prot · GZ09120 · 2012-05-30 00:00:00 — Det visade sig i undersökningarna att alla hade heltidsanställningar i radio- och tv-butikerna, där nästan alla som jobbade var män. Men i de klädaffärer som låg i samma köpcentrum, med samma kundtillströmning och samma variationer, men där det jobbade tjejer, hade nästan alla deltidsanställning. Detta visar att argumentet att det inte skulle gå att ha heltidsbemanning i butiker inte stämmer. Det går alldeles utmärkt att göra det om man har en bra schemaläggning. Vad det handlar om är att det är mer flexibelt, smidigt och billigt att ha en massa deltidsanställda som man kan begära in för mertidsjobb för att täcka upp om det behövs. Arbetsgivare utnyttjar den möjligheten där de kan. På grund av gamla invanda mönster och strukturer kvinnor betraktas som ett slags reservarbetskraft som alltid kommer lite i andra hand är det så att arbetsgivarna för de kvinnodominerade yrkena, inom handeln liksom inom många andra sektorer, utnyttjar den möjligheten för att bara erbjuda kvinnor deltider. Det är detta vi vill komma åt genom att stärka rätten till heltid i lagstiftningen. 60 HANS (FP) replik: Jag delar uppfattning att det finns ett problem. Vi har en ojämlikhet mellan män och kvinnor. Män har ibland haft starkare fackföreningar. kanske män själva har fört sin talan starkare och fått heltidstjänster förhandlingsvägen. Jag har dock träffat ett antal handlare som har sagt att det självklart blir en viss osäkerhet för den mindre företagaren om det kommer en lagstiftning om att alla ska ha rätt till heltid. Säg att man har fyra anställda. Då är man ganska sårbar som arbetsgivare. Ett par av dem går på halvtid. Om båda de plötsligt får rätt att gå upp till heltid och vill det, vilket är rimligt att tro, blir det förstås en ganska rejäl kostnadsökning för denna företagare. Med de små marginaler som många små företagare har inom handel och andra områden där man har egna mindre butiker, inte stora affärskedjor, medför det problem. Vi måste ta detta i beaktande. Så länge arbetsgivarna har den känslan måste vi ha respekt, för det är ändå de som anställer. Om de blir oroliga och rädda på grund av en sådan lag minskar de antalet anställningar. Jag har en fast övertygelse om att det finns möjligheter att gå upp till heltid i många fall där det är deltidstjänster. Men jag är också övertygad om att det inte är vi här i som kan bedöma det på bästa sätt. Det är viktigt att vi även fortsättningsvis ger det mandatet till arbetstagarnas parter, arbetsgivare och fackföreningar, för det är ändå på varje enskild arbetsplats som kunskapen och kompetensen finns om hur man på bästa sätt kan planera arbetstidens längd och förläggning. Det tycker jag är en viktig princip att hålla fast vid. Det är bra för både arbetstagare och företagare i förlängningen. 61 (V) replik: Jag håller med om att det allra bästa vore om parterna kunde komma överens om att heltid ska vara en norm för alla, oavsett om det är kvinnor eller män och vilken bransch man arbetar i. Deltidsarbete ska vara en möjlighet. Men trots att kampen har pågått inom de kvinnodominerade yrkena för att man ska få rätt till heltid har mycket lite hänt på området jag vågar påstå: ingenting. Det är därför vi menar att man förr eller senare måste fundera över om man inte behöver stärka lagstiftningen. Det går helt enkelt inte att komma vidare. När det handlar om att det kan bli besvärligt för små arbetsgivare, att det kan försvinna arbetstillfällen och så vidare, menar jag att man måste anlägga samma perspektiv på den här frågan som på en hel del andra strukturella problem. Man får se det som en strukturomvandlingsfråga. Det finns ett strukturfel när så stora delar av arbetsmarknaden, händelsevis de delar där framför allt kvinnor arbetar, helt och hållet är organiserade på och bygger på att människor inte arbetar heltid och därmed inte kan försörja sig på de jobb som erbjuds där. Andra typer av dåliga, skadliga och hälsofarliga jobb har försvunnit genom strukturomvandling. Vi har anlagt ett ganska osentimentalt perspektiv. Det är bra om de dåliga jobben försvinner och nya bättre jobb som människor mår bra av och kan leva på i stället kommer till. Så måste man även se på frågan om deltider. Vi vill se en arbetsmarknad där alla människor kan försörja sig på sitt arbete, och det kan man inte göra om man inte har möjlighet att jobba heltid och få en heltidslön. Det är det perspektivet man måste anlägga på den här frågan. 62 HANS (FP) replik: Jag anser inte att vi ska ge oss in med lagstiftning. Däremot är jag övertygad om att själva opinionsbildningen kring detta är viktig. Jag är också övertygad om att våra parter på arbetsmarknaden kommer att ta större ansvar framöver. Det gäller både kommuner och landsting samt privata arbetsgivare. Ett perspektiv som jag har är att vi framöver sannolikt kommer att ha fler som lämnar arbetsmarknaden än som kommer in på arbetsmarknaden. Då blir förstås konkurrensen om arbetskraften också hårdare. Det är klart att den som då använder deltidstjänster fast den skulle kunna anställa på heltid inte kommer att vara så attraktiv som arbetsgivare. Det kommer in sådana aspekter också. Jag tror att detta kommer att innebära en viss positiv effekt för möjligheten att komma upp till heltid. Jag tycker också att det är intressant och viktigt att följa Delegationen för jämställdhet i arbetslivet, som regeringen tillsatte . Det ska bli mycket intressant att se vad den kommer fram till, inte minst i den del av uppdraget som berör frågan om deltidsarbete. Här finns förstås skäl att ytterligare diskutera och debattera det här i kammaren. 63 (S) replik: Jag tänkte fortsätta där slutade när det gäller frågor till . När man lyssnar på låter det som att Delegationen för jämställdhet i arbetslivet ska uträtta underverk. Det kommer att bli mycket spännande att se vad den kommer fram till. Den ska klara heltidsproblematiken, det ojämställda arbetslivet, arbetstidsfrågor och annat. Vi ser med spänning fram emot när det kommer att levereras till bord. Jag fastnade för någonting som sade i sitt anförande. Det handlar om korttidsanställningar. Jag tror att sade att regeringen varit framgångsrik med korttidsanställningar. Men det är ändå på det sättet att de fackliga organisationerna, kanske framför allt , och inte minst arbetsgivarorganisationerna kom och vädjade till om att regeringen skulle försöka hjälpa dem att övervintra de anställda i industrin under den värsta lågkonjunktur vi sett i mannaminne. Vi har precis genomlevt den och gör det kanske till viss del fortfarande. Vad hände från regeringens sida? Inget, vill jag hävda. Hade man gjort det på ett annat sätt hade vi kanske haft kvar en del av de företagen. Det gäller arbetstillfällen och annat. Jag tycker absolut inte att man kan slå sig för bröstet för hur man hanterar frågan. Man har hanterat det väldigt valhänt när det gäller möjligheterna för industriarbetare eller arbetare inom andra delar att övervintra under lågkonjunkturen och nyttja möjligheten att inte behöva varsla och säga upp, med allt vad det innebär av tragedier och annat. Men det är möjligt att jag hörde fel. 64 HANS (FP) replik: När det först gäller Delegationen för jämställdhet i arbetslivet tror jag inte att den kommer att uträtta underverk. Jag tror att den kommer att ge en del goda idéer och förslag till hur vi kan arbeta vidare med frågan och finna lösningar, både härifrån sida och från arbetsmarknadens parters horisont, från fackföreningar och arbetsgivare. Det ska bli mycket intressant att se vad utredningen kommer fram till. Jag tror inte att det blir underverk men däremot en god hjälp på vägen. När det gäller korttidsarbete vill jag inte alls slå mig för bröstet. Jag sade inte heller att regeringen specifikt hade varit initiativtagare till detta. Jag kommer själv från och stålbranschens förlovade land med , och är nära oss, och det var fackföreningarna och arbetsgivarna som löste detta på ett mycket konstruktivt och fyndigt sätt. Det gjorde att inte minst i klarade sig undan varsel i stor utsträckning. Däremot tycker jag att det är bra att många av oss som bor i dessa områden för fram de signaler som vi har fått från dem som arbetar inom stålbranschen, som i mitt fall. Det är att det system som finns exempelvis i vore intressant att titta på också i , inte minst mot bakgrund av det som hände i under krisen när man på olika arbetsplatser gjorde konstruktiva lösningar på bästa sätt enligt den svenska modellen. Därför tycker jag att det är bra att man från regeringens sida har tagit till sig de signalerna och har tillsatt den här utredningen för att titta på för- och nackdelar med systemet med korttidsarbete och också ge förslag på hur ett sådant system skulle kunna utformas här i . Det är det som är min ingång. Jag tycker i alla fall att det är positivt att man nu har möjlighet att se om en sådan modell skulle kunna vara bra för också. 65 (S) replik: Jag kan konstatera att nyanserade sig när det gäller Delegationen för jämställdhet i arbetslivet och är mer balanserad när han säger att vi kanske inte ska förvänta oss de kraftfulla underverken, även om det vore lysande. Jag kan hålla med om att det ändå är bra att man från regeringens sida nu ser över korttidsanställningarna. Det är viktigt, tycker jag. Vi vet ju att när konjunkturen vänder en gång till och förhoppningsvis vänder upp är det inte några stora bekymmer. Men när den vänder ned och det kommer en lågkonjunktur framöver är det bra att det finns ett system. Jag kan återigen konstatera så här efteråt att jag tycker att regeringen var väldigt valhänt när det gällde detta. Det gick ju så pass långt att tillsammans med metallarbetsgivarna tecknade det avtal som gjorde att många kunde övervintra ute på arbetsplatserna genom justeringar i arbetstid, arbetstidsbanker och annat. I den delen är det glädjande att man jobbar med frågan. Då vill jag ställa en följdfråga till när det gäller just det. Det handlar om att detta naturligtvis inte går att lösa utan statlig medfinansiering på ett eller annat sätt. Det är helt orimligt att kräva att arbetsmarknadens parter själva ska klara finansieringen av detta. hade vi något som kallades 25-kronan, som gjorde att man hade möjlighet att utbilda industriarbetare under en lågkonjunktur. Det gjorde att gubbarna på ett av våra företag i passade på att läsa engelska under den tiden. De kanske inte hade så mycket nytta av det när högkonjunkturen kom, men förhoppningsvis hade de ändå nytta av det när de sedan skulle gå vidare till annat. Min fråga till är: Hur ser du på förslaget om att hitta en statlig medfinansiering kring detta? 66 HANS (FP) replik: Jag kan inte föregripa utredningen och vilka förslag den ska komma fram med. Däremot kan jag notera att i de länder som har korttidsarbete är staten med och subventionerar avtal mellan arbetsmarknadens parter om att arbetstagarna tillfälligt ska kunna gå ned i arbetstid och ha lön . En rimlig möjlighet är förstås att används till att ge personalen utbildning. Jag är folkpartist, så jag tror att all utbildning är bra. Jag tror att även engelska är bra det är alltid bra att ha med sig. Det är mycket fakta på engelska numera, så det kan vara bra att ha med sig. Det finns säkert många olika möjligheter för företagen att bedöma att de har en chans att utveckla sin personal som krisen pågår för att sedan på ett ännu bättre sätt kunna konkurrera . Sanningen är att det har varit ett problem för det ser jag också. Andra länder som har system med korttidsarbete, exempelvis och , har kunnat ha personal kvar som sedan gått in och varit högproduktiv från dag ett när konjunkturen går upp. Om svenska företag då ska inleda en anställningsprocess är det inte bra för dem ur konkurrenssynpunkt. Jag kan personligen säga att jag är mycket positiv till att den här utredningen kommer till stånd. Med mina erfarenheter från basindustridelen i landet känner jag förhoppningar om att det ska bli intressanta och konstruktiva förslag som kommer fram. 67 (C): I betänkande AU13 som vi behandlar berörs motioner om regelverket för ledighet, anställningsformer och arbetstider, som vi har hört en hel del om. Tittar man på motionerna i stort finns det, som jag ser det, två huvudgrupper. En handlar om vad man brukar kalla återställare, där tidigare dåligt fungerande och komplicerade regler föreslås återinföras. Den andra gruppen handlar om frågor där avigsidor uppmärksammas som håller på att utredas, där proposition ibland är på väg, och frågor där vi ofta har en ganska stor samsyn och som tids nog kommer upp till diskussion och beslut. Jag vill strax utveckla detta något men först sätta in frågorna i sitt sammanhang så som ser på det. Vi lever i ett land som har en tämligen unik situation i sin omgivning, med en stark ekonomi och med en situation på arbetsmarknaden som i de flesta avseenden också är en av de bästa i . Jag vet att det stör en del att höra detta, i den meningen att det uppfattas som ett skäl för Alliansen att ropa hurra vad vi är bra, men det är med förlov sagt viktigare än så. Jag ser nämligen en uppenbar risk i att vi inte tar in fullt ut den ekonomiska kris som finns omkring oss och den mycket allvarliga situation vi delar med och stora delar av världen i övrigt. Även i de frågor som hanteras är denna bakgrund, åtminstone för mig, en mycket viktig faktor. Då blir nämligen utmaningen att förbättra möjligheterna att få in fler i arbete än viktigare, och riskerna med ett ökat antal ungdomar och andra i utanförskap förskräcker, inte bara när det gäller de enskilda individernas situation eller samhällsekonomins effekter, utan också för att förhindra oro och instabilitet i samhället. Jag är stolt över att tillhöra ett parti som tog aktivt ansvar för att reda upp och skapa robusta regler för statens ekonomi och i alliansregeringen under förra mandatperioden varit med om att förändra regler på arbetsmarknaden som förenklar för företagande och som ökar möjligheterna för den som står utanför arbetsmarknaden att komma in. Självklart skulle jag önska att vi nått större framgångar när det gäller antalet arbetslösa, men givet den situation vi har i stort, som jag var inne på, får man ändå se det som ett steg framåt. Och det ger definitivt ingen anledning att fundera över så kallade återställare. Tvärtom anser att vi bör fortsätta att titta på förändringar som underlättar för grupper som har svårigheter att etablera sig på arbetsmarknaden och förenkla och stimulera för företagande för att i sin tur öka antalet jobb. Med detta sagt vill jag avsluta med några mer konkreta kommentarer. Det är viktigt att lagar och regler är enkla och tydliga och inte i onödan begränsar friheten på arbetsmarknaden. behövs det regler, och de regler som finns ska följas. Visstidsanställningar har underlättat för många att ta sina första steg på arbetsmarknaden, och de fyller en viktig funktion. Därför hoppas jag att regeringen, som ser över denna del i LAS, hittar förslag som gör det möjligt att använda visstidsanställningar där de behövs och hindrar att de kombineras på ett sätt som innebär ett missbruk. När det gäller de motioner som tar upp olika delar inom området ledighet från arbetet väntas en proposition som förhoppningsvis förenklar lagstiftningen. Jag tycker att det är naturligt att vi när det gäller en diskussion om dessa frågor inväntar den propositionen. stöder starkt inställningen att arbetsmarknadens parter i så stor utsträckning som möjligt ska avtala om regler för arbetsmarknadens funktion och att lagstiftningen inte ska användas mer än nödvändigt. Detta tror vi skapar ett mer flexibelt funktionssätt och ett regelverk som parterna känner sig närmare kopplade till. Ett bra exempel på detta är detaljerna i arbetstidslagstiftningen. Det som kallas korttidsarbete och innebär avtalad kortare arbetstid vid konjunktursvackor för att minska antalet uppsägningar tycker är en intressant form. Vi välkomnar därmed den utredning som tittar på frågan och hoppas att korttidsarbete kan utvecklas till att bli ett viktigare verktyg för att underlätta vid tillfälliga konjunktursvackor, underlätta både för anställda och för företag. Med detta sagt vill jag yrka bifall till arbetsmarknadsutskottets förslag i betänkandet och avslag på samtliga motioner. 68 (S) replik: Jag har några frågor till dig, , när det gäller det du sade i ditt anförande om översynen i fråga om visstidsanställningar. Tolkade jag dig rätt i den delen att ni i är beredda att stödja ett förslag till begränsningar av den tid som man går i visstidsanställning? Vi har i debatten pekat på flera exempel där man staplar anställningar på varandra, vilket gör att man maximalt kan nyttja den här möjligheten som möjligt. Då tänker jag framför allt på allmän visstidsanställning, provanställning och vikariatsanställning. I reservationerna från såväl Socialdemokraterna som har vi, fast med olika utgångspunkter, pekat på olika alternativ för att kunna stödja en förändrad lagstiftning om det. Det är en följdfråga i den delen. Jag fastnade också för det du sade i ditt inlägg när det gäller den svenska modellen. Jag vill bara peka på en paradox som vi upplevde för inte särskilt länge sedan när det gäller syn på den svenska modellen. Den svenska modellen bygger på flera delar. En är naturligtvis att vi har parter som arbetar med arbetsmarknaden, tecknar avtal och reglerar olika frågor och annat. Tydligen gäller det ändå inte lönebildningen, utifrån syn. Vi hade ett förslag om ingångslöner som vi debatterade i kammaren . Där var arbetsmarknadspolitiska talesperson mycket snabbt ute och sade att man ville sänka ingångslönerna generellt för alla först var det bara för ungdomar, men sedan gällde det alla. När debatten var som hetast om att sjuksköterskorna skulle ha en grundlön på gällde det alla utom sjuksköterskor. Min följdfråga till är: Gäller syn på den svenska modellen även lönebildningen, eller är den undantagen? 69 (C) replik: Tack, , för frågorna! Allra först vill jag säga: Med som andre suppleant i arbetsmarknadsutskottet hoppas jag att det ursäktas att jag inte kan ge en beskrivning av regeringens förslag i aktuella frågor som förväntas framöver. Men jag vill ändå för säga att det finns två sidor av begreppet visstidsanställningar. Det fyller en viktig funktion både för många unga och för andra som ska göra sin första introduktion eller komma tillbaka på arbetsmarknaden. Det fyller också en viktig funktion för företagen, inte minst med tanke på den situation som vi har, med relativt styrda regler för att lösa tillfälliga situationer av olika slag för företagens planering och för hur de ska hantera sina anställda. Vi har bejakat den översyn som sker och ser fram emot och hoppas att förslag kommer som hindrar det vi kallar missbruk, som tydligen kan finnas här och var av det regelverk som vi har. När det gäller ingångslöner förs vår talan normalt av . Det jag vill betona är att vi ser en mängd olika förslag för att underlätta för unga att komma in på arbetsmarknaden, och ingångslönerna är en av de delarna. Vi har en förhoppning om att arbetsmarknadens parter tar tag i frågan och tittar på förändringar som ligger i linje med de tankegångar som vi har, och vi ser tydliga tecken på det i en del av de avtal som vi har sett slutas på arbetsmarknaden. 70 (S) replik: Jag har en följdfråga när det gäller ingångslönerna, och sedan har jag ytterligare en frågeställning. Kan jag tolka så att det är parterna som ska hantera ingångslönerna? I det utspel som gjordes av fick man uppfattningen att det var lagstiftaren som skulle gå in och reglera ingångslöner och annat. Man kan tycka att det var mycket märkligt att mitt under brinnande avtalsförhandlingar göra ett sådant utspel. Det är en följdfråga. Sedan kan jag bara konstatera att såväl som är väldigt positiva när det gäller översynen av korttidsanställningar. Jag tycker att det ser positivt ut kring det. Jag hoppas innerligt att ni påverkar era kamrater, departementschefen på och den som slutligen kommer att bereda fram förslag och annat, så att det kommer fram ett vettigt förslag. Det är mer ett medskick till såväl dig, , och som till och . 71 (C) replik: När det gäller frågan om ingångslöner och den taktiska finessen att ta upp detta under brinnande avtalsrörelse kan man väl säga: Den här frågan är alltid viktig. Det är ingen fråga som vi driver i och för sig. Men är det väl just vid ett sådant tillfälle som det är möjligt att få uppmärksamhet runt att ta upp den diskussionen. Vi hoppas fortsatt på en bred och konstruktiv diskussion av olika förslag i sammanhanget, utan att vara låsta till detaljerna. När det gäller korttidsanställningar vill jag bara säga: Jag hade själv i form av regional varselsamordnare, som det då hette, under förra mandatperioden, under förra krisen, möjlighet att sätta mig in ganska rejält i de här frågorna. Då såg jag vilken betydelse detta hade. Jag kommer från ett industrilän som drabbades mycket kraftigt. Jag tycker att det som då skedde är ett utmärkt exempel, kopplat till förra replikskiftesdiskussionen, på att arbetsmarknadens parter med den snabbhet och flexibilitet som man kan åstadkomma om man hanterar frågorna moget och konstruktivt kan hitta lösningar i en takt som vi aldrig hade klarat i regering och riksdag, för att förändra en lagstiftning, om vi skulle ha försökt göra det på det sättet. Jag hoppas att vi kan lägga grunden och förutsättningarna för kommande sämre tider precis som befarades här tidigare kommer de säkert tillbaka där vi kan hantera den här typen av förändringar lättare, med kortare anställningar, eventuellt kombinerat med utbildning i olika former för de anställda. 72 (SD): Detta betänkande behandlar motionsyrkanden om ledighets- och arbetstidsfrågor och om tidsbegränsade anställningsformer. Motionsyrkandena handlar bland annat om tidsbegränsade anställningar och rätt till heltid. Jag vill till att börja med säga att vi sverigedemokrater i stort delar utskottsmajoritetens uppfattning och slutsatser när det gäller de motioner som behandlas i betänkandet. Vi anser likt en majoritet av arbetsmarknadsutskottets ledamöter att ett stort ansvar för att förhindra missbruk av reglerna kring visstidsanställningar och för att huvudregeln om tillsvidareanställning upprätthålls vilar på arbetsmarknadens parter. Vi är medvetna om att ett visst missbruk trots allt finns och ser fram emot de förändringar av LAS som har aviserats av med syfte att stävja detta missbruk. Jag tycker att det är synd att vi inte kan behandla regeringens förslag tillsammans med de här motionsyrkandena. Jag vet inte om det beror på att regeringen har tagit ledigt eller möjligtvis jobbar halvtid, men det är trots allt synd att vi inte kan göra det . Låt oss trots detta invänta regeringens förslag på förändringar, så får vi se vad det ger. Om det är otillräckligt är vi från beredda att göra något, men det får vi se då. När det gäller motionen om rätt till heltid vill jag påminna om slutsatser att deltidsarbete är den bästa vägen in till heltidsarbete. Det är en väldigt stor del av dem som har deltid eller tar ett deltidsarbete och som vill ha heltid som också har ett heltidsarbete . Glöm inte det! Vi sverigedemokrater är inte beredda att genom att i den här kammaren rösta för rätt till heltid tvinga ut ännu fler i arbetslöshet. När det gäller motionen om ledighetslagstiftning, bland annat om föräldraledighet, har regeringen även på detta område aviserat en proposition. Följaktligen anser vi att vi även här ska avvakta och se vad propositionen ger. Det återstår att se när regeringen återgår i arbete efter sin ledighet. Jag avser inte att förlänga den här debatten. Jag tror att det som kan sägas är sagt. Därmed vill jag yrka bifall till utskottets förslag och avslag på samtliga reservationer. 73 (KD): Betänkandet berör anställningsformer. En omdiskuterad anställningsform är de tidsbegränsade anställningarna. Det är viktigt att de anställningsformer som finns används på ett korrekt sätt och att människor inte fastnar i tidsbegränsade anställningar under långa perioder.