som vakar över efterlevnaden av dem, när det gäller chaufförer där svenska villkor ska gälla. Det är självklart. Men det är väldigt svårt att övervaka villkor när man inte har kontroll över huvud taget. Anledningen till att man har tagit in personer med F-skattsedel är att man vill slippa kollektivavtal. Man vill kunna ha chaufförer för som bor i sin hytt och som sitter och väntar på olika parkeringar runt om i på att få ett jobb. De lever under ganska ovärdiga omständigheter och kan inte tillgodogöra sig till exempel socialförsäkringen. Vi vet inte om skatter betalas in i eller någon annanstans. Vi vill komma bort från den här osunda konkurrensen och framför allt se till att de här människorna får drägliga villkor, precis som svenska chaufförer har. Då måste man göra någonting åt det här. Det som jag försöker peka på i den här interpellationen är att det har uppstått en konkurrens i syfte att pressa kostnaderna för åkerierna genom att se till att de som kör bilarna har väldigt dåliga arbetsförhållanden och låga löner. Om man inte gör någonting åt det kommer man inte till rätta med problemet. För mig framstår det som ganska naivt att tro att svenska åkerinäringen ska kunna komma till rätta med det eller att ska kunna komma till rätta med det när det är mer eller mindre vilda västern i den här verksamheten. Jag tycker att den svenska modellen med ansvarstagande parter och kollektivavtal är viktig. Men då är det också viktigt att vi har bra spelregler. Just den här frågan om den holländska lagstiftningen skulle kunna möjliggöra det. Det är därför jag har ställt frågan om man är beredd att göra det här. Men det är regeringen inte. Man skriver att brott mot gällande regler aldrig får användas som konkurrensmedel. Men det är uppenbart att det sker här. Hur kommer man då till rätta med det? Jag tycker att det är viktigt att regeringen tar initiativ i den här frågan. Och, som sagt, frågan är inte ny. Den har kommit från hela branschen till departementet. De har tillskrivit ministern. Man skjuter på frågorna och hänvisar till en utredning som ska vara klar . Det duger inte, fru talman! Jag vill ha något mer konkret än så. 19 Statsrådet (M): Frågan är inte ny. Det må ha rätt i. Däremot har vi haft en ganska tät och nära diskussion med både de fackliga företrädarna och branschen. Och för inte så länge sedan hade jag dem återigen uppe hos mig på departementet. Å andra sidan är det väl positivt att branschen ändå tycker att det är bra att det faktiskt börjar hända någonting . Sedan var det detta med . Man kan gå in på deras hemsida och se att deras departement och min motsvarande kollega är väldigt positiva till det fria cabotaget och den absolut fria rörligheten. De har inga regler alls som gäller deras gränsöverskridande transporter till deras närmaste grannländer. Det gäller inte minst och . Det blir ju lite tveksamt om vi skulle driva på att man skulle gå vidare med samma lagstiftning som de har haft i , eftersom den holländska regeringen nu själv utvärderar huruvida det här är rätt eller inte. De kommer att få det svaret . Vad vi däremot gör på EU-nivå är att se hur vi ska harmonisera inte minst kör- och vilotider. Där är det också viktigt och riktigt att vi i varje land har en god uppföljning, kontroll och tillsyn av att dessa regler efterlevs på ett bra sätt. Med det som kommer och börjar gälla med de nya EU-direktiven kommer länderna också att kunna utbyta information med varandra på ett bättre sätt. är det inte olagligt att använda sig av F-skattsedel på det här sättet. Det har varit viktigt att göra det. Ska man få ha den möjligheten som utländsk F-skattare måste man också visa ett intyg på att man har ett gott anseende och att man betalar sina skatter och avgifter.