prot · GZ0973 · 2012-02-21 00:00:00 — De har gjort ett mycket bra jobb för att vi skulle få en mycket stor investering på högsta internationella nivå till vårt land. ser vi hur forskningsresurser flyttar utomlands. då regerade det här landet gjorde det dåvarande skatteutskottet, som jag var medlem i, en resa till . Vad påträffade vi där? Jo, en stor forskningsanläggning för , som har flyttat från . Detta är något som är fortgående. Jag tycker att har en poäng i att det ibland finns en viss beröringsskräck mellan staten och privata företag som inte finns i andra länder. Det är det som är den stora skillnaden. Där har vi en del att fundera på. Om vi ska ha dessa goda förutsättningar är det klart att det inte är rimligt att , och flyttar inte bara produktionsanläggningar utan också forskningsanläggningar utomlands. Det sker just . Det har att göra med många olika saker. Jag tycker att och statsrådet har varit inne på flera saker som vi kan göra. Ändå vill jag säga en sak. På skatteområdet, som är mitt område, har vi inte gjort tillräckligt. Vi borde se till att skattegynna forskning och utveckling mycket mer genom större skatteavdrag, inte så att man får lägre skatt men så att man flyttar det i tiden. Det är ett förslag som jag har framfört i bland annat de motioner om som jag har skrivit, som egentligen bara har handlat om och . De har blivit avslagna det är ingenting att förvånas över. Likväl har de väckt viktiga frågor när det gäller hur vi ska klara forskningen både på den tekniska sidan och på life science-sidan. råkar ligga i den här regionen i . Det är i särklass största industristad. 6 00010 000 arbetsplatser av de 40 000 som finns är i två storföretag. Om fler saker skulle flytta ut från , till exempel även tillverkning från , skulle det vara allvarligt för hela . Därför gäller det att se till att man får ett gynnsamt klimat knutet till de här stora företagen. kanske kan få särskilda resurser för detta. Man kan också tänka sig att , som spelar en stor roll för vår bild i världen genom anknytningen till , får särskilda resurser för att klara ut den här saken. Men, herr talman, jag tror för min del att det är felaktigt att tro att den här regeringen har gjort mindre eller mer än andra. Detta är en fortgående utveckling. Vi har all anledning, oavsett vad regeringen består av, att se till att våra största företag, inklusive ABB i , verkligen blir ledande företag. För utan de företagen och deras forskning kommer vi inte att kunna klara välståndet i det här landet. 31 Näringsminister (C): Min principiella utgångspunkt som näringsminister är att inte har råd att säga nej till jobb. Vi har inte råd att säga nej till företag, oavsett bransch eller oavsett storlek. Och det är mycket angeläget att ha en konkurrenskraft och en innovationskraft i som gör det möjligt för oss att inte bara vara bäst utan också och . Det svenska näringslivet är sannerligen inget särintresse utan snarare det som lägger grunden för välstånd. För det är genom goda förutsättningar för det svenska näringslivet det gäller basindustrin ned till egenföretagaren som vi skapar möjligheter för jobb men också skatteintäkter som gör det möjligt för oss att satsa på skola, vård, omsorg, infrastruktur och sociala trygghetssystem. Det svenska näringslivet är alltså grundbulten och förutsättningen för det svenska välståndet. Det är nonsens att vi har en beröringsskräck i fråga om det svenska näringslivet. Jag samtalar och samarbetar med det svenska näringslivet . Vi har upparbetade och regelbundna dialoger med olika branscher, bland annat med life science-branschen. Där är det viktigt att vi har en intensiv dialog, inte minst inför den kommande forsknings- och innovationspropositionen, där givetvis life science kommer att vara en av de viktiga delarna, precis som det var 2008, som jag sade i svaret tidigare. Just medicinsk forskning var ett av tre huvudområden när vi storsatsade på forskning och innovation 2008. Förutom life science för efterfrågade vad vi gör för andra saker inom industrin kan jag bara lyfta fram den del som också kom 2008 som gäller fordonsindustriforskning. Det är 450 miljoner från staten fyller fordonsindustribranschen på med lika mycket för att satsa på utveckling när det gäller miljö, säkerhet och andra delar som är angelägna inom fordonsindustrin. Det här gör vi för att vi tycker att det är viktigt med samverkan mellan staten och det offentliga och näringslivet. Näringslivet sitter på kunnandet. De sitter på kompetensen. De sitter på verktygen. Staten kan till viss del stå för medelstilldelningen, för det är angeläget att vi stärker svensk innovationskraft, och det gör vi . är ett globalt företag där man har haft väldigt svårt att kommersialisera och nyttiggöra sin forskning. Enheten lades, tråkigt nog, ned i . Motsvarande enhet i lades också ned. Det var på två platser som man bedrev den här forskningen. Det här är beklagligt, och det är ett dråpslag mot svensk forskning, särskilt i ljuset av att vi vill se oss som och ska vara en framstående forskningsnation. 7 300 tjänster dras in globalt, varav 1 200 här i . Det vi behöver göra , precis som Life Science säger i , är att se till att vi får en framväxt av små och medelstora företag inom life science. Det handlar om att vi faktiskt ser till att skapa en grogrund, ett kluster, där dessa företag har möjlighet att växa fram och att vi kan gå från idé till verksamhet, från idé till produkt och från idé till kommersialisering. Och vi har varit aktiva i detta. var samordningsman efter det som hände i , till exempel. Där är det enbart ett fåtal som är arbetslösa. Lejonparten har faktiskt ett arbete att gå till. är samordningsman efter det som hände i för någon vecka sedan. är etta vad gäller kreativitet i världen. Vi är etta i när vi pratar om innovation, och vi ligger högt upp när vi pratar om konkurrenskraft. Det är angelägna och viktiga siffror. Men det viktigaste är vad vi är . Av den anledningen satsar vi nu på en innovationsstrategi. Vi har en företagsbeskattningsutredning som ser över skattetrycket i framöver. 32 (S): Jag ska börja med att passa frågan om varningsklockorna vidare till . Det var precis för att vi hörde dem som vi satte i gång arbetet med ett strategiskt branschprogram för den här sektorn. Det kastade din regering i papperskorgen efter regeringstillträdet. Jag kan visserligen förstå om regeringen inte vill ta intryck av den kritik vi nu riktar det hör liksom till. Men det är faktiskt uppseendeväckande att regeringen under de här sex åren inte har tagit till sig någon av de varningssignaler som har kommit. presenterade , som har statens uppdrag att stödja den näringsinriktade forskningen, en rapport som visade att den internationella konkurrensen för den svenska life science-branschen skärpts betydligt . efterfrågade aktiva insatser för att komma till rätta med problemen kring forskningskompetens och spjutspetsforskning inom svensk biovetenskap och medicinteknik. Regeringen reagerade inte på sin egen myndighets varningssignaler, men det är faktiskt värre än så. publicerade och Samhälle, SNS, boken ! Nytt liv i en framtidsbransch. Det är en bok som pekar på regeringens bristande engagemang. I boken uppmanar SNS-forskarna statsministern att samla ansvariga statsråd för att utarbeta en strategi för att stärka den biomedicinska sektorn som framtidsnäring för . SNS menade att det var bråttom eftersom det annars fanns risk för att skulle tvingas lägga ned forskningen i och, för den delen, i . Regeringen reagerade inte då heller. Man tog inga initiativ, och man förhöll sig passiv. SNS fick dess värre rätt. Det vet vi . Ett land som är beroende av export och har höga ambitioner för framtiden måste kraftsamla och samverka. Det har varit ett svenskt . Men som jag sade i mitt tidigare inlägg avvecklade regeringen det program för strategisk samverkan som vi socialdemokrater utvecklade i ett gott samarbete med näringsliv, fack och akademi. I det fanns idéer för hur stora och viktiga näringar i skulle kunna fortsätta att utvecklas och skapa nya jobb och välfärd. Och jag kan lova att en socialdemokratisk regering kommer att bli en betydligt mer aktiv spelare med industrin och forskarsamhället än den nuvarande. I interpellationssvaret finns egentligen inga konkreta besked till branschen annat än att det ska komma en nationell innovationsstrategi . Det är bra, men det är sent i förhållande till många konkurrentländer. Man kan till exempel undra över hur det som en borgerlig regeringschef som i har gjort, nämligen upprättat nationella strategier för den biomedicinska forskningen, har varit helt fel väg för borgerliga partier i . Eller är det möjligen så illa att statsministerns syn på industrin som ett särintresse och regeringens övertro på att marknaden ska lösa alla utmaningar i själva verket har varit skulden till att life science-branschen satts i ett sämre utgångsläge än vad flera konkurrentländer har gjort för sin industri? som regeringen nu funderar på innehållet i en nationell innovationsstrategi har den svenska life science-branschen i och med Astras besked drabbats av ett mycket hårt slag. Det är vi alla överens om. Jag vill därför, tillsammans med dem som precis som jag bor i , veta varför inte regeringen lyssnade på varningsklockorna. Ni hade uppenbarligen hört dem som den socialdemokratiska regeringen . 33 HANS (S): Det är naturligtvis bra att till skillnad från statsministern har den insikten att näringslivet inte är ett särintresse. Det gläder mig. Men jag tycker inte att regeringen tar den varningssignal som ger uttryck för riktigt på allvar. skriver i sin debattartikel : I kampen om de internationella företagens investeringar måste regering och riksdag ta utmaningarna på största allvar. Han har i sin debattartikel pekat på tre stora och viktiga områden, och jag tror att alla som har sett hur svensk infrastruktur fungerat håller med. kanske själv förstår sig på den signalen från näringslivet när en stor del av utskotten inte har haft fulla sammanträden beroende på brister i järnvägssystemet. Efter några vintrar har man sent omsider kommit med en satsning. Det är klart att när en sådan som pekar på att det kanske finns problem med avreglering slår det naturligtvis mot den ideologiska inställningen att privata företag gör allting bäst. Man kanske skulle lyssna på en gammal moderatledare och hans syn på hur svensk järnväg måste skötas. Han kanske inte har helt fel. När man pekar på bristen på ingenjörer och tekniker på många ställen där svenskt näringsliv finns är det klart att de mindre högskolor som finns på många av de ställen där företagen finns är hotade av utbildningspolitik. Det är inte säkert att de ligger där universitet grundades eller . De kanske ligger spridda i städer som eller eller på andra ställen. Då kanske det är lite konstigt att den prioritering som regeringen gör av var forskningsresurser ska satsas inte stämmer med behoven i svenskt näringsliv. Jag tycker att man ska ta den varningssignal som Wåhlberg ger uttryck för på allvar. När det gäller lagen om offentlig upphandling är den ytterst styrd av EU:s upphandlingsdirektiv. Det vet vi. Men den svenska tillämpningen är mer dogmatisk än de flesta andra EU-länders, och det omöjliggör det nära samarbete som ibland behövs. Avser regeringen att göra en översyn av lagen om offentlig upphandling som gör att man kommer till rätta med de problem som pekar på i sin artikel, eller är det lättare att vända det blinda ögat mot det som är utmaningar mot regeringens ideologiskt drivna politik? 34 HANS (M): Vi ser en ny struktur formas inom forskningsindustrin världen över. Koncentrationen till större forskningscentrum är en pågående trend. Det är något som inte bara berör , utan det berör så gott som alla industrialiserade forskningsländer. Denna nya struktur ger dock utrymme för många mindre länder med specialiserad kompetens världen över att bli kvalificerade underleverantörer till de stora forskningsjättarna. Det här är en strukturförändring vi ser över hela världen. fattade regeringen beslut om ett samarbete med kring ytterligare forskning inom livsvetenskaper och hållbar utveckling. Här har forskningsmyndigheter nu fått i uppdrag att börja utlysa projektsamarbeten för forskare vid universitet och inom industrin som vill utöka samarbetet med kineserna. Detta visar att även forskningsvärlden förändras kraftigt, och det är också förutsättningen för att den forskningsrelaterade industrin och näringen ska kunna överleva. möjlighet är triple helix när det är som bäst. Som en driven kunskapsnation med högklassig nivå på vård och på innovationer är den viktigaste uppgiften att hålla ihop kompetensen. De vattentäta skotten mellan grundforskning och tillämpad forskning är ett hinder som måste bort. Vi kan inte längre se dem som separata delar: att här ägnar man sig åt grundforskning, här kommer någon kapitalist och startar bolag och här ska slutligen bolaget bedriva tillämpad forskning. Det hör den gamla världen till. Den tillämpade forskningen ges bäst möjligheter att utvecklas i den unika svenska affärsmiljön där akademier, näringsliv och vården verkar i en symbios låt oss kalla den för the Swedish helix. Att kunna bygga kapital och tillhandahålla kompetens tillsammans med en väl fungerande triple helix är nyckeln för att svensk life science ska kunna utvecklas framöver. 35 (FP): Stundom kan man få intrycket att världen slutade fungera när alliansregeringen tillträdde. Jag tror inte att det är riktigt på det sättet. Jag nämnde tidigare ESS. Forskningspengarna totalt sett har ökat i storleksordningen . Det är också pengar. Man kan diskutera om de har hamnat alldeles rätt eller inte. Jag är inte personen att avgöra det. Men att som påstå att man inte har gjort någonting och att man inte har lyssnat till några varningsklockor är helt enkelt tokigt. Den andra stora frågan är vad vi i kan göra. Har vi ett lyxproblem? Vi har ju stora företag , , , , och för att ta några exempel. Hur många länder med nio och en halv miljon invånare har sådana stora företag? Det är dock alldeles riktigt som interpellanterna säger: Man kan aldrig slå sig till ro och vila på gamla lagrar. Titta på varven, textilindustrin och så vidare; de finns i . Vi måste ligga i framkant på en rad områden, och då är det viktigt att man koncentrerar forskningen till de områden där vi har möjlighet att göra det. Där kan man aldrig komma tillräckligt långt, utan där behöver man göra många goda saker som vi ännu inte har hunnit med. Allra sist till som frågar efter lagen om offentlig upphandling, om vi tillämpar den bra och om regeringen gör någonting: Det kom ett delbetänkande från som heter På jakt efter den goda affären . Utredningen ska vara färdig . Jag håller med om det som säger om att det är viktigt att ta med sig till regeringen att ibland får en del regelverk inte tillämpas alltför strikt. 36 (S): Världen slutade inte fungera 2006. Så uttryckte sig här alldeles . Nej, naturligtvis gjorde den inte det, men man kan väl ändå konstatera att har arbetslösheten ökat ganska rejält. Hemma i mitt län har den faktiskt fördubblats på de här åren. Det är någonting att fundera över och sätta in i perspektivet svensk konkurrenskraft, inte minst i ett globalt perspektiv. Detta är en del av det som den här interpellationsdebatten handlar om, och när man då tar del av näringsministerns svar där det räknas upp lite olika åtgärder kan man inte låta bli att känna att det nog ändå saknas verktygslåda. Låt mig bara ta exemplet med vad som händer i i och med detta stora varsel och denna nedläggning där 1 100 personer kommer att bli arbetslösa. Jag tror inte att det här svaret är någon tröst för dem precis. Låt oss titta på vad regeringen har gjort konkret i verktygslådan. Man har föreslagit en momssänkning för restaurangerna. Det är den enda konkreta åtgärden i verktygslådan. Det kan sättas i relation till vad man gör till exempel i , som redogjorde för tidigare. Det är inte utan att man kan känna att det finns en viss oro. Med tanke på svensk konkurrenskraft och på att Arbetsförmedlingen nu har lämnat en rapport där man säger att man tror att 25 000 jobb inom industrin kommer att försvinna kan vi känna en viss oro. Det är ändå glädjande att ministern i kammaren här sade att basindustrin är grundbulten i svensk tillväxt. Mot bakgrund av detta skulle det vara intressant om ministern kunde konkretisera lite mer. Vad har man för exakta åtgärder som man tänker vidta för att grundbulten i tillväxten, det vill säga vår basindustri, även ska vara just detta? Då kan vi kanske rädda en del av de 25 000 industrijobb som verkar vara på väg att flaggas ut. Det skulle vara bra om näringsministern kunde återkomma till detta i sitt nästa svar. Jag skulle också vilja passa på att lyfta in strukturomvandling när vi talar om detta, för det är i grund och botten vad det handlar om. Vi har Fouriertransform och de avkastningskrav som regeringen har satt där på mellan . Om man jämför detta med vad bankerna kräver ser man att det är helt annorlunda. Därmed skulle det vara intressant om ministern här i kammaren kunde redogöra för om man är beredd att ändra avkastningskraven just för att få till fler jobb. 37 (S): Det är bra att näringsministern är närvarande vid debatten eftersom hon inte har varit här vid tidigare näringspolitiska debatter som vi har haft i kammaren. Det är tråkigt, men vi är glada för att näringsministern är här just . I samband med att man lade fram budgeten efterlyste inte minst vi från oppositionen konkreta åtgärder som man skulle vidta för att sådana här saker inte skulle kunna hända. När vi kritiserade regeringen för dess avsaknad av näringspolitik över huvud taget intygade man att man hade en bra näringspolitik. Näringspolitiken borde bygga på just hur man ska kunna få akademi, företag och samhälle att agera ihop triple helix, som talade om. Det är en gammal metod som har tillämpats . Då uppstår en fråga. I life science har man under denna regering upplevt ett antal motgångar. Det går inte att säga någonting annat när det ena forskningscentret efter det andra har bestämt sig för att man inte har de optimala förutsättningarna för att forska i och därmed kunna utveckla produkter. Man måste fråga sig vilka svar regeringen har på dessa frågor. Det är tydligt att detta har drabbat en och samma bransch . I våra bästa brandtal om näringspolitik säger vi att ska vara en kunskapsnation när det gäller detta just för att få fram bra forskning. När vi efterfrågat de konkreta åtgärderna när det gäller i det här fallet har det varit och har regeringen sagt att den generella näringspolitiken gäller även här. Sedan har man de vanliga arbetsmarknadsmodellerna för hur man ska göra detta. Här mister vi ovärderlig kompetens som borde vara kvar i och som borde kunna användas i vår industri. Men regeringen har valt att inte göra så. Min fråga till statsrådet är: Vad kommer regeringen konkret att göra för att se till att man inte åker på en sådan här smäll igen när det gäller life science? Det kan inte bara vara så att sänkt restaurangmoms eller halv arbetsgivaravgift för ungdomar ska hjälpa även här. Det är ett duttande som regeringen har ägnat sig åt när det gäller näringspolitiken. Det måste komma av en helhet, inte av detta smala. 38 Näringsminister (C): frågade varför jag inte har varit med på tidigare näringspolitiska debatter. Jag tror inte att skulle ha gjort någon annan prioritering den dag då gick i konkurs. Jag tror inte att han hade valt talarstolen framför handfast arbete på departementet och nere i . behöver som sagt satsa på högteknologiskt näringsliv, tillverkningsindustri och tjänstesektorn. Vi behöver alltså göra breda satsningar för att få ett livskraftigt näringsliv. är det land i världen där man tillsammans med näringslivet satsar förhållandevis mest av bnp på forskning och utveckling. Vi gjorde en kraftig förstärkning i forsknings- och innovationspropositionen 2008 med en ökning på 5 miljarder. Medicinsk forskning var där ett av de prioriterade områdena. Det är viktigt att satsa på innovation och kommersialisering, för det har vi i traditionellt sett varit oerhört dåliga på. Vi har varit duktiga på forskning, men inte på att få ut det på marknaden. Det handlar givetvis också om forskning. är en myndighet som ligger under . Där har vi arbetat mycket med innovationsfrågor. Innovationsupphandling är nu möjlig. Vi har satsat på innovation inom hälso- och sjukvården. är också en viktig myndighet i framtagandet av en innovationsstrategi. När vi talar om är det viktigt att säga att regeringen har haft en tät dialog med ledningen för globalt sett. De är tydliga med att säga att de inte drar ned verksamheten därför att har dåliga villkor. De drar in hela forskningsenheten inom detta forskningsområde en i och en i på grund av att man har haft bakslag för forskningen . Man har haft läkemedel som inte har varit verkningsfulla, och man har haft allvarliga bieffekter i vissa delar. Man har inte nått det resultat som företaget har önskat i dessa forskningsmiljöer. Det som är viktigt är att vi nu ser till att skapa kluster, som jag sade tidigare. Det ska vara livskraftiga kluster som de som finns kring de regionala högskolorna och universiteten runt om i landet för att stärka detta. På så sätt får små och medelstora företag möjlighet att kommersialisera forskningsresultat, få ut produkter och tjänster på marknaden och skapa jobb runt om i hela landet. Det handlar om att nyttiggöra forskningen. Från håll ser vi nu inför den kommande forsknings- och innovationspropositionen att ett samverkanskriterium och ett kriterium vad gäller nyttiggörande av forskning är viktiga när man fördelar medel till regionala högskolor och universitet. Jag fick en fråga om offentlig upphandling. Den rör sig i samma område som vi har varit inne på tidigare . kräver Socialdemokraterna en mineralstrategi. Den håller vi på att arbeta med. Ni kräver en innovationsstrategi. Den håller vi också på att arbeta med. kräver ni en översyn av upphandlingen. Den görs också eftersom vi har sett att man behöver titta på dessa områden och komma med slagkraftiga åtgärder. Frågan är varför inte har haft en innovationsstrategi. Jag hade gärna sett att en innovationsstrategi hade plockats fram mycket tidigare. Ungefär i som , , , och intensivt har arbetat med innovationer har legat efter. Jag är glad att regeringen har tagit tag i arbetet och snart kommer att lansera innovationsstrategin. Frågan är vad Socialdemokraterna vill. När man läser er budget ser man att den mest andas a-kassehöjningar, fördubblade arbetsgivaravgifter och en kilometerskatt i . Om man ska satsa på näringslivet totalt sett krävs det att man ser över möjligheten till kompetensförsörjning. Det handlar också om att se över skattetrycket så att det ges möjlighet att skapa affärsidéer av den forskning som finns i landet. Dessa affärsidéer ska sedan bli produkter, tjänster och jobb. 39 (S): Jag kan väl konstatera att statsrådet inte har gjort mig mycket klokare under den här debatten när det handlar om att få konkreta svar på frågorna om vad regeringen ämnar göra för att se till att den svenska life science-branschen kan utvecklas på ett positivt sätt . Det känns som att alla lösningar ska komma i och med den innovationsstrategi som regeringen ska presentera . Det må vara hänt att regeringen tar på sig ett mycket stort förväntanstryck inte bara i förhållande till life science-branschen utan också till svensk industri som helhet när det handlar om att leverera konkreta förslag och pengar så att vi kan få smörjmedel och effekt på de satsningar som vi behöver göra för att stärka den svenska industrins konkurrenskraft. Jag hade kanske inte förväntat mig så mycket annat till svar. Jag läser ju om och följer vad regeringen gör. Men med detta sagt kan jag inte låta bli att ge ministern chansen att kommentera någonting som jag upplevt som väldigt förfärande. Jag bor, som sagt, i . Kanske är det lite vid sidan av debatten, men det är så som ministern sade.