prot · GZ09107 · 2012-05-02 00:00:00 — Har man gjort allt vad man har kunnat för att se till att människor med funktionsnedsättning får det som de borde ha rätt till enligt den lagstiftning som kom till 1994? Sedan vet jag att ofta återkommer till att det var en folkpartistisk minister som genomförde LSS. För att komplettera historiebeskrivningen sade jag i mitt anförande att det var en socialdemokratisk socialminister som tillsatte utredningen som sedan ledde till LSS. Men att människor har gjort ett gott jobb tidigare gör ju inte att man kan luta sig tillbaka, utan man måste fortsätta att jobba och se till att de intentioner som fanns även fortsätter att gälla. 127 (FP) replik: frågar om jag är nöjd. Jag säger precis som : Jag är inte nöjd förrän jag ser att det blir en bra lösning på assistansen och att vi kan upprätthålla en god assistanslagstiftning med de intentioner vi har i lagstiftningen. Jag kan ibland känna viss frustration över att det ska ta så fruktansvärt . Det är min personliga känsla. Vi har satt tidsplanen i utskottet och att utskottet har tagit kommandot till en viss del känns positivt. När det gäller och , som jag var och lyssnade på när han kom med handikappreformen, är det bra att vi har sådana förebilder. Funktionshindersfrågorna får man alltid hålla levande. Det handlar om både rättighetslagstiftningen och tillgänglighetsfrågorna. 128 (S) replik: När det gäller tillgänglighetsfrågorna har vi länge velat att bristande tillgänglighet ska komma in som en diskrimineringsgrund i lagstiftningen. Låt mig göra ett medskick till som är partikamrat till och gratulera honom till att han tydligen har vunnit kampen inom Alliansen för att få igenom denna lagstiftning, för enligt de rapporter vi har fått från olika håll har det inte varit någon lätt kamp. Jag är verkligen nöjd och glad om det kommer en proposition som löser denna fråga, eftersom vi alla har uttryckt att det vore bra. 129 (FP) replik: När det gäller tillgänglighetsfrågorna tog jag upp flera områden som vi tar upp i betänkandet. Jag tycker att Alliansregeringen har drivit på bra i tillgänglighetsfrågorna med myndigheten , vilket känns positivt. Vad gäller frågan om huruvida bristande tillgänglighet ska vara diskriminering vet synpunkt. Jag ska hälsa vad du har sagt. 130 (MP) replik: Jag är också glad över det har sagt om tillgänglighet och diskriminering. Det är också glädjande att vi kanske kommer till rätta med § 9 om det inte föreslås en tillräcklig förändring som gör det bättre. När jag talade med tog jag upp att det utreds, kartläggs, bereds och så vidare. Men ute på har vi ett stort gäng, och vi får mejl varenda vecka. Alla utredningar, kartläggningar och beredningar ger inget resultat till dem som behöver det. Min fråga är: Varför? 131 (FP) replik: Det var en bra fråga. Som jag tror att också sade är det rollen man får spela när man sitter i majoritet. Det är mycket underlag, utredningar, uppdrag till myndigheter och återkopplingar. När man sitter i opposition är det lättare att känna att det inte händer något och att inget är på gång. Visst kan jag tycka att det går långsamt. Demokratin mal på, och det tar . Men ambitionerna för LSS-lagstiftningen finns hos alliansregeringen. Jag har läst interpellationsdebatterna och vad statsråden har sagt, och ingen vill försämra lagstiftningen. Det är viktigt att vi lever upp till intentionerna. Det är dock mycket utredningsarbete på vägen dit. Jag är ute mycket, och när jag senast träffade brukarorganisationerna berättade jag om utskottets ställningstaganden. De tyckte inte usch och fy, utan det som jag tog upp i ett annat replikskifte kom upp, nämligen att det finns saker när det gäller tvåårsomprövning och annat som kan vara bra att ha med sig när man tittar på ett lagförtydligande. 132 (MP) replik: Lagen ska inte urholkas, säger . Det är bra. Men den är urholkad, påstår jag. gjorde man en av alla dessa kartläggningar som har gjorts. Där ser man differenserna i personkretsbedömningar eller, rättare sagt, rättighet till ledsagare. För att ha den rättigheten måste man höra till en av personkretsarna. Precis som sade kan man vara blind men också både blind och rullstolsburen och ändå inte höra till personkrets 3. Vi är beredda att göra något åt det så att det blir klart och tydligt att är man blind eller gravt synskadad hör man till personkrets 3 och har rätt till LSS-insatser. 133 (FP) replik: Det väcktes motioner under allmänna motionstiden om det inte av mig, men av partikamrater. Det är en diskussion som vi har fört och för inom partiet. hade uppe den dom som kom tidigare för gravt funktionsnedsatta och att den har gjort det svårare för dem att räknas in i personkrets 3. Men det finns skrivningar om det i förarbetena, men oftast hamnar de . Jag kan inte utlova något här och , men jag vet att vi har väckt motioner om det och att det är en fråga som diskuteras. 134 (KD): Först av allt yrkar jag bifall till socialutskottets förslag i betänkande SoU13 om funktionshindersfrågor. Betänkandet tar upp funktionshinderspolitikens inriktning och LSS, alltså lagen om stöd och service till vissa funktionshindrade. Den tar upp hjälpmedel till personer med funktionsnedsättning och glasögon för barn. De här frågorna handlar inte i första hand om myndigheter eller organisationer. De handlar om personer, om individer med särskilda behov och deras rättigheter. Det handlar om människans okränkbara värde. För oss kristdemokrater är det själva kärnan i vårt politiska engagemang. Mängden mejl, personliga telefonsamtal, möten och debatter som vi varit inblandade i talar sitt tydliga språk. Det finns en stor oro bland många personer med funktionsnedsättning i vårt land när det gäller att få behålla de rättigheter som olika reformer har skapat. FN:s konvention om mänskliga rättigheter säger att alla har rätt till liv, frihet och personlig säkerhet, att erkännas som person i lagens mening och att ta del av sitt lands styrelse. Alla har också rätt till arbete, undervisning, kulturliv, att bilda familj med mera. FN har tydligt markerat att funktionshinderspolitik handlar om mänskliga rättigheter. FN:s konvention om rättigheter för personer med funktionsnedsättning, som trädde i kraft , slår fast att dessa personer ska få sina mänskliga rättigheter tillgodosedda utan hinder. Människor med olika former av funktionsnedsättning har särbehandlats, men på olika sätt beroende på den rådande tidsandan. senare hälft rådde en optimistisk syn . På privat initiativ började skolor för personer med funktionsnedsättning växa upp på olika håll i landet och det kristna kärleksbudskapet tjänade som utgångspunkt för arbetet. började landstingen ta över verksamheterna. Och kom en alltmer pessimistisk samhällssyn att göra sig gällande. Personer med utvecklingsstörning eller andra funktionsnedsättningar skulle isoleras från samhället. Man skapade stora institutioner där det rådde sträng disciplin. Det var inte längre tal om att bilda och utveckla den enskilda individen. och framåt kommer det ett antal lagar och förbättringar. Jag hoppar fram till den omsorgslag som kom 1986. Det var en rättighetslag som reglerade rätten till särskilt stöd utifrån social, medicinsk, psykologisk och pedagogisk kompetens. Den omfattade fortfarande en begränsad personkrets men den tydliggjorde det allmännas ansvar för personer med utvecklingsstörning. Allt det som gjorts och det som görs inom handikappolitiken handlar om personer, individer och människor: FN:s konvention om rättigheter för personer med funktionsnedsättning, EU:s handikappstrategier, vår egen nationella handlingsplan för handikappolitiken och vår strategi för genomförande av funktionshinderspolitiken 20112016. Låt oss aldrig glömma den enskilda personens behov. Sedan är det naturligtvis så att myndigheterna har sin givna roll när det gäller att förverkliga våra nationella mål och efterlevnaden av . Myndigheter som , , , , , Kommuner och Landsting och många fler bidrar. Inte minst Myndigheten för handikappolitisk samordning, Handisam, har en nyckelroll när det gäller analys av utvecklingen på det här området. Under Handisam finns ett projekt som kallas . Regeringen har tagit initiativet till satsningen och uppdraget handlar om att förbättra våra attityder till personer med psykisk sjukdom och psykisk funktionsnedsättning. Jag hade själv förmånen att tillsammans med Hjärnkoll genomföra ett seminarium i om den här problematiken . Vi återkommer med ett nytt seminarium då tidigare statsminister har lovat att komma. Han blev känd över hela världen då han som statsminister var sjukskriven för depressiv reaktion. Hjärnkoll arbetar med funktionsnedsättningar som inte syns utanpå. Många har det på det sättet. Så här lät det i ett mejl jag fick för bara någon vecka sedan: Jag är verkligen orolig, det ser mörkt ut för de som har dolda funktionshinder som kan vara lika svårt att leva med som de synliga. Utan hjälp kan dessa bli sittande utan att ta vara på sig själva. Många av dessa behöver ständigt stöd och tolkning för att förstå sammanhang och detta av några få personer. De kan ha ett högt intellekt men inte klara ut sin vardag. Jag är glad för ditt intresse och hoppas att vi i har råd att ta hand om de svaga. Så gäller det LSS som vi har hört rätt mycket om här . Vi kan glädja oss över den stora, nästan totala enighet som finns i socialutskottet i frågan om stöd till personer med funktionsnedsättning. Utskottet uttalar uppfattningen att det är viktigt att upprätthålla intentionerna i lagen. Och ISF Inspektionen för sjukförsäkringen har ett viktigt uppdrag att analysera utvecklingen inom LSS bland annat när det gäller arbete med behovsbedömningar. Utskottet ser också vikten av att brukarorganisationerna blir involverade i processen genom att de ges möjlighet att delge sina synpunkter. LSS-reformen är en mycket bra reform som verkligen förändrat livet för många, både brukare och anhöriga, sedan den kom 1994. Det jag tror är viktigt framöver är att det blir en harmonisering över hela landet när det gäller bedömningar och kostnader. En starkare revision av de företag som bedriver assistans är nödvändig för att komma till rätta med fusket. Det drabbar ju inte den som sköter sig, eller hur? Första prövningen av personlig assistans är naturligtvis extra viktig så att tvåårsomprövningarna blir en uppföljning för att se om något har förändrats och inte en prövning igen från scratch. Jag tycker att vi också ska prata om de vinster som LSS betyder för samhället och inte bara om kostnader. Som kristdemokrat gläder jag mig över den kartläggning som regeringen initierar och som gäller glasögon för barn och det ansvar som har. Vi har levt utan att detta har åtgärdats. kommer det, och det blir ett bra verktyg för att kunna göra öppna jämförelser och därmed motverka de olikheter som finns mellan landstingen. Något som jag tror kommer att få betydelse för landstingens bedömningar är kommande svar till på frågan om synnedsättning hos barn är att betrakta som ett funktionshinder. Frågan är i första hand varje landstings och regions ansvar och flertalet landsting ger frivilliga bidrag till glasögon för barn. Jag besökte ett land med en fattig befolkning. Vi besökte en skola och jag frågade om just glasögon för barnen. Metoden de hade var att sätta barnen med synnedsättning längst fram så att de förhoppningsvis såg vad som stod på tavlan. I vårt land har vi ett helt annat välstånd med andra möjligheter. Det är ansvar, men låt mig avsluta med att citera socialminister från en interpellationsdebatt om barns rätt till glasögon: Barns ekonomiska situation är en viktig fråga för regeringen, och vår ambition är att se till att alla barn kan växa upp under goda förutsättningar. Och detta, herr talman, är ett ord att lita på! (Applåder) I detta anförande instämde (KD). 135 (MP) replik: Vi fick en historiebeskrivning. En del av den känner jag inte igen, annat är välbekant. Carlbeck hette damen som startade detta för att hennes systerson hade en utvecklingsstörning. Var finns och KD i detta? Du säger att du är nöjd med kartläggningarna och nöjd med det som görs i fråga om glasögon och LSS. Hur ställer sig KD till frågan om tillgänglighet? Anser KD att det är diskriminerande och att det behöver lagstiftas? Om man kommer fram till att inte göra några förändringar i § 9, kommer KD att gå med på det? 136 (KD) replik: Om man kommer fram till att det inte ska göras några förändringar i § 9, är vi då med på det? Det var också en fråga. Tills vidare har jag tillit till och arbete när det gäller behovsbedömningsinstrumentet och förutsätter att det utvecklas på ett bra sätt. När det gäller tillgänglighet står bakom ambitionen och inriktningen att tillgänglighet ska gå under diskrimineringslagen. Det har varit en lång process när det gäller tillgänglighet. I kommun arbetade vi i socialnämnden med att få tillgänglighet implementerad i varje nämnd, inte bara i socialnämnden utan i samtliga nämnder. Det var inte bara som tidigare ett övergripande mål, utan det fanns egentligen med i allt vi gjorde. Men sedan tyckte jag att det gick ganska långsamt. Vi vet alla att det tar tid och att det är en ganska lång process. Den lag som har tagits upp här är väl ändå en naturlig följd av allt det arbete som har gjorts och som görs. Sedan får lagen komma när tiden är inne. 137 (MP) replik: Det var ett bra svar när det gäller tillgänglighet, alltså att ni är beredda att lagstifta om det. Däremot blir jag lite mer orolig när det gäller § 9. Vi har varit rörande eniga om att LSS inte ska urholkas, att intentionerna ska följas och så vidare. Men problemet är att har uttryckt att intentionerna i LSS följs, alltså med anledning av den dom som vi alla petar i. Men , som ändå är den som du, , litar på, tycker att intentionerna följs utifrån det som man gör . 138 (KD) replik: Jag instämmer med övriga talare , bland annat vår ordförande , om att intentionerna i LSS ska ligga fast. Det är naturligtvis oerhört viktigt. Vi har inte någon idé om att denna lag ska skrivas om. Såvitt jag har förstått utskottets beslut om detta handlar det om att vi är överens om att det inte ska vidtas någon sådan åtgärd. Det är egentligen bara som har reserverat sig när det gäller just detta. Detta är frågor som handlar om processer, och jag har ändå tillit till och fortsatta arbete. Jag är naturligtvis också berörd av de fall som vi har läst om i tidningarna. Jag läste bland annat en tidning om ett fall där någon hade råkat illa ut för att man inte får sin assistans. Men det svar som kristdemokraten gav där det var i var att man kanske får se över handläggningen och den kompetens som handläggaren har. Det uttrycktes som att man behöver bringa lite sunt förnuft in i det hela. 139 (V) replik: Jag har för mig att innan de stora institutionerna kom var det många människor med funktionsnedsättning som, om de inte hade anhöriga som kunde ta hand om dem, hamnade på tillsammans med många fattiga människor, med gamla människor och med sjuka människor. Jag blir ganska orolig när jag hör . Jag tolkade utskottet på det sättet att det i alla fall finns en fördel med att man säger att det ska gå snabbare. I flera partier , , kanske Socialdemokraterna, hoppas jag, och finns det i alla fall en öppenhet för att det kanske behövs en förändring av lagstiftningen. Men det finns tydligen inte hos KD. Det är KD som sitter på departementet med ansvarig minister. Det är en ansvarig minister som i flera debatter faktiskt har bemött det faktum att många har förlorat sin assistans med att hänvisa till att andra har fått fler timmar. Men det hjälper inte dem som har drabbats av regeringsrättsdomens snävare tolkning och blivit utan assistans att vissa andra har fått fler timmar, som jag berättade om. De förlorar kanske sina jobb och blir förtidspensionärer. Jag berättade om en pojke vars mamma fick ta över hela ansvaret, och hela familjen har det jättejobbigt med en utsliten mamma och syskon som kommer i kläm. Jag skulle därför vilja fråga följande: Är du inte bekymrad över att man har snävat in på personlig assistans och att det är tuffare tolkningar? måste följa regeringsrättsdomen. Men när man också säger att intentionerna om att kunna leva ett jämlikt och delaktigt liv som andra uppfylls tycker jag inte att det är så. Tycker du det? Jag skulle gärna vilja ha svar på dessa frågor eftersom jag blir mycket orolig över ditt inlägg. 140 (KD) replik: De enskilda fallen berör nog oss alla lika mycket. Jag talar ibland med i vårt parti om dessa frågor. Vi ser naturligtvis bekymmer när enskilda råkar illa ut. Men jag menar fortfarande att intentionerna i LSS ska ligga fast. När det gäller en ändring av lagen ska hela processen påskyndas. Man ska se över vad som eventuellt behöver åtgärdas. Uppdraget har gått till ISF, Inspektionen för socialförsäkringen, att se över detta och analysera situationen när det gäller tvåårsomprövningar. Man ska även analysera ägarstrukturer i bolagen och så vidare. Jag måste säga att jag har tillit till det som kommer att hända framöver. Om det behövs en ändring av lagen har jag inte sagt att jag är motståndare till det. Men jag har fortfarande tillit till ISF och till regeringens hantering av det hela när man ger detta uppdrag till ISF. 141 (V) replik: Då skulle jag vilja ställa en fråga till dig, . är kommunalråd i min hemstad . Jag hörde honom i en debatt före valet. Då sade han att han inte var för att vi skulle ha en lagstiftning om diskriminering när det gäller bristande tillgänglighet. Jag hoppas därför att du inte lyssnar för mycket på honom utan att KD har en annan inställning i den frågan. Du säger att du har tillit till , och andra. Vilken tillit har du till och från HSO som var hos utskottet och sade att detta drabbar människor mycket hårt? De ser det och hör det från funktionshindersorganisationerna, och de märker det från de medlemmar som de har i sitt brukarkooperativ och hos andra assistansanordnare som mister sin assistans. Det blir personliga katastrofer. Man kan inte leva sitt liv som andra. Vilket förtroende har du för dem som sitter här på ? Har du varit nere och talat med dem som sitter där i en bur för att visa vad det innebär att bli fånge i sitt eget hem om man blir av med sin assistans? Vilket förtroende har du för det tiotal organisationer som skrev en debattartikel på Newsmill ? Har du inget förtroende för dem som själva har haft personlig assistans och blivit av med den och som berättar vad det innebär? Det skulle jag vilja veta. 142 (KD) replik: Jag tror inte att och jag skiljer oss åt när det gäller medkänslan för de människor som drabbas. Jag har lika stark medkänsla som du. Vi har också träffat dessa organisationer. Jag har stadigt kontakt med personer som har personliga assistenter och som beskriver sin situation. Många av dem är mycket glada för att det fungerar i deras liv. Jag har också talat med de organisationer som arbetar med personer som har förlorat assistans. Det är lika hjärtskärande varje gång. Jag kan inte förstå varför du ifrågasätter att jag skulle ha förtroende för dem. Jag vet att det är människor som inte får sin personliga assistans. Kanske handlar det om kompetens hos handläggare. Vi har sett det även i flera andra sammanhang. Vi har även haft generaldirektören hos oss som har talat om att man ska lyfta vissa av dessa svåra fall till en högre nivå och så vidare. Det finns en problematik runt detta, och det är därför som vi har denna debatt. Intentionerna i LSS ska ligga fast. Det är det svar som jag kan ge. 143 (S) replik: Jag tänkte börja i den ände där det förra replikskiftet slutade, nämligen att förklaringen till dessa bekymmer skulle vara brist på kompetens hos handläggarna. Det har jag väldigt svårt att se. Det är inte en diskussion jag har varit med om i alltför många sammanhang i alla fall, att man skulle lyfta fram som en lösning att det räcker med att man utbildar handläggarna för att alla problem ska försvinna. Det vore intressant att få en lite utförligare utvikning när det gäller detta. Sedan kan man kanske i någon mån, även om det inte stämmer riktigt, säga att det är som har fått ansvaret för dessa frågor i regeringen, när det gäller . har alltså ett lite större ansvar för frågan än de andra i Alliansen. stämmer kanske inte det, men du har i alla fall kontakt med dessa ministrar på ett annat sätt än vi andra har. Jag hörde att sade att han hade tillit till alla instanser, även till regeringen. Min fråga är om det faktiskt är så att det inte finns någon kritik när det gäller ansvarig minister i frågan, ens från sida. Jag har ställt frågan till de övriga också, så jag tänkte fullfölja detta och få höra kommentarer om det. uttryckte också att de ser bekymren när enskilda drabbas. Jag tror att jag skrev ned det direkt när du hade sagt det. Det är ju enskilda som drabbas; det finns inga andra. Det var alltså en lite konstig formulering, kan jag tycka. Tillkännagivandet tänkte jag ta i nästa replik. 144 (KD) replik: Det var inte så att jag sade att alla handläggare har brist på kompetens. Det skulle jag nog aldrig säga. Det kan dock vara en del av orsaken till detta. Man kan inte tro att alla handläggare har all kompetens i världen, utan det kan finnas brister här och där. Det kan alltså vara en del av det. Det kan också vara så att och , som har detta uppdrag, ser över vad tvåårsomprövningarna får för konsekvenser. Detta behöver man alltså titta på för att människor inte ska drabbas. Jag tycker inte att det är rätt att människor som har uppenbara grundläggande behov inte skulle få behålla sin assistans. Det är min egen, personliga uppfattning. När det gäller kritik mot ministern har jag faktiskt ingen sådan. Jag tycker att hon gör ett alldeles utmärkt arbete, och jag tycker att både socialministern och barn- och äldreministern gör ett fantastiskt jobb. Jag vet också att man känner väldigt starkt för dessa frågor, så där finns ingen kritik från min sida som om det vore överraskande, men så är det i alla fall. 145 (S) replik: Nej, det var inte överraskande. Jag hade blivit överraskad om det hade varit ett annat svar. Jag skulle säkert ha sagt samma sak om jag var i motsvarande situation. När det gäller den kritik framför allt vi socialdemokrater ändå framför om att det inte har gått tillräckligt snabbt i olika delar av denna process kan det dock vara bra att veta att inte tycker att det är så. När det gäller tillkännagivandet tycker jag att det är bra att vi har kommit så långt att vi har en klar majoritet i utskottet för att vi faktiskt vill skynda processen. Det tycker jag är bra. Sedan var det inte riktigt så att detta var ett förslag som Alliansen i utskottet presenterade från början, utan det var efter förhandlingar vi kom fram till slutresultatet. Hade vi inte gjort det hade processen varit betydligt mycket längre än vad som blev fallet. Jag uppskattar dock att vi faktiskt har försökt att se till att vi kan få en lösning på dessa frågor, som ju i grunden drabbar enskilda människor väldigt hårt. Jag hoppas att vi , när vi förhoppningsvis får den första delredovisningen, kan vara överens om att ställa krav på att även få ett besked från regeringen om hur man ser på grundfrågan i detta. Det handlar om huruvida det krävs en lagändring eller inte. Vi måste få regeringens besked om detta. Tycker man inte att det behövs en lagändring är det bättre att man säger det, för då vet vi vad vi har att utgå ifrån. Med gemensamma krafter hoppas jag att vi kan få frågan i hamn på något sätt. Det är de som har behov av dessa insatser värda. 146 (KD) replik: Vi kristdemokrater står helt bakom utskottets beslut att hela processen framöver ska ske skyndsamt. Det är vi helt med på. Sedan tycker jag att och andra visar prov på en storslagenhet här. I demokratins namn har vi i utskottet lyckats ro detta i hamn på ett alldeles utmärkt sätt. är inte ordföranden här, så jag får tacka samtliga medverkande i detta. Det har nämligen varit ett stort arbete med detta betänkande, men det har förts i hamn på ett alldeles utmärkt sätt. Överläggningen var härmed avslutad.