prot · GZ09121 · 2012-05-31 00:00:00 — De Linköpingsbor som ändå behöver flyga har utanför inom räckhåll. Det är även möjligt att redan nu åka tåg till på mindre än tre och . Med snabbare tågförbindelser blir det ännu lättare. Att klamra sig fast vid otidsenliga lösningar och föråldrad samhällsplanering duger inte, varken i eller i andra städer. Vi har länge arbetat för att ska avvecklas. Det är hög tid att ta steget in där och i resten av landet. Givetvis står jag bakom alla våra reservationer, men för tids vinnande yrkar jag bifall till endast reservation 2 om miljöfrågor och reservation 4 om avveckling av med mera. 122 (V): betänkande TU15 behandlar luftfartsfrågor med utgångspunkt från 16 motionsförslag som väckts under den allmänna motionstiden . Jag vill orda lite grann om ett socialdemokratiskt uttalande, nämligen att privatiseringen av den lokala flygtrafikledningstjänsten genomförs av ideologiska skäl och att det är tveksamt om det kan utvecklas fungerande marknader för lokala flygtrafikledningstjänster. delar motionärernas uppfattning att myndighetsutövning inom flygsäkerhetsområdet inte ska läggas över på privata aktörer. Det kan vara svårt att skilja ut privat flygledning från militär flygledning när dessa är samordnade. Motionen utmynnar i förslaget att beslutet om att avreglera flygledartjänsterna ska omprövas. nöjer sig för dagen, i och med ett tillkännagivande i betänkandet, med att eventuella ytterligare steg avseende konkurrensutsättning av flygtrafikledningstjänsten inte får tas förrän det pågående beredningsarbetet avseende den avlämnade statliga utredningen för framtiden en utvecklad flygtrafikledning, SOU 2012:27, avslutats och regeringen återkommit till och redovisat vad som vidtagits för att tillförsäkra att fortsatt fullgod flygsäkerhet har högsta prioritet och att hänsyn tas till Försvarsmaktens behov. avvaktar och kan återkomma i frågan om det behövs. I övrigt yrkar jag bifall till reservation 2, Miljöfrågor, som tillsammans med och Socialdemokraterna står bakom. är flyget en del av EU:s utsläppshandelssystem för växthusgaser. Enligt vår mening är det orimligt att flygbränsle är skattebefriat. Det räcker inte att hänvisa skattebefrielsen till att miljökostnaderna ska regleras av utsläppshandelssystemet. Flygets miljöpåverkan är så stor att det behövs fler kraftfulla åtgärder för att begränsa klimatpåverkan. Det är viktigt att flyget ska bära sina egna miljökostnader. Det är positivt att Swedavia länge har arbetat med att minska den totala klimatpåverkan i flygplansverksamheten. Men det finns fortfarande förbättringsmöjligheter i själva flygplatsdriften, att optimera inflygningar och att ta fram nya och mer energieffektiva flygplanstyper. Det pågår ett arbete med miljövänligt flygplansbränsle, vilket också välkomnas. När det gäller avvecklingen av har ett särskilt yttrande. Yttrandet utmynnar i att staten bör ta initiativ till en avveckling av . Det finns en rad nackdelar med . De viktigaste rör miljön, säkerhetsfrågor och att flygplatsen hindrar bostadsbyggande. Jag är mycket kritisk mot avtalet som tecknades mellan och flygplatshållaren, som har en lång löptid . Den långa avtalsperiod som löper gör avvecklingen komplicerad och mycket kostsam att genomföra. Flygtrafiken på är ett av stadens största miljöproblem. Flyget genererar buller, utsläpp och föroreningar i ett område som redan är hårt ansatt av andra trafikleder. Därtill kommer att flyget är det transportmedel som använder mest energi och ökar klimathotet mest per passagerarkilometer. Detta borde ha medfört grundligare och mer långtgående miljökrav i det nya avtalet. I stället prioriterades miljökraven ned i det nya avtalet, vilket jag finner mycket anmärkningsvärt och allvarligt. Staten bör ta ett initiativ till en avveckling av . 123 (M): debatterar vi trafikutskottets betänkande om luftfartsfrågor. Vi ska hantera allt från miljöfrågor och flygtrafikledningstjänster till inrikesflygets roll i framtidens . Flygets roll som transportmedel måste ses som en del i ett sammanhållet infrastruktursystem där även väg, järnväg och sjöfart ingår. används de olika delarna i någon utsträckning för att klara både persontransport och transport av gods till olika destinationer. Mycket sällan klarar ett av transportslagen hela resan. Jag brukar ofta använda min egen resa till för att förklara precis vad detta innebär och varför man bör ha en samlad politik på området. Jag börjar min morgon tidigt med en taxiresa ut till flygplatsen. Från flyger jag sedan ned till . Från tar jag tåget, det vill säga Express, in till stationen här i och avslutar med en promenad in till . På liknande sätt reser åtskilliga tusentals människor kors och tvärs, både inom landet och till andra länder, för att kunna ta sig till och från arbete, för besök hos släktingar och för rena nöjesresor. Skälen för resorna är många, men det som förenar är behovet av alla de olika delarna av transportslagen för att klara hela resan. Miljontals av dessa personer med helt unika resor använder flyget som en del i den totala resan. Vi vill resa säkert, punktligt, bekvämt och snabbt men också så miljövänligt som möjligt. Flyget är en viktig del av det moderna sättet att leva. Vi använder flyget för att snabbt transportera oss långa sträckor för arbete, affärer och semester. Runt om i världen sker nu en snabb utbyggnad av flygkapacitet. Det är framför allt i och i som det går allra snabbast just . Världen fortsätter att krympa till följd av att vi får fler flygplan, fler flygbolag och nya och ännu större flygplatser. Det som driver denna utveckling är att allt fler människor runt om i världen får allt bättre ekonomi och då också får råd att flyga. Det är i grunden en bra utveckling som möjliggör att människor reser och träffas för att göra affärer och för att lära sig mer om varandra. I länder där människor har levt i förtryck och med reserestriktioner är flyget dessutom ofta symbolen just för friheten. Flyget står för några enstaka procent av våra koldioxidutsläpp. Det finns olika sätt att räkna på detta, och man får därför fram lite olika siffror. Alldeles oaktat vilka siffror vi använder har flyget sitt ansvar att ta som en del i miljöarbetet. Det har skett och sker fortsatt en snabb utveckling för att minska utsläppen. Det handlar om allt från bättre motorer, nyare flygbränslen, gröna inflygningar, anpassad hastighet, bättre flygplanstyper, samordnad flygledning och rakare flygrutter men också arbete för att få ned koldioxidutsläppen på våra flygplatser. Detta och mycket mer gör att utsläpp per passagerare och kilometer har minskat och fortsatt kommer att minska dramatiskt . Det är också en nödvändig utveckling när allt fler människor i vår värld reser sig ur fattigdom och har råd att börja flyga. är den övervägande delen av resenärer mellan och just européer. kommer detta att dramatiskt förändras. Det kommer inte att bero på en utveckling där européer slutar flyga till , utan det kommer att bero på att allt fler människor i kommer att börja flyga till och från . Flygplatserna i , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , och är bara några av alla de flygplatser som vill ska försvinna. De skriver i sin motion, som vi bland annat behandlar i det betänkande vi har framför oss , att de vill ta bort det statliga driftsbidraget. Om det inte hjälper kan de tänka sig ytterligare åtgärder för att se till att alla dessa flygplatser och många därtill ska försvinna. Det enda som ska finnas kvar söder om är flygplatsen i , och gissningsvis också någonstans att landa i dock inte , för den vill de ta bort. är ett av till ytan största länder. Vi har långa avstånd. En sådan här politik skulle inte bara försvåra nöjesresande utan allvarligt skada möjligheten till arbetspendling inom landet, möjligheter för företag att ha huvudkontor utanför och svensk tillväxt i stort. Allt detta skulle hotas. Vi från Alliansen anser tvärtom att ett väl utbyggt inrikesflyg är nödvändigt för att hela ska kunna leva och utvecklas. Ett enigt trafikutskott föreslår att rikta ett tillkännagivande till regeringen i frågan om avregleringen av flygtrafikledning. Regeringen föreslås återkomma till för att tillförsäkra att den inhemska avregleringen fortsatt klarar både säkerheten och Försvarsmaktens behov. Det var den tidigare socialdemokratiska regeringen som initierade detta arbete och denna reform för att avreglera flygtrafikledningstjänsten. Vid maktskiftet 2006 blev det sedan alliansregeringen som fortsatte att bära denna reform och också genomförde den. Det handlade helt enkelt om att säkra krav på ökad säkerhet men också om behovet av att minska kostnader för just denna tjänst. I grunden handlar det om möjligheten för flygplatser att sänka sin kostnadsvolym. går i praktiken samtliga kommunala flygplatser med ekonomiskt underskott. Detta ska hanteras av kommunpolitiker som troligen hellre vill använda pengarna till barnomsorg, skolverksamhet och äldreomsorg för att nämna några områden. Ungefär hälften av kostnaderna för en svensk flygplats är just för flygtrafikledning. De upphandlingar som vi har gjort så här långt har sänkt kostnaden med i storleksordningen för de flygplatser där man har hunnit med att konkurrensutsätta denna del. Totalt omsätter flygtrafikledningen, förutom en-route-delen, det vill säga den del som inte är avreglerad, i storleksordningen . Reformen kan alltså med bibehållen säkerhet sänka kostnaderna för flygplatser och flygbolag med . Det är mycket pengar för en bransch som lever med väldigt små marginaler. Många flygplatser har svårt att överleva. och de privata företag som är godkända för att bedriva verksamheten lever under samma regelverk, som är mycket strikt och som kontrolleras av Transportstyrelsen. Det finns inget som pekar på att säkerheten skulle vara annorlunda beroende på huvudman inom flygtrafikledning lika lite som mellan flygbolag med olika huvudmän som lever med samma regelverk. Säkerheten är rigorös och kompromissas aldrig med när det gäller flyget. När det gäller flyget finns det egentligen bara ett läge med säkerheten, och det är den högsta tänkbara som man kan ha. Det är också just därför det är så säkert att flyga i större delen av världen; man lever efter mycket tuffa regelverk. Jag har besökt några olika flygplatser runt om i landet, framför allt de kommunala flygplatserna med både röda och blå kommunledningar. Det man har sett är behovet av reformen. Detta är en av de få kostnader på en flygplats som man kan påverka. Oaktat om det är rött eller blått styre ser man att detta är en bra reform. Vi ser en utveckling i där allt fler länder öppnar sina marknader för flygtrafikledning just för att få ned kostnaderna med bibehållen eller högre säkerhet. En trolig utveckling är att vi kommer att se kanske fem till tio stora bolag troligen några av dem statliga som kommer att förse större delen av med flygtrafikledning. För egen del hoppas jag att kommer att vara en av de aktörer som kommer att leva kvar. Men för att det ska bli verklighet är det viktigt att vi i ett tidigt skede rustar för och möjliggör just detta. har stort förtroende när det gäller kunnande inom flygtrafikledningsområdet. Det är ett kunnande som också är eftertraktat i många andra länder. Jag ser fram emot att regeringen återkommer till med en proposition med ett väl avvägt förslag där ges möjlighet att påbörja resan mot att bli en stor aktör på den internationella marknaden inom flygtrafikledning samt att regeringen visar hur vi fortsatt ska tillförsäkra att den inhemska avregleringen klarar både säkerhet och Försvarsmaktens behov. Delar av oppositionen har en direkt flygfientlig politik. Det är med stor oro man ser när de lyckas hitta varandra. Från Alliansens sida har vi fortsatt en mycket positiv inställning till flyget som en viktig del av en sammanhållen transportinfrastruktur i vårt land. Det är också viktigt att vi fortsatt har bra flygförbindelser med andra länder både för att vi ska kunna göra affärsresor och semesterresor och för att andra ska kunna komma till för affärer och nöjen. Det är med stor glädje jag följer alla nya utrikesförbindelser som växer fram från men också från de regionala flygplatserna som , och . Den här utvecklingen gör faktiskt att spanjorer är en av de snabbast växande turistgrupperna i staden i norra . Det är en spännande utveckling som ger tillväxt i alla delar av vårt land. Den bidrar också till det mellanmänskliga utbytet. tar vi miljöutmaningarna på största allvar. Vi ska fortsätta det arbetet. Men lösningen är inte att vi slutar resa utan att vi i stället minskar utsläppen på det resande vi gör. Jag yrkar med detta bifall till utskottets förslag till beslut. (Applåder) I detta anförande instämde , , och (alla M). 124 (MP) replik: Detta var intressant. Jag undrar lite grann hur ser på flygsäkerheten. Varför är det viktigt att konkurrensutsätta flygtrafikledningen? Vi vet att överlämnandet mellan olika utförare och olika torn innebär en risk i sig. Där jag bor i har vi flera flygplatser på en liten yta. Det skulle, om jag har uppfattat det rätt, kunna bli fyra fem olika utförare om man skulle gå så långt i konkurrensutsättningen som man ville från början. Jag ser inte riktigt hur detta kan öka säkerheten. Jag skulle vilja höra synpunkter på det. Flygtrafikledningen fungerar mycket väl, och som man säger i : If it aint broke, dont fix it! Finns det inget problem ska man inte försöka lösa det. Det är också intressant att och de borgerliga partierna verkar ha en betydligt mer positiv syn på konkurrens när det gäller flygtrafikledning än när det gäller järnvägsunderhåll. 125 (M) replik: Jag ska försöka besvara frågorna i god ordning. Skulle jag glömma någonting får du påminna mig, , så ska jag försöka ta det igen. Säkerheten kring flyget är den överordnade frågan i alla delar som flyget jobbar med. Det är just därför som det är så pass säkert att flyga. hade vi en myndighet som bedrev verksamheten och kontrollerade sig själv. Då sade vi: Låt oss dela på detta så att vi har en myndighet som är granskande och ser till att man följer det som kan göras. Det är det sätt som man kan öka flygsäkerheten på rent organisatoriskt. Man har en myndighet som utför tjänsten och en annan myndighet som kontrollerar det som görs. Det har ökat flygsäkerheten. Det fungerar också på ett mycket bra sätt när man konkurrensutsätter. Det är det förfarandet som ökar flygsäkerheten. Det finns ett läge och det är ett. Det är ingen skillnad mellan privata och offentliga aktörer. Det är inte så att privata aktörer har gjort det säkrare. Om det lät på det sättet var det fel. Utan det har blivit säkrare på grund av att man har fått en myndighet som granskar från sidan, och det är Transportstyrelsen. Den andra frågan som du var inne på handlar om risken vid överlämnandet, det vill säga när de olika tornen lämnar över till varandra när flygplanen flyger. Jag har haft samtal med branschen, och de förstår inte riktigt den frågeställningen. Men du är nog välkommen att höra av dig till dem också. De menar att det fungerar så . Det är det man är proffs på. När flygplanen flyger utrikes flyger de mellan många olika länder. Det här med överlämnande mellan torn och samfällda utrymmen är någonting man har mycket stort kunnande om. Det är ingen som ser några problem med det. Men sätt dig gärna in i detta ytterligare. 126 (MP) replik: Jag ska naturligtvis sätta mig in i detta ytterligare. Jag konstaterar att vare sig det är privata eller offentliga torn är det ett riskmoment att lämna över. Det har man också konstaterat i betänkandet. Hur duktig man än är är det lämpligt att göra riskerna så få som möjligt om man nu styckar upp luftrummet ytterligare. Jag har också en fråga om marknadsmässiga villkor. konstaterar att bara befrielsen från koldioxidskatt och energiskatt på inrikesflyget i är värd 2 miljarder. Jag tycker att man blir lite fundersam när man hör det. Jag undrar hur och ser på det. Är det rimligt att subventionera på det sättet? Ska inte flyget klara sig på marknadsmässiga villkor? Samma sak gäller ju flygplatserna. Om de inte klarar sig själva är det då rimligt att vi går in och stöttar dem med skattemedel? Det handlar om statliga medel och inte minst om kommunala pengar som pumpas in i flygplatser. Jag tänker återigen på min hemstad. Vi har en flygplats i . Det finns ännu en flygplats i därifrån, och sedan finns också en liten bit längre bort. Man satsar stora pengar på detta, och de hade kunnat användas till att förbättra kollektivtrafiken. Staten skulle kunna se till att det blev fler järnvägsspår och ännu snabbare förbindelser till . Det vore ett mycket bättre resursutnyttjande totalt sett, förutom att det naturligtvis är klimatmässigt bra. Hur ser på subventionerna? 127 (M) replik: Jag ska försöka hinna med den fråga som jag inte hann med förra gången, det vill säga: If it aint broke, dont fix it! Jag skulle jag vilja anlägga det rent motsatta perspektivet. Det är det som har gjort att flyget är så säkert. Man utvecklar för att göra det säkrare och säkrare. Jag tror att det arbetet måste fortgå kontinuerligt för att det ska bli så bra som möjligt. Den andra frågan handlade om detta att avsaknaden av en nationell skatt skulle vara någon form av subvention. Flyget är en global företeelse. Genom samarbete i kaos försöker man komma överens om allt från säkerhet till vad som ska gälla om beskattning och annat. Genom en nationell beskattning av flyget skulle vi bara straffa ut . Jag tror att den bästa vägen framåt är den som vi har valt i och som den här regeringen har varit pådrivande för, det vill säga att införa handel med utsläppsrätter för flyget. Man får ta ett allt större ansvar för det man smutsar ned. Vi har lite bekymmer just nu eftersom , och en hel del andra länder inte tycker att det är en bra utveckling. Men vi driver faktiskt på i och har infört det, fast vi är lite oense om huruvida det ska gälla eller inte. Den sista frågan handlar om att flyget skulle vara väldigt subventionerat med kommunala medel och annat. Jag skulle vilja vända på det och säga att jag tror att flyget är ett av de transportslag som är minst subventionerade. Ditt resonemang håller inte. Vill man att hela ska leva måste det finns goda möjligheter att transportera sig inom landet på ett rimligt sätt. Det är väl där vi skiljer oss åt lite grann. 128 (FP): Jag yrkar bifall till förslaget i betänkandet och avslag på samtliga reservationer. Även om det är flyget vi diskuterar nu måste utgångspunkten ändå vara det trafikslagsövergripande tankesättet. Det handlar i grunden om att trafikslagen ska komplettera varandra. Alla trafikslag har sin givna plats i systemet. Sedan delades upp har bildats. Det har tagit hand om de tio nationella flygplatserna plus flygplatsen i , det vill säga elva flygplatser. Förutom att vara transportslagsövergripande präglas transportpolitiken av ett stort regionalt och lokalt inflytande över infrastrukturinvesteringarna. Med den bakgrunden är det logiskt att bidraget till icke-statliga flygplatser har flyttats över till de regionala planerna. Regionerna har då frihet att själva prioritera medel antingen till drift av flygplatsen eller till andra åtgärder i trafiksystemet. Det kan till och med vara så att man prioriterar flygplatsen så högt att den får högre bidrag än den hade förut, eller så blir bidraget tvärtom lägre. Det grundas på kunskapen man har i varje region. Detta svarar till stor del upp till reservation 1 från Socialdemokraterna om att det är regionerna som får avgöra frågan om hur mycket driftsbidrag som går till flygplatserna och hur angeläget det anses vara. Miljöfrågorna har diskuterats en del här, och det är viktigt att flygets miljöaspekter tas på största allvar, men har flyget en viktig roll för en väl fungerande kommunikation i stora delar av landet. Det är alltså en avvägningsfråga. Det som har nämnts här om miljöåtgärder, både när det gäller sättet att flyga och flygbränsle, är naturligtvis ett viktigt arbete som måste fortgå. I en motion och i reservation 3 kräver eller man uttrycker åtminstone något slags önskan att inrikesflyget successivt ska försvinna från . Man konstaterar att persontrafik på mindre än tre timmars restid från ska göras med tåg. Styrmedlet skulle vara att icke-statliga flygplatser för att kunna få driftsbidrag ska ligga längre än från . Det kan låta bra på ett sätt, men en reflexion är att det blir lite underligt när man förlägger kommunikationsnavet just till , men det kanske är något jag inte riktigt förstår. I många fall är den regionala flygplatsen en förutsättning för en god tillgänglighet och i förlängningen en bra regional utveckling. Det är precis för att de ska få avgöra frågan som driftsbidragspengarna har lämnats ut till regionerna. nämnde att det för det första finns direktdestinationer även från regionala flygplatser i . Personligen åker jag tåg till för det mesta. Men skulle jag till , och för att över huvud taget hinna med det måste jag ta flyget även till för att sedan flyga till . Man använder alltså olika trafikslag vid olika tillfällen. Därför blir det resonemang som för generellt och lite märkligt, även om miljöaspekten naturligtvis är väldigt viktig. En annan aspekt som jag har fått mig till del när jag har besökt flygplatser ute i regionerna är att flyget har stor betydelse för ensamresande barn och i viss mån funktionshindrade personer. Det har med både tidsaspekten och möjligheten till assistans att göra, vilket är en stor del av de regionala flygplatsernas uppgift. Så till frågan om flygledningstjänst och avreglering och konkurrensutsättning av densamma. Jag tror att vi en gång för alla måste slå fast att det här med mer eller mindre säkerhet inte kan diskuteras när det gäller flyget. Flygsäkerheten ligger på en fix nivå, det vill säga högsta möjliga nivå, oberoende av vem som sköter flygledningstjänsten. Det är inte olika regelverk och krav som gäller om eller någon privat aktör har hand om flygledningstjänsten. Man garanterar detta genom ett certifieringssystem från Transportstyrelsen. Det är inte bara att sätta i gång och flygleda hur man vill, utan det här är ett godkänt system med Transportstyrelsen som tillsynsmyndighet. Efter avregleringen av lokala flygledningstjänster har en privat aktör etablerat sig i , nämligen , , som finns på flygplatserna i , , och TrollhättanVänersborg. Det har antytts i debatten att det här skulle ha någonting med säkerhet att göra, och det känns nästan beklämmande att man antyder att det inte skulle vara helt säkert att anlita de här flygplatserna. Det är naturligtvis inte alls på det viset, utan flygsäkerheten är fix och alltid på högsta möjliga nivå. Den enda skillnad som man upplever på flygplatserna är att tjänsten har blivit billigare. Dessutom är det en av de få kostnader som verkligen går att påverka på flygplatserna. Det är dyrt att driva en flygplats, men den här kostnaden går att påverka. Det har antytts i något inlägg att det var mycket problem kring det här, men när jag besökte TrollhättanVänersborgs flygplats hade man bara positivt att säga om möjligheten att kunna handla upp flygledningstjänster med en privat aktör. De hade inga negativa erfarenheter av detta. Dessutom vilket de påpekade och apropå det här med det militära flyget ligger deras flygutrymme granne med flygflottilj. Jag tror att jag nämnde det i utskottet . De har mängder av kontakter med det militära flyget och . Vi ska nog alltså inte se det som ett stort problem, utan det är högst möjligt att lösa. Man kan läsa i den socialdemokratiska motionen att det skulle vara fråga om något slags ideologisk privatisering. Det handlar definitivt inte om det, utan det handlar om att ha flygledning på ett kostnadseffektivt sätt. står bakom det gemensamma tillkännagivandet om att vi ska avvakta beredningen av den statliga utredningen för framtiden en utvecklad flygtrafiktjänst, men det här måste snabbt komma till ett avgörande, för det får inte skapas någon osäkerhet om vad som kommer att hända. Det finns inte på agenda att man ska återreglera.