prot · GZ0981 · 2012-03-13 00:00:00 — Jag förutsätter att vi har en regering som jobbar gemensamt för förbättringar. 58 Kultur- och idrottsminister (M): Jo, vi har en regering där flera departement delar engagemanget. Vi nämnde Transportstyrelsen, och detta ligger även på . Med har vi den intressanta satsningen på det treåriga , som omfattar . Där kan den ideella sektorn söka stöd, och jag vet att det finns långtgående planer på detta. Jag tror att vi kan hålla med varandra om mycket . Det här med kompetens som riskerar att försvinna var någonting som jag drev när jag stod i den här talarstolen som oppositionspolitiker. Då handlade det om våra hantverksyrken, där många riskerade att försvinna just därför att det inte fanns lärlingsutbildningar. Det är någonting som regeringen har satsat på, inte minst via . Jag tycker att uppdraget till Transportstyrelsen för att underlätta när det gäller avgifterna, samarbetet med och det stöd som vi ger till arbetslivsmuseerna i alla fall för en bra början på att ta till vara kunskap, kompetens och inte minst engagemang. Utan detta engagemang skulle en stor del av hela kulturarvsarbetet och hela kulturarvet försvinna. Det har vi inte råd med. Det är därför jag tycker att det är viktigt att lyfta upp det ideella engagemanget, vilket också sker genom de regionala kulturplanerna. Jag tycker att det finns en ljus framtid för mycket av det som vi båda är engagerade i. Överläggningen var härmed avslutad. 12 § Svar på interpellation 2011/12:264 om bolånetaket 59 Statsrådet (KD): i har frågat mig vad jag avser att göra för att få i gång bostadsbyggandet både av flerfamiljs- och av enfamiljshus så att omsättningen ökar och unga får en chans att komma in på bostadsmarknaden. Jag delar bekymmer när det gäller bostadsmarknaden, men vi har olika uppfattningar av vad som behöver göras. Regeringen arbetar intensivt för att förbättra förutsättningarna för att det ska finnas ett långsiktigt och hållbart utbud av bostäder som motsvarar hushållens behov och efterfrågan. Insikten om att bostadsmarknaden måste få leva på sina egna meriter, utan subventioner, är utbredd. Att skapa bra villkor och goda förutsättningar för bostadsbyggandet och för bostadsmarknaden tar dock tid. Men alldeles oavsett hur bra förutsättningar som ges kan inte bostads- och byggmarknaderna undgå att, liksom alla andra branscher, påverkas av finanskriser. Bostadsproduktionen var 2010 åter på väg upp mot rimliga nivåer när osäkerheten i vår omvärld återigen tilltog med följd att uppgången nu har brutits. Under den föregående mandatperioden försiggick ett omfattande arbete med att reformera förutsättningarna för de kommunala bostadsföretagen och för att få neutrala förutsättningar inom denna sektor. De nya regler som gäller kommer att både stärka hyresrätten och skapa en smidigare bostadsmarknad. För att ytterligare skapa förutsättningar för en väl fungerande bostadsmarknad har regeringen tillsatt en utredning som har till uppgift att se över hur hyresrätten kan stärkas, att villkoren för de olika boende- och upplåtelseformerna är neutrala samt hur möjligheterna för enskilda att hyra ut sin bostad kan förbättras. Att bo i andra hand är inget långsiktigt alternativ för den enskilde, men när bostadsmarknaden inte fungerar kan denna sektor ändå bidra till att skapa boendemöjligheter på kort sikt. trädde en ny plan- och bygglag i kraft, och vi har fått en ny instansordning för överklaganden med fem nya mark- och miljödomstolar och en mark- och miljööverdomstol. Syftet är tydlighet och snabbare processer. Regeringen ser nu över regelverket som rör plangenomförandet vägen från beslutad detaljplan till färdigt bygge. Regeringen har också tillsatt en utredning kring de tekniska egenskapskrav många kommuner ställer vid byggande i syfte att öka förutsägbarheten för dem som ska bygga. har behovet av och förutsättningarna för att tillhandahålla studentbostäder setts över. Likaså har förutsättningarna för bostadsförsörjningen i utretts och regeringen har i enlighet med de möjligheter som ges i bostadsförsörjningslagen begärt att kommunerna i ska redovisa hur de arbetar med bostadsförsörjningen i kommunen. I detta ingick också att beskriva hur respektive kommun samarbetar med andra kommuner och hur kommunens riktlinjer för bostadsförsörjningen förhåller sig såväl till översiktsplanen som till den regionala utvecklingsplanen för , RUFS. Allt detta arbete kommer att lägga grunden för den fortsatta bostadspolitiken och långsiktigt stabila och neutrala villkor för en sektor som är viktig för alla människor. Någon quick fix finns däremot inte, utan det som behövs är ett kontinuerligt och tålmodigt arbete där en rad olika samverkande åtgärder behövs för att åstadkomma ett bostadsbyggande på en hög och långsiktigt hållbar nivå. 60 i (S): Tack för svaret, statsrådet! Ursprunget till den här interpellationen är egentligen en frågestund då jag hade förberett mig väldigt väl men inte fick ställa frågan. Det hade varit rubriker i tidningen om att ungdomar utestängs från bostadsmarknaden och om att man lägger en stor skuld för det på bolånetaket. Jag tror att vi är överens om att grunden för bolånetaket är bra. Det är inte bra att människor har för stora skulder, att bopriserna ökar och att det inte finns någon möjlighet att få ut pengarna när man sedan ska sälja. Jag tror att vi har varit överens om att det är ganska bra att man har egen insats. Den här artikeln visade att i gruppen ungdomar upp till hade sex av tio ingen möjlighet att skaffa en egen bostad eftersom de inte hade de . Det kan jag ha förståelse för. Är man i åldern är det kanske svårt att ha sparat och skrapat ihop de pengarna genom jobb. Man studerar ju ganska länge, och det har jag förståelse för. Men när man tittar på åldersgruppen är det som inte har någon möjlighet att betala insatsen. Det är precis i åldern som man skaffar familj och barn. Då vill man kanske ha friheten och rörligheten som ett eget boende ger. En så stor andel som har inte råd att skaffa dessa på något sätt om inte, säger man också i denna artikel, föräldrarna går in med insatsen. Då tycker jag att man befinner oss på ett helt annat plan än vad vi socialdemokrater gör. Man ska inte vara beroende av att man har föräldrar som kan bistå med en insats till ett hus. Det är inte så man ska få möjlighet att skaffa sig ett eget boende när man är i åldern . Jag tycker att vi har en brist på bostadspolitik, herr minister, som gör att vi utestänger en väldigt stor del av våra unga familjer från friheten att få ett eget hem. Låt mig gå tillbaka ganska långt. Det har varit en stor utveckling av bostadspolitiken. Det fanns egna hem, och man utvecklade miljonprogrammen eftersom det fattades lägenheter. Staten har på olika sätt försökt att stötta de här sakerna för att unga familjer ska få möjlighet att skaffa sig en egen bostad. Min fråga är: Vad gör regeringen? Vi har sett alla de utredningar som statsrådet nämner i svaret. Men hur ska vi rent konkret lösa detta för att inte ska sakna möjlighet att betala en insats och få ett eget hem? 61 Statsrådet (KD): Ungdomar brottas med det problemet att vi har byggt ungefär hälften av vad de nordiska grannländerna har gjort. Vi har byggt mycket mindre än vad alla andra jämförbara länder har gjort. Så har det varit . Dessutom har vi stora ungdomskullar just . Vi har också en koncentration mot de större orterna, bland annat därför att vi har byggt ut universiteten under . Vi gör stora insatser nu för att bland annat hjälpa studenterna. Det är en viktig ungdomsgrupp, och det är också en grupp som annars konkurrerar om de mindre och billiga lägenheterna med ungdomar som inte studerar. Där gör vi stora insatser . Särskilda personer har utsetts för att åka runt i landet, ställa frågor och försöka få ihop olika aktörer. Vi har fått en rad olika förslag på vårt bord som vi jobbar med. Här kan också kommunerna göra mycket. De har många instrument i sin hand. Vi försöker självfallet också titta på hur vi ska få hyresmarknaden att fungera bättre. Jag beskrev en del utredningsarbete vi gör. Detta är sådant som kräver ett utredningsarbete och ett regeringsarbete. Men kommunerna har ett huvudansvar för att se till att det kommer fram fler detaljplaner och liknande saker för att man ska kunna starta byggen och för att ställa krav på att man bygger varierat. Vi behöver alla sorters bostäder. Vi behöver både de dyrare och finare bostäderna och de lite billigare, enklare och mindre lägenheterna. Här kan också kommunerna spela en mycket större roll än vad de gör . Den granskning som vi har gjort av har visat att det finns mycket kvar att önska på det området. Sedan tror jag att vi långsiktigt behöver ett bosparande. Vi behöver lära oss att spara till vår första bostad om vi vill köpa den. Där har vi inte den kultur som skulle behövas i . Bolånetaket, som tas upp i interpellationen, tillkom därför att vi såg en oroande utveckling med ett alltmer stigande skuldberg. Allt fler hushåll skuldsatte sig alltmer. Det var en utveckling som var ohållbar på lång sikt. , som på eget bevåg tog till detta med bolånetaket, har också utvärderat detta. Det kom en rapport . Den visar att det här har fått önskad effekt i ett antal avseenden. Men vi ska också komma ihåg att varje sådan här reglering är trubbig till sin karaktär och slår lite blint. Jag håller med om att det finns en del ungdomar som har en god inkomst och som kanske får problem att låna eftersom de inte har något kapital på banken när de ska köpa sin första bostad. Det är ett bekymmer, men vi kan inte lösa det problemet genom att sätta hela samhällsekonomin i gungning. Vi måste fundera på hur vi kan hitta mer precisa instrument. Jag tror att lösningen ligger i ett brett program för ett ökat byggande, bättre villkor för byggandet och riktade insatser för att hjälpa just ungdomsgruppen. Här kan både kommunerna och staten göra mer. Vi har, som jag beskrev i mitt interpellationssvar, en rad olika arbeten i gång för att skapa långsiktigt goda förutsättningar för ett bättre och högre bostadsbyggande. 62 i (S): Den här regeringen tillträdde inte alldeles . Ni är inne på ert sjätte år. Vår regering vidtog en hel del åtgärder. Vi hade bland annat möjlighet att flytta reavinsten till ett nytt boende. Det plockade den här regeringen bort direkt. Det har också gjort att det har blivit mindre omsättning. Det var många äldre som hade haft ett boende som kunde tänka sig att sätta in sin reavinst i ett nytt boende. Men i och med att den beskattas direkt nu är det många som avstår ifrån det. Man tycker att man kan bo kvar i stället. Det skapar också mindre rörlighet på bomarknaden. Som statsrådet vet bor jag i ett område där vi har väldigt många trähus. Den branschen är mycket bekymrad över hur det ser ut. Den kapacitet som finns utnyttjas inte. Det kommer in få order i förhållande till kapaciteten. Det finns egentligen ingen anledning att hålla en bransch under armarna om det inte finns behov av den, men det finns faktiskt ett skriande behov. De trähusföretag som jag har runt omkring mig och som har möjlighet att bygga och sälja hus klarar sig någorlunda bra eftersom de som har ganska mycket pengar kan köpa de här husen. Det är mycket trögare när det gäller de mindre husen som gemene man skulle kunna köpa. Här ser jag också den ojämlikhet som jag tycker att den här regeringen är ganska bra på. Man ökar de här klyftorna. Det är fortfarande de som har mycket pengar som har möjlighet att köpa ett eget hus. Jag ser och hör det när jag pratar med dem. Jag vet att statsrådet har varit i kontakt med dem mycket. Jag undrar om statsrådet över huvud taget tittar vidare på deras förslag. Jag tycker också att man ska titta på bosparandet. Man skulle också kunna ta ett resonemang med banker och finansmarknaden om amorteringar. Det har ju också varit så att man har kunnat låna utan krav på amortering. Hur gör man i våra grannländer? Har statsrådet tittat på hur exempelvis gör för att hantera sin bostadsmarknad? Man kan lära sig mycket av grannländers andra sätt att se på detta. När det gäller kommunerna och reglerna där tycker jag att det är bra att man tillsätter en utredning. Jag hoppas att den går väldigt fort, för det är ett bekymmer för byggarna när de inte vet om det är likadana spelregler eller inte i de olika kommunerna. De som vill bygga vill ju göra det så energisnålt som möjligt, så jag tror inte att det är något man kommer att göra avkall på, men det blir väldigt svårt att se förutsättningarna om vi inte har likvärdiga villkor i landets kommuner. Det tror jag alltså också är något som man ska titta på. När det gäller subventioner kanske vi behöver ha det för vissa områden och vissa sorters bostäder för att komma i gång. Jag anser inte att det inte är något som vi ska titta på. 63 Statsrådet (KD): Socialdemokraternas alternativ som kommer fram i det här resonemanget handlar tydligen om två saker. Den ena är att mildra den avgift vi tar ut för att man har en skatteskuld till staten. Har man sålt sitt hus och gjort en reavinst får man betala en avgift på skatteskulden. Det har varit en rimlig avvägning, tycker vi, men detta vill man från Socialdemokraternas sida avskaffa. Det är att verkligen ge pengar till dem som har gjort stora reavinster! Inte heller hjälper det ungdomar, kan jag upplysa om. Det andra man vill få igenom är någon typ av subvention. Jag beskrev att vi har byggt mycket mindre än våra nordiska grannländer och resten av vår omvärld . Under den tiden har vi prövat tre olika subventionssystem à la Socialdemokraterna. Det har inte fungerat. Det har inte blivit högre bostadsbyggande än i , och , utan tvärtom har det motsvarat ungefär hälften av deras bostadsbyggande. Det har inte fungerat, för det skapar en ryckighet och kortsiktighet i bostadspolitiken. Sedan håller jag helt med om problematiken som finns för småhusbranschen, som inte minst många i vår valkrets brottas med. Jag tror att det finns flera förklaringar till att de har det kämpigt. De lyckas aldrig riktigt komma ur finanskrisen. De har aldrig kommit tillbaka till de nivåer som rådde före finanskrisen. Det beror på, tror jag, en del problem med att kommunerna kanske i högre grad prioriterar flerbostadshus i detaljplaneläggningen. Det beror på en del regler som har tillkommit av olika standard- och energikrav som gör det tuffare för småhusbranschen. Det beror också på att vi kanske har behov av att ta fram mer detaljplanelagd mark för just de här grupperna av bebyggelse. Vi tittar på de olika förslag som trähusbranschen har kommit med. En del av de här förslagen finns redan i olika utredningsarbeten. En del förslag är också av den karaktären att de skulle kosta enorma summor att genomföra dem. Men vi analyserar alla förslagen, och vi har en dialog med småhusbranschen. Jag vill påstå att jag nog proportionellt sett lägger mer tid på kontakterna med just den branschen än med andra delar av bostadsbranschen. Det finns en del förslag som jag tror att vi kan försöka hitta lösningar på, men en del förslag är också mer tekniskt komplicerade. Den här diskussionen visar på att problemet med bostadsmarknaden är ganska komplext. Politiken har ofta gått ut på att försöka hitta något slags quick fix man vill ha någonting som man kan visa upp till nästa valrörelse. Det i sin tur har skapat en bostadspolitik med mycket kortsiktighet och brist på långsiktiga spelregler. Jag tror att vi måste undvika att falla i den fällan nu och i stället se till att vi långsiktigt skapar bättre villkor för bostadsbyggandet, för varje bostadsinvestering görs eller kanske . Det måste också prägla politikens förutsättningar. Jag tror också att det handlar om att skapa bättre förutsättningar för att bygga billigt. Då måste vi se till att tiden från att man kläcker idén om att bygga tills spaden kommer i jorden planprocessen måste bli kortare. Den är extremt lång i , inte minst i storstadsområdena, och det kostar pengar. Tid kostar pengar i de här sammanhangen, och här har vi haft en försummelse i som självklart vår regering får ta ansvar för men även den regering som representerar och som satt . Vi har skapat både krångliga procedurer och svåröverskådliga regelverk och därmed brist på förutsättningar för att öka konkurrensen och bygga effektivare och billigare, vilket också har bidragit till att vi fått snabbare stigande byggpriser jämfört med konsumentprisindex. 64 i (S): Jag har väldigt svårt att tänka mig att statsrådet inte var medveten om vad som hände när man plockade bort de subventioner som vi hade för att bygga hyresrätter. Det var hyresrättsbyggnationer i gång i väldigt många av landets kommuner, men när regeringen plockade bort subventionerna blev det tvärstopp. Inte en hyresrätt byggdes! Så visst kan man stimulera i gång en byggmarknad när man satsar på rätt saker. En annan sak när det gäller byggnationer är diskussionen om . Vi har inte haft något emot ROT-avdraget, men vi ser det också som en arbetsmarknadsåtgärd och inte som något permanent. har vi tillgodosett behovet av renovering, ombyggnad och tillbyggnad ganska rejält. Man kanske skulle börja fundera på hur man ska stimulera nybyggnation på olika sätt? När det gäller bolånetaket och lånereglerna handlar det också om marknadsvärdet. I min del av landet är just marknadsvärdet ett stort bekymmer, för får man inte låna mer än upp till marknadsvärdet kommer man inte ens av byggkostnaden. Byggmomsen är något som vår regering, i och för sig, använde som ett medel för att stimulera. Det finns ett behov, och det tror jag att statsrådet är medveten om, av fler bostäder. Ni har till på er i regeringen sedan hoppas jag att vi får ett regeringsskifte och då undrar jag: Finns det några åtgärder planerade förutom de här utredningarna som ligger i pipeline? 65 Statsrådet (KD): Först vill jag upplysa om att ja, det togs bort ett subventionssystem 2007. Det är riktigt att efter det sjönk bostadsbyggandet av framför allt hyresrätter och andra bostäder generellt. Det intressanta var att det sjönk lika mycket eller mer i , och . Det var alltså en konjunktureffekt. Det fick möjligtvis den effekten att det ökade bostadsbyggandet för att man påskyndade de projekt som redan var på gång, och sedan sjönk det året därpå. Det här visar också utvecklingen. Vi följer ganska väl svängningarna i andra länder, men vi gör det på en lägre nivå än andra länder trots de här tre olika formerna av subventionssystem som funnits och . Det är alltså inte lösningen på problemet. Jag tror på långsiktigt stabila spelregler och jag tror på en kortare planprocess, tydligare och enklare regler och fler möjligheter för byggindustrin att utveckla ett effektivt byggande genom att använda sig av det som hela industrin använder sig av, det vill säga upprepningseffekten. När man får bygga likadant på flera ställen och använda samma teknik på flera ställen kan man åstadkomma billigare byggen. Men de olika tekniska egenskapskrav som vi har i olika kommuner och de olika regelverken försvårar detta, och det måste vi göra någonting åt. Att man sedan på olika orter i kan få låna upp till marknadsvärdet som ligger under produktionskostnaden är en problematik som inte har att göra med bolånetaket, utan den problematiken finns där. Bankerna måste göra en värdering av vad som är rimligt för husets värde, och det är ett problem. har vi förändrat spelreglerna för något, vilket gör att de har lite större möjligheter att ge kreditgarantier och därmed hjälpa till med lånesituationen för vissa sådana här projekt. Det har blivit en viss förbättring, men vi får självklart följa utvecklingen så att vi skapar goda förutsättningar att bygga i hela utan att för den skull skapa ekonomiska problem. Överläggningen var härmed avslutad. 13 § Svar på interpellation 2011/12:260 om standardförbättringar och åtgärder för en bättre trafiksäkerhet på 66 Statsrådet (M): har frågat mig om jag kan ange när det kommer att finnas ekonomiska resurser för att genomföra de förslag på åtgärder som finns framtagna. Vidare frågar om jag avser att påskynda den ekonomiska finansieringen och därmed genomförandet av de nödvändiga insatserna av trafiksäkerhetsåtgärder på , för att undvika motsättning med expansionen inom gruvnäringen, det vill säga undvika motsättningen mellan tillväxt och människors säkerhet i trafiken. Jag har i svar på en fråga från med liknande innebörd bland annat svarat att regeringen har gett i uppdrag att med utgångspunkt i nu gällande planer utreda kapacitetsbrister i transportsystemet och föreslå lösningar. Avrapporteringen av detta uppdrag kommer att vara ett viktigt underlag inför regeringens fortsatta överväganden om åtgärder. Regeringen kommer att återkomma med ett förslag till infrastrukturbeslut som syftar till att säkerställa de framtida behoven av åtgärder inom transportsystemet. Med anledning av de transporter som gruvnäringen i aktuellt område avser att påbörja gav regeringen i uppdrag att utreda förutsättningarna för att upprätthålla vägstandarden mellan Kaunisvaara i kommun och i kommun samt möjligheten att tillgodose de kommande transportbehoven och de effekter som uppkommer med anledning av dessa. I uppdraget ingår att kartlägga möjligheterna att driva gruvtransporterna med elektricitet. 67 (S): Jag tackar för svaret på interpellationen, även om jag tycker att det är kortfattat och innehållslöst. En tredjedel av svaret åtgår till att berätta om min fråga, en tredjedel handlar om att statsrådet svarat på en skriftlig fråga och att utreder, och den sista tredjedelen handlar om behovet av malmtransporter mellan och , en helt annan vägsträcka än E10. Det är oerhört viktigt att man löser malmtransporterna mellan och , men ursäkta mig, statsrådet, min interpellation handlar inte om den vägsträckan utan om E10. Det handlar om en nationell stamväg som är en del i EU:s TEN-nät och därmed har riksintresse ur kommunikationssynpunkt. E10 är den som binder ihop hela med norra , norra , norra och till och med vad gäller transporter från . Den passerar kommunerna . Dessutom är det den vägsträcka som 2009 bedömde som den femte mest olycksdrabbade vägen i . Det var alltså , statsrådet. Jag kan berätta för statsrådet att olyckorna efter den vägen ökat väsentligt beroende på den expansion vi har inom gruvnäringen och de tunga transporter som sker där. Det är dock inte bara gruvnäringens tunga fordon som ökat i antal. Vi har även oerhört tunga timmertransporter. Vi har godsbilarna till och från , godsbilarna till och från samt även en och annan rysk bil. Vägen är mycket kurvig, smal och på vissa sträckor backig. Den är endast sex , och yrkeschaufförerna som kör de tunga godstransporterna har berättat att vägen på sina ställen är så smal att sidospeglarna på fordonen tar i varandra. Vid mötena i de trånga passagerna sker därför ofta avåkningar. har vi sett mängder av långtradare som kanat av vägen, hamnat i diket och vält omkull, en del dessutom lastade med transportfarligt gods. har det även skett olyckor med dödlig utgång. Många yrkeschaufförer berättar om den press och den oro de känner varje gång de ska trafikera E10. Det är mycket vanligt. De beskriver den rädsla de känner för att råka ut för en olycka, i värsta fall med dödlig utgång. De beskriver den rädsla de känner speciellt när det kommer personbilar och det dessutom är vinter med sladdrigt och dåligt väglag. Det är alltså mycket akut, statsrådet. Jag tycker att det är oerhört ledsamt att lyssna på de berättelserna, för det handlar ju också om yrkeschaufförernas arbetsmiljö. Det känns inte bra att de ska behöva arbeta i en sådan miljö. Jag vill därför än en gång fråga statsrådet på vilket sätt man kan påskynda den ekonomiska finansieringen av . 68 (S): Jag kan, precis som , konstatera att svaret handlar om fel väg. Det handlar om vägen mellan och . Det är det substantiella i svaret. Inte en enda meter av går mellan och . Det är ungefär som om jag skulle skriva en interpellation om trafiksäkerheten på vägen mellan och och svaret skulle handla om .