prot · H00919 · 2012-11-06 00:00:00 — Det viktigaste var skatten. Vad är det för skattesats i det här landet? Det var också viktigt att veta vilken politisk stabilitet som fanns. Vad finns det för arbetskraft? Vilka marknader finns i landet och utanför? Det är oerhört viktigt att man har en låg skattesats när man nu sitter och ser hur man ska få investeringar till . Vi ska ha klart för oss att skattesatsen i stort sett betalas av näringslivet med räntesnurrorna. Det är 8,8 miljarder. Det är alltså hälften av detta som vi har. Men jag hoppas verkligen att vi kan fortsätta sänka skatten för företagen. Framför allt är det då de medelstora och stora företagen som behöver det för att klara sig. Det är likadant om man gör en investeringskalkyl, att man gör den efter skatt. Om man gör den i landet x tittar man efter skatt. Det går inte att komma ifrån att det naturligtvis långsiktigt är en oerhörd fördel för landet att man har en teknik, att man har bra arbetskraft och att man har en bra fackförening men också att man har en bra skattesituation. Jag ville bara kort bidra med detta till debatten. Jag är glad att vi genomför detta och hoppas, finansministern, att vi kan gå ännu längre. 53 Finansminister (M): Jag tror att det är viktigt att vi har en realistisk bild av vad är för land. ligger långt uppe i norr. Vi är en liten ekonomi utan en stor hemmamarknad. Vi har inte naturresurser som gör oss, likt , oberoende av världsmarknaden, för vi måste alltid köpa dem. Vi är ett litet, utsatt land som kämpar för att skapa stabilitet, tillväxt och välfärd för våra medborgare. Det är klart att våra möjligheter att göra det sammanhänger med sådant som vi gör i budgetpropositionen. Det handlar om forskning, infrastruktur och vår kapitalstock. En bolagsskatt är en straffskatt på maskiner och patent. Den slår direkt på företagens möjligheter att investera i . Vi vet av forskning och erfarenheter precis vad som händer när man har en för hög bolagsskatt. Då sänks kapitalstocken och det blir färre investeringar. Då slår det antingen direkt på reallönerna eller på sysselsättningen, negativt som positivt. Sänker man bolagsskatten blir det ett större utrymme för reallöner och fler högavlönade jobb därför att kapitalintensiteten i ekonomin förstärks. Det är det som återspeglas när , efter att ha haft styrelsemöte med och fört precis den diskussion som Anger redovisar här, kommer till slutsatsen att det är centralt för att fortsätta att ha en konkurrenskraftig bolagsskatt. Det här gör vi inte för att vinna fördelar för gentemot övriga . Sänkt bolagsskatt är vad hela behöver. Det är en relativt liten del av våra skatteintäkter som kommer från bolagsskatten, och den är oerhört skadlig, särskilt för länder som , , och , som har haft bekymret med en alldeles för låg produktivitet. Det är klart att en italiensk eller en spansk ekonomi som har haft en totalfaktorproduktivitet på kanske noll, en halv eller till och med ännu lägre siffror måste bygga upp en kapitalstock. De måste återbygga sin industri, sin kompetens och sin möjlighet att vara konkurrenskraftiga. Det är väl alldeles uppenbart att de behöver höja en del skatter. Då är det väl klokt om man tar de minst skadliga skattebaserna, om det sedan är konsumtion, fastigheter eller vad man nu tvingas till för beslut, och det är faktiskt det som de flesta av de här länderna har gjort. De har valt att framför allt höja skatterna på de områden där det är nödvändigt och möjligt, för man har inga val när man sitter med riktigt stora underskott. Men man ska inte driva de länderna till att få höga bolagsskatter. Vi stod upp och försvarade både och när andra krävde att de skulle backa från sina bolagsskatter. Och det gjordes med illa dold skadeglädje därför att man ansåg att de hade varit för konkurrenskraftiga och dragit till sig produktion. Det hade varit totalt destruktivt att säga: Ni har lågkonjunktur och tappar jobb, så höj den mest skadliga skatten! Det är klart att man ibland måste höja skatter, men då ska man ju välja dem som gör minst skada för ekonomin. När det gäller diskussionen om hur många jobb som skapas av bolagsskatten är det bara att välja: Hur mycket reallön blir det, och hur många jobb blir det? Jag har aldrig förstått att Socialdemokraterna tycker att det är ett problem om huvuddelen av genomslaget är att svenska löntagare får högre reallöner. Det ger också köpkraft och är också betydelsefullt. Framför allt tror jag att den samlade signalen, som vi skickar till företagen med bolagsskatten, med forskningen och med infrastrukturen, är att vi kommer att göra vad vi kan, inte för att åstadkomma några mirakel eller hålla utanför internationella kriser utan för att skydda jobben här. Är man ett litet, utsatt land får man vara väldigt noga med hur man bygger sin konkurrenskraft, för det finns ingen som ger oss något gratis i en miljö som blir allt tuffare. 54 (S): Det är bara det att den beskrivning som gjorde av gäller exakt och kanske i ännu större utsträckning också och . I de orostider som vi befinner oss i tror jag att den nordiska enigheten är något som vi bör bejaka. Då känns det som regeringen gör både aggressivt och som en ovänlig handling. Det socialdemokratiska förslaget innebär att vi lägger oss på genomsnittet i . Det tycker vi är en rimlig och balanserad nivå. Återigen: Vår politik handlar om andra balanspunkter, om andra balansfrågor när det gäller förmågan att få hit jobb och företag. Vi vill satsa mycket mer på det som handlar om stort kunskapsinnehåll, och för att kunna göra det måste det till ett samarbete mellan företagarvärlden, facken, staten och universiteten. Vi är ett litet land, och vi måste samarbeta för att vi ska kunna mejsla ut och förmå att ta fram våra framtidsbranscher, som vi och våra barn ska leva på . Regeringens politik handlar snarare om att näringsliv är ett särintresse. För att kompensera denna näringspolitik väljer man att i stället gå vägen att sänka skatterna för företag och tror att man den vägen ska få till sig jobb och företag. Jag har bara en fråga till eftersom interpellationen egentligen handlar om sysselsättning och skattesänkningar. Ni har bestämt hävdat det är inte så många som håller med er att jobbskatteavdragen har skapat en väldig massa jobb i . Då undrar jag utifrån den situation vi har, där var tolfte som vill jobba inte får jobba, varför ni inte lade fram ett femte jobbskatteavdrag i budgeten. 55 (M): Jag skulle vilja göra några reflexioner. Varför skulle man då investera i ? Jo, vi har en mycket bra fackföreningsrörelse sträck på dig! Och det är viktigt för ett företag som utifrån investerar att det finns regler på arbetsmarknaden, att de fungerar och att vi har en bra produktivitet. Vad mer är viktigt? Jo, forskning och utveckling, och det är ju det som regeringen satsar på i sin forskningsproposition. Och vad jag förstår på regeringen ska man satsa ännu mer på denna sida, för även där är det stenhårt. Det är en enorm överföring av teknologi till länderna i . Där har vi inget val. Som ett litet land, som finansministern säger, måste vi satsa också på det området. Sedan har vi då skattesituationen, och där ska vi ligga i topp. Vi måste ligga i topp. Detta är de tre bitar som vi har talat om. Vår marknad är väldigt liten. Vi kan inte investera i en stor fabrik i och sälja till svenska kunder, eftersom marknaden är väldigt liten, utan det måste exporteras ut. Därför är det viktigt att se till att de andra parametrarna fungerar: forskning och utveckling, bra arbetskraft och en låg skattesats. Jag hoppas att vi kommer ned till i storleksordningen . 56 Finansminister (M): Jag ska träffa statsminister för att tillsammans med hans ekonomiska råd i föra en diskussion om utvecklingen. Det är alldeles uppenbart att och stärker varandra. Det gör vi också med och . Men tittar vi på och är det för oss en jättenackdel att det inte har gått bra för , därför att det fanns ett telekomkluster i som hjälpte oss båda. Skogsindustrin står nu inför utmaningar, och vi vet att UPM, Stora och Holmen är bland de bästa företagen. Det är klart att det stärker oss att vi är ett skogskluster, delvis av naturliga skäl vi har ju gubevars både granen och tallen här men också därför att vi har en kompetens i den industrin. Om vi får en större kapitalstock i , om det kommer mer innovationer och mer investeringar gör vi inte någonting för att skada det nordiska samarbetet. Då underlättar vi det. Ju mer integrerad och attraktiv är som investeringsmiljö, desto bättre är det. Det handlar naturligtvis inte bara om bolagskatten, utan det handlar också om infrastruktur, forskning och utbildningssystem. Det är faktiskt de nordiska länderna som på de flesta konkurrenskraftslistor kommer i topp. Då stärks vi gemensamt. Vi måste dock fortfarande vara medvetna om vad vi är, nämligen små utsatta länder under ett hårt tryck. Vi kommer inte att ha en enklare situation , utan den kommer att vara tuffare. Kineserna har halva sin bnp i industriproduktion. De kommer att höja förädlingsvärdet i den och gå djupt ut på marknaden framöver. Det gäller för hela . Ska vi möta det måste vi ha en konkurrenskraftig miljö. Det handlar om skatter, infrastruktur, forskning, ägande, entreprenörskap, utbildning och bra och stabila relationer på arbetsmarknaden. Det är samtalsrelationer mellan fack, arbetsgivare, regering och riksdag som gör att man kan få en stabilitet i detta. Det är vad denna fråga i grund och botten handlar om, herr talman. Överläggningen var härmed avslutad. 11 § Svar på interpellation 2012/13:46 om arbetslöshetsförsäkringens påverkan på arbetsmarknaden 57 Finansminister (M): har frågat mig om jag kommer att lyssna på vad han anser vara en massiv kritik mot arbetslöshetsförsäkringen och medverka till initiativ för en förbättrad försäkring. Målet för regeringens politik är full sysselsättning. Vår politik innehåller åtgärder som stimulerar både utbud och efterfrågan på arbetskraft samt åtgärder som stimulerar matchningen på arbetsmarknaden. Det är viktigt med en arbetslöshetsförsäkring som ger trygghet vid omställning. Det är också viktigt att det finns en tydlig arbetslinje i utformningen av försäkringen, det vill säga att den främjar snabb och effektiv återgång till arbete. När alliansregeringen tillträdde fanns problem med a-kassans utformning. Människor hölls kvar i arbetslöshet i stället för att stödjas till arbete. Därför har ett antal reformer genomförts för att tydliggöra a-kassans roll som omställningsförsäkring. Det är väl belagt i ekonomisk forskning att höjd ersättningsnivå leder till högre arbetslöshet och lägre sysselsättning. Forskare och oberoende instanser som , och delar bedömning att effekten på sysselsättningen blir betydande. Även internationella expertorgan som IMF och delar denna syn. Jag har därför inga skäl att ifrågasätta detta samband, som i grunden handlar om en sämre fungerande arbetsmarknad när drivkrafterna för arbete minskar. 58 (S): Jag tackar finansministern för svaret, som dock är något otydligt. Frågan var om finansministern skulle lyssna på den massiva kritiken, och man kan möjligen tyda svaret som att finansministern inte tänker göra det. Man kan möjligen också tyda det som att finansministern inte kommer att medverka till att förbättra försäkringen genom att höja ersättningar och se till att den omfattar fler på arbetsmarknaden. Man får visserligen vara lite oraklet i för att uttyda det, men jag kan ta på mig den rollen för att underlätta debatten och föra den framåt. Om finansministern inte lyssnar och inte ämnar förbättra är i en besvärlig situation, för har vi en arbetslöshetsförsäkring som inte fungerar. I svaret säger finansministern att det när alliansregeringen tillträdde fanns problem med a-kassan. Det fanns säkert saker som kunde ha varit bättre, herr talman, men när regeringen har regerat är arbetslöshetsförsäkringen fullständigt demolerad. Fanns det skönhetsfläckar på a-kassan är den nästan ur funktion. Det är viktigt att komma ihåg. Finansministern säger också i svaret att man vill stimulera matchning. Är det något som alla är överens om i debatten i är det att matchningsproblematiken växer med finansministerns politik. I senaste penningrapport konstateras att ett av de centrala problemen med regeringens politik är att matchningen på arbetsmarknaden inte fungerar. I svaret säger finansministern att det är viktigt med en försäkring som ger trygghet vid omställning. Det är närmast lite humor från finansministerns sida att tala om det när han nu inte vill medverka till en förbättring. deltog jag i ett seminarium anordnat av . Där fanns representanter från Alliansen, oppositionen det var jag , näringslivet, fackföreningsrörelsen och akademin. På seminariet var man helt överens om att ersättningsnivån i arbetslöshetsförsäkringen måste höjas för att försäkringen ska fungera. är det bara några procent av dem som blir arbetslösa som har sin inkomst försäkrad. Att då hävda att den ger trygghet och fungerar är ett anmärkningsvärt påstående av en finansminister som borde vara lite mer insatt i frågan. Det är detta jag menar är en massiv kritik. Till exempel förespråkade arbetsmarknadspolitiske representant en kraftfull höjning av ersättningen. Forskningen, företrädd av professor , sade att finansministerns påstående att en höjning av ersättningen skulle leda till högre arbetslöshet saknar grund. , företrädare för näringslivet, förespråkade en höjning av ersättningen, och det gjorde även, kanske inte lika förvånande, Socialdemokraterna genom mig. Detta är en massiv kritik. Är det något som finansministern har misslyckats med fullständigt är det jobben. Finansministerns politik byggde på två viktiga pelare när det gällde att skapa fler jobb och få bort arbetslösheten. Den ena av dessa två viktiga pelare var de så kallade reformerna jag skulle kalla dem försämringar av arbetslöshetsförsäkringen. De har visat sig vara misslyckat. Långt in i regeringen vill man höja ersättningarna, men finansministern argumenterar på pseudovetenskaplig grund för att det skulle höja arbetslösheten. 59 (FP): Kärnfrågan är, som var inne på i sitt inlägg, om det finns en balanspunkt, en avvägning, en trade off mellan högre a-kassa och lägre sysselsättning. I svaret har finansministern radat upp ett antal forskningsinstitutioner, internationella organisationer etcetera som har nått detta resultat i sina undersökningar och sin forskning. Jag menar att det är väl etablerade samband, men det kan se lite olika ut beroende på vilka länder och vilka perioder man tittar på. Att man får betala för en högre arbetslöshetsersättning i form av lägre sysselsättning är ett obestridligt resultat. Det är en erfarenhet som man inte behöver vara ekonomisk statistiker i den högre skolan för att se. När det gäller den massiva kritiken förstår jag att ville komma åt . Faktum är att vi har en annorlunda balanspunkt mellan ersättning och sysselsättning än vad har. Det är dock inte kärnfrågan, och det kan vi lösa inom Alliansen. Kärnfrågan är: Finns det enligt över huvud taget en trade off, en balanspunkt där man får betala för en högre a-kassa i form av lägre sysselsättning? Eller menar att detta samband garanterat inte finns? Om det är så undrar jag varför ni inte sätter a-kassan till ? Är målet att gå tillbaka till och ingen självrisk över huvud taget? 60 (M): Som har påpekats här tidigare är det ett något märkligt läge i svenskt politiskt debattklimat att det är så många politiker och aktörer som hävdar tesen att höjd a-kassa inte leder till högre arbetslöshet. står i talarstol och försöker hävda att det måste vara så eftersom arbetslösheten inte har sjunkit sedan alliansregeringen kom på plats . En av de absolut viktigaste grundsatserna i vetenskapsteorin är att bara för att två saker uppstår behöver det inte nödvändigtvis vara ett samband mellan dem. Om går ut en höstdag som denna och dansar en regndans och det plötsligt börjar regna är det inte ett belägg för att regndansande framkallar regn. Det kan bero på andra faktorer. Vi kan konstatera att arbetslösheten och utanförskapet är på ungefär samma nivå som när regeringen tillträdde. Men det har hänt något . Det som har hänt är den kanske största ekonomiska kris som världsekonomin har sett . Det är klart att det har satt sina spår. I jämförelse med vår omvärld går det exceptionellt bra för . Vi har haft den högsta tillväxten i hela västvärlden, undantaget, . Vi har haft en remarkabel och otrolig sysselsättningsåterhämtning efter det stora efterfrågefallet 2008. Det är ingen slump. Det beror till stora delar på att vi har fört en politik som syftar till att göra det mer lönsamt att arbeta. Vi har tidigare i historien kunnat se hur vi i kriser har haft massarbetslöshet på helt andra nivåer, och vi har i högkonjunktur sett en jobbfri tillväxt. kan vi se att sysselsättningen ökar i alla åldersgrupper. sticker ut i jämförelse med omvärlden, och det är ingen slump. Jag rekommenderar att titta på en sammanställning som har gjort över forskningsläget. Jag kommer att mejla den till . Man tittar på ett längre tidsperspektiv än , och man försöker se bortom konjunkturcykler. Man konstaterar väldigt tydligt på empirisk grund att det finns ett starkt samband. Om man höjer a-kassan ökar den sammantagna arbetslösheten. Det finns forskning också i som visar att den här effekten har varit extra stark i eftersom vi har en hög lägstanivå i a-kassan. Svensk a-kassa har faktiskt den högsta miniminivån i världen. Att det är på det sättet är ganska självklart. Om reservationslönen, alltså den alternativa lön som man får i stället för att arbeta, är så hög att det inte lönar sig att arbeta kommer människor inte att söka sig till arbetsmarknaden. Man kommer att fastna i arbetslöshet, och man kommer inte att kunna ta sig ur sitt utanförskap. Vi kan också konstatera att en sådan politik slår speciellt hårt mot servicesektorn, som inte har samma grad av produktivitet som de kunskapsintensiva sektorerna. Det är möjligt att det är en målmedveten strategi från Socialdemokraterna att slå mot just servicesektorn eftersom man vill angripa och och på andra sätt förstöra för servicesektorn. 61 Finansminister (M): räknar alltid försiktigt. Vi använder oss alltid av breda forskningsresultat. Vi sammanställer dem. Vi lägger oss mitt i intervallet eller i den nedre delen av det för att ha marginal, och sedan gör vi våra bedömningar. Det är bland annat därför vi har varit försiktiga när vi har beräknat jobbeffekter av bolagsskatten. Så jobbar vi genomgående. Det kan naturligtvis värderas olika. har sagt att det här förmodligen är det område inom hela samhällsvetenskapen där man har de mest gedigna forskningsresultaten. Om man inte tar det här forskningsresultatet till sig kan man skrota idén om samhällsvetenskaper. Statssekreteraren på det amerikanska , , som har befordrats till statssekreterare på och biträdande finansminister, har skrivit den forskningssammanställning som finns i Handbook of Labour Economics. Såvitt jag förstår är president inte en utpräglad högerman, även om jag skulle kunna tänka mig att stödja honom. Den forskningssammanställningen ger det entydiga resultatet att man har ett gediget stöd för slutsatsen att höjd a-kassa ökar arbetslösheten. och kommer till samma slutsats. I den senaste säger man att om man höjer a-kassan stiger arbetslösheten . Det är exakt det intervall som Krueger landade på i sin breda forskningssammanställning. Det är precis där landar, och det är precis där som , och landar. Det är ingen som landar på slutsatsen att det är kostnadsfritt att höja a-kassan. Det finns inget stöd för det. säger till exempel att det förslag som TCO har kommer att leda till en arbetslöshetsökning med ungefär 15 000 personer. Vi talar om ett förslag som kostar att genomföra och som troligen måste finansieras med skattehöjningar som i sin tur har negativa effekter på jobben. Effekten är att arbetslösheten stiger med 15 000 personer. Om man ska göra en prioritering, varför inte välja att lägga pengarna på annat? Varför inte lägga dem på infrastruktur, skattelättnad, satsning på forskning, arbetsmarknadspolitiska åtgärder eller utbildningsplatser, som har åtminstone någon positiv effekt på arbetslösheten och tillväxten? säger man: Vi ska höja a-kassan. Vi har alltså inte något politiserat konjunkturinstitut, någon riksbank, , IMF eller något finanspolitiskt råd, eller vem det nu är som tittar på detta. Alla gör samma bedömning. Det ger en felaktig bild att säga att har en sönderslagen a-kassa. Det ligger på nivån att skapa myter. Vi ligger på OECD-genomsnittet för en kortare arbetslöshetstid, och vi tillhör de som har lite högre ersättning när det gäller längre arbetslöshetstider. partivänner i gick ned till i a-kassa . partivänner i gick ned till i a-kassa . I de allra flesta andra länder har man relativt strama a-kassor. I de rapporter jag fick inför mötet med det finska såg jag att vi, efter alla våra förändringar av ersättningsgrader i , är nere på den nivå som har. Man kan naturligtvis betrakta som ett socialpolitiskt u-land, men man kan också betrakta som en annan del av den nordiska samhällsmodellen som ger en avvägning mellan dynamik, arbetsincitament och att ha väl fungerande inkomstförsäkringar. Bilden är alldeles tydlig oavsett om vi frågar , , IFAU, KI, eller IMF: man a-kassan rejält stiger arbetslösheten. Om det kan vi inte vara oense. Det måste man erkänna om man ska föra en seriös diskussion om detta. Sedan kan man som acceptera en högre arbetslöshet om man vill ha högre inkomstförsäkring. Det är en rimlig uppfattning. Men att förneka forskningen är att undvika en seriös debatt om sina politiska förslag. 62 (S): Jag förnekar inte forskning eller forskare. Jag lyssnar på dem. Det är ju lite trist för finansministern att jag var där och hörde vad sade. Det är ännu värre för finansministern. Det fanns nämligen journalister där som redogjorde för vad sade. Det är värre än så. Det finns inspelat på tv och sänds med jämna mellanrum på . Om jag inte minns fel har lärt finansministern en del om ekonomi. Jag är inte säker på det, men jag har för mig att jag har hört det. säger: Jag tror inte på den kalkylen. Det skulle kunna öka, men då handlar det om en isolerad åtgärd. Om andra förändringar genomförs kan arbetslösheten vara oförändrad eller till och med minska med en höjd ersättning. Det är vad professorn i nationalekonomi, , säger. Det intressanta är att finansministern använder det påståendet som ett argument för att inte höja ersättningen. Oavsett vad man har för ståndpunkt i den akademiska debatten, där finansministern blir mer och mer ensam, är nästan alla överens om att ersättningen borde höjas. Om påståendet är korrekt blir det en massa följdfrågor. Vad säger finansministern om tilläggsförsäkringar? Hur påverkar de arbetsmarknadens funktionssätt? Finansministern, statsministern och arbetsmarknadsministern försvarar sig nämligen i alla möjliga olika situationer där man kritiserar att arbetslöshetsförsäkringen är så dålig med att säga: Det behöver vi inte ta hand om. Det har parterna tagit hand om genom tilläggsförsäkringar. Hur påverkar tilläggsförsäkringar arbetsmarknadens funktionssätt? Det är en sådan följdfråga som finansministern i så fall måste svara på. har finansministern kallat den obligatoriska arbetslöshetsförsäkringen för en straffskatt på arbete. Men om folk nu i så liten utsträckning är arbetslöshetsförsäkrade och att det därför höjer arbetslösheten, hur kan finansministern då ändra sig? Jag vet inte om han har ändrat sig när det gäller obligatoriet, men vissa av hans partikamrater har börjat stödja tanken på att arbetslöshetsförsäkringen ska vara obligatorisk. Då blir möjligen många fler försäkrade om man ändrar regelverk och annat. Hur kan man i så fall stödja det, om man anser att det skulle höja ersättningen? Alltså: Hur går dessa olika ståndpunkter ihop? Då uppstår två olika problem. Det ena är att vi har en arbetsmarknadspolitik som havererar och som inte fungerar. Vi har en långtidsarbetslöshet som fördubblas under regeringstid.