prot · GZ0964 · 2012-01-31 00:00:00 — Jag tror att det är en påverkan, med den här personalförsörjningen, på Försvarsmaktens sätt att agera på förbanden, om man får strömlinjeformade soldater som kanske inte har erfarenhet av livet på ett annat sätt. Frågan är vilka soldater som Försvarsmakten vill ha. Vi vill ju ha soldater och sjömän som tänker själva, som kan saker och som utvecklar sig själva i sitt yrke och i sin uppgift, oavsett om det är värnpliktsförsvar eller inte. Jag tror att det kan vara farligt om man inte tänker på de bitarna. Just det här med att man på något sätt ska vara attraktiv som arbetsgivare kräver väldigt mycket mer. Kanske ska kravet till och med vara att man ska ha en bra utbildning innan man går in i det här. Det finns ju tecken på att rekryteringen ibland är desperat. Jag har tagit upp att man är ute på gymnasieskolor och rekryterar med något slags idealiserad bild av hur det verkligen är. Det har vi haft uppe i debatten förut. Jag hoppas att det inte är ett tecken på att man är mer desperat än vad man vill säga här och jag hoppas att försvarsministern kan lyfta upp den frågan. Jag tror att beslutet kommer att få rätt långtgående konsekvenser för svenskt försvar. Jag är rädd för att det kommer att påverka Försvarsmakten negativt väldigt . 19 (S): Tack, ministern! Det här verkar bli en riktigt härlig försvarsdebatt. Det ser jag verkligen fram emot. Jag skulle vilja börja med att formulera mig så här: Varför i hela friden går ÖB ut och vill sänka kraven på soldaterna inför GMU? Vad finns det för orsak över huvud taget att ta till ett så pass drastiskt grepp när vi får höra här i kammaren och se när vi läser i tidningarna om försvarsministerns uttalanden att allt går bra och att det är många sökande på varje tjänst? Varför gör då ÖB en sådan sak? Jag tror att vi alla vill värna försvaret. Jag tror att vi alla känner starkt för att vi ska ha ett bra försvar. Men vi socialdemokrater har länge påpekat de här bristerna i personalförsörjningssystemet. Vi har pekat på de tillfälligt anställda, att de interimskontrakt som de skriver på inte är giltiga. Och jag har träffat ett antal arbetsgivare som har personer anställda som önskar vara tillfälligt anställda i försvaret, och arbetsgivarna är väl inte jätteglada åt att ge ledigt. När jag däremot frågar dem som vill vara tillfälligt anställda säger de att det inte är något krångel med arbetsgivaren; de får ledigt. Men jag tror att det behövs någonting mer. Det behövs ett lagstöd för att det här ska gå i lås. När vi socialdemokrater gjorde vår resa norröver och tittade på hur det såg ut träffade vi ett stort antal personer, i alla befattningar, som beskrev livet just nu inom Försvarsmakten. Vi pratade om vakanta tjänster, och det fanns ett stort antal vakanta tjänster inom försvaret. Man hade resonerat mycket med , och man hade insett att kanske hade både lösningar och frågetecken för sitt försvar. Men slutsatsen var ändå att man skulle leva med ett stort antal vakanta tjänster , kontinuerligt, att det var så framtiden skulle se ut med tanke på hur vi gör just . Det är lite skrämmande. Då har vi inte full kapacitet . Vi pratade också med många soldater som hade gått igenom GMU och höll på att jobba. Alla utom en som jag träffade sade att de ställde upp i ett till . Någon sade: Det blir kanske också en utlandstjänstgöring. Det skulle faktiskt också sitta bra. Men i övrigt sade de att de ställde upp i ett till . Sedan tänkte de göra någonting helt annat. Det är också lite oroande. Hur kan vi locka dem att stanna kvar? Självklart ställde vi också den frågan. Då sade de: Ja, vad ska jag tjäna på det här? Man nämnde lönen, förstås. Den var väldigt låg, tyckte man. Man nämnde också att man ville ha någon form av gratifikation. Men det var nog ingen av dem som jag träffade som på fullt allvar sade: Gör ni så här kommer vi att stanna. Men man hade önskemål. De sänkta utbildningskraven tycker jag är förfärliga. Det är alltså fattigpojkarna, som gick ut i krig, som vi ska återinföra. De som inte klarar någonting annat ska gå in i försvaret. Jag tycker att vi ska ha höga krav på dem som ska jobba inom försvaret. De ska veta hur de ska göra i många olika situationer och känna en stolthet inför det yrke som de väljer. De kommer att ställas inför svåra situationer som kräver både reflexion och mognad. Så har vi haft det i försvaret, och så vill jag att det ska fortsätta. Hur ska vi göra för att det här ska lösa sig på bästa sätt? 20 (M): Jag vill börja med att tacka interpellanten för att han reser den här diskussionen. Det här är en stor samhällsreform, med emfas på ordet samhälle, som Försvarsmakten genomgår och kommer att genomgå. Man genomgår denna . Med en sådan reform ser man självklart framför sig ett antal utmaningar. Vi radar upp dem allihop. Vi är många i försvarsutskottet som reser runt och intervjuar soldater, sjömän, officerare och civilanställda på regementen och förband runt om i . Vi kan nog vara rörande överens om att det ser väldigt olika ut. På vissa ställen kan det vara lite svårare att rekrytera. På andra ställen, till exempel i och mitt hemlän, i marinen, som vi båda har bakgrund i, möter jag unga pojkar och flickor som när de börjar närma sig slutet av sin kontraktstid undrar över hur de ska kunna stanna kvar i marinen. De trivs bra. De är nöjda med sin anställning och vill fortsätta. Det finns många sidor i den här reformen, som en sådan här reform ska ha. Värnpliktssystemets avskaffande eller det är rättare sagt vilande var en del av den förra mandatperioden. Det var någonting som jag funderade mycket på eftersom jag själv har varit värnpliktig . Fördelen med det var självklart att det var en bas för en stor del av våra ungdomar. Man kom i kontakt med Försvarsmakten, som man kanske inte alltid hade tänkt sig, och fick inblick i Försvarsmakten, och man blev intresserad av att stanna kvar. Den här utmaningen har vi att anta , och den ska vi anta tillsammans. Vi är väl rörande överens om att det just i ordet samhällsreform också ligger ett stort ansvar hos omgivande samhälle att vara Försvarsmakten behjälplig i den framtida rekryteringen. Det är många siffror i luften, så som det ska vara. En har handlat om huruvida avhoppen har varit så stora eller inte. Det är uppgifter som sedermera har tagits tillbaka. Det är många instabiliteter i de datasystem som finns. Det är också frågor om huruvida det är ett stort behov av ett lagstöd för arbetsgivare. Det är ju också på väg. Det vet oppositionen mycket väl. Det vi ser är ett väldigt intressant samarbete som håller på att växa upp i olika delar av landet kring den här stora samhällsreformen. Det ser vi bland annat i , vi ser det i , och vi ser det i och . Man samarbetar med arbetsgivare, med utbildningsinstanser, med kommuner och med infrastruktur. Det är ett fantastiskt tillfälle, särskilt för förbandsorter, vad gäller rekryteringen när det står på programmet att det ska anställas 16 000 ungdomar . Frågan är bara var vi egentligen har Socialdemokraterna. Det kan man undra när man lyssnar på diskussionen och ser hur det har pendlat fram och tillbaka. Det är det största oppositionspartiet, som Alliansen av tradition har haft överläggningar med. Först var man med i en enig försvarsutredning. Sedan var man inte med. är man med igen, men vågar man verkligen vara med fullt ut när det gäller samhällsreformen? Kan vi räkna med att Socialdemokraterna verkligen stöttar den reform som man nu säger sig vara med på? Det är min stora fråga. 21 (FP): Det var inte minst diskussionerna om antagningskraven till grundläggande militär utbildning som gjorde att jag kände ett behov av att delta i debatten. I försvarspolitiken talar vi ofta om vikten av folkförankring. I det begreppet ligger naturligtvis många saker, och en är den representativitet som Försvarsmakten har i samhället i övrigt, det vill säga att de människor som finns i Försvarsmakten måste återfinnas ute i samhället. Det är bara då som Försvarsmakten blir legitimerad; det är bara då som enskilda människor kan identifiera sig med den. undersökningar visar att av de elever som startade på olika gymnasieprogram var det som inte hade uppnått behörighet till universitet och högskola. Den siffran är inte helt jämförbar med de teoretiska antagningskrav som Försvarsmakten tillämpar för den grundläggande utbildningen, men den ger en fingervisning om att höga teoretiska krav för att utbilda sig till exempel till hemvärnssoldat kommer att ställa stora delar av de uppväxande generationerna utanför möjligheten att delta i försvaret av . Det kommer därmed att påverka försvarets förankring i samhället. har fel när han presenterar sänkta antagningskrav som ett sätt att få lägre kvalitet på och kontinuerligt tjänstgörande soldater. Det förslag som Försvarsmakten har lagt fram handlar om GMU, den grundläggande långa militära utbildningen. Försvarsmakten har sagt att kraven när det gäller tjänstgörande och kontinuerligt tjänstgörande inte ska sänkas. Jag tycker kanske att man hade kunnat överväga ett system av den ordning som förr fanns för dem som ville bli yrkesofficerare och som gjorde värnplikt utan att först ha klarat av gymnasiet. De fick hjälp, bland annat i , med att läsa in sin gymnasieexamen. Jag tycker att vi skulle tänka i liknande banor även inom det militära försvaret. som värnpliktig officer träffade jag många soldater som inte hade varit inskrivna vid något gymnasium och som i några fall inte ens hade varit utanför landets gränser. Jag kan konstatera att de hade en duglighet och kompetens som överskred de teoretiskt skolade kamraternas. 22 Försvarsminister (M): I den senaste ansökningsomgången var det 32 000 sökande till 3 200 platser, kvinnor, representanter från stad och land. Det var sökande med olika etniskt ursprung och i olika åldrar. De som sökt GMU har gjort väl så bra ifrån sig i test och urval som värnpliktiga gjorde i flera fall har resultaten varit bättre . Kraven på rekryterna har höjts väsentligt jämfört med värnpliktstiden. hade man ca 4 000 heltidsanställda soldater och ca 3 000 på deltid med interimskontrakt. Hemvärnet är nästan framme med 20 000 av 22 000 på plats. Så ser det ut två av in på reformperioden. Då säger : Siffror ger ingen bild. Vad ger då en rättvisande bild? Är det spekulation och svartmålning och felaktigheter? Jag ska kommentera en del av dem. Är ledarskap i ett försvarsutskott att svartmåla sin egen myndighet och dem som söker till myndigheten? Jag tycker att det förtjänar viss kritik. Man ligger alltså före planen i anställning. Det har gått bättre än någon kunnat förutse. Jag skulle vilja höra säga att siffror inte spelar någon roll om det hade gått åt helsike i de första rekryteringsomgångarna. Om man tänker så tror jag att alla förstår att han inte ens själv tror på sitt eget argument. Han fokuserar bara på påstådda problem. Detta är påstådda icke belagda problem. Det handlar till exempel om samtal med enskilda soldater. Att ständigt svartmåla skadar Försvarsmaktens rekrytering. Socialdemokraterna har inte och har inte haft något annat rekryteringssystem. I stort sett samtliga aspekter som tar upp är med i den framtida processen. Jag tycker att gick över gränsen när hon talade om att det handlar om att sända fattigpojkarna till krig. Värnpliktssystemet byggde på att man inte hade några utbildningskrav och heller inte de diskriminerande krav som finns när det gäller droger, dopning och brott bakåt i tiden. Kraven är avsevärt höjda. Det som , och säger är direkt felaktigt. sade: ÖB ville sänka kraven på GMU. Så är det inte. fanns ett pm med tre alternativ som hade läckt från lägre nivå inom Försvarsmakten. Frågan har inte nått ÖB och kommer inte heller att göra det . Detta tas till intäkt för att Försvarsmakten tycker att allt går åt skogen. När det gäller det som påstår om avhoppen vill jag säga att det i omgång ett var , i omgång två som säger, men i omgång tre och fyra är det preliminärt lägre än då det inte ens var lagligt att lämna. Björlund nämnde folkförankringen. Av svenska folket är det fler som är för det nya systemet än som är för värnplikt. Det är inte jag som har problem med folkförankringen; det är . Det är fler som är för yrkesförsvar och frivillighet än som är för värnplikt. Det har skett en tydlig förändring år . Jag menar att det är dags att hyfsa den här debatten. Något som jag tar på stort allvar är något som sade, nämligen: Låt oss prata om det här. Som jag sade i avser jag verkligen att göra det. Jag har sagt i , i att detta är en lärandeprocess. Jag kommer inte att lyssna mer på er när ni svartmålar; jag kommer att lyssna mindre. Detta är en reform som både vi och Försvarsmakten vill ha och som både vi och Försvarsmakten generellt tycker går bra. 23 (S): Jag tänker inte bli vare sig upphetsad eller arg när jag lyssnar på Tolgfors. Jag tycker att han överdriver när han recenserar våra inlägg. Politik går ut på att efter bästa förmåga försöka ta reda på hur saker och ting förhåller sig och bilda sig en uppfattning och utifrån det föra fram olika krav. Tolgfors kanske har en annan uppfattning än jag, men jag tror att soldaternas löner är för låga för att systemet ska hålla långsiktigt. Jag tror också att man måste bry sig betydligt mer om de sociala förhållandena än vad man gör. Man måste se över soldaternas bostadsförhållanden, och jag tror att man måste titta på frågan om både och efter avslutad tjänstgöring. För mig handlar det om sådana konkreta saker. När man för resonemang med soldater och personal inom Försvarsmakten möts man av ett konstruktivt intresse. Det är då inte så lätt att göra som Tolgfors och säga: Det hanterar vi på något sätt; det finns med. Det räcker inte. Jag har aldrig hört Tolgfors utveckla sin syn när det gäller de här frågorna. Tycker han att vi ska vidta åtgärder och lyssna på signalerna? Tolgfors kanske befinner sig i ett läge där vi ska ha vetenskapliga bevis för att det som jag säger existerar. Det är rätt enkelt: Det är bara att åka ut och prata med personal och soldater i organisationen så får man sådana signaler. Jag tycker inte att man ska negligera detta. Man kan ju diskutera frågan om folklig förankring. Opinionsmätningar när det gäller vilket system man föredrar är ju en sak. Jag tycker att det ska finnas utbildningsmöjligheter och representation av försvaret i hela landet långsiktigt. Vi ska titta på de tjänstgörande soldaternas möjligheter att också ha en förankring i hemvärnet med ett bättre flöde mellan den professionella delen, hemvärnet och de nationella skyddsstyrkorna. Jag tycker att man ska bygga in moment i Försvarsmakten som fördjupar engagemanget, stärker de frivilliga organisationerna och ser till att vi har en verksamhet som täcker hela landet långsiktigt. Det tycker jag är ett konstruktivt sätt att närma sig en sådan debatt och inte bara hänvisa till någon opinionsmätning som man har läst någonstans. Jag känner lite grann att det kanske är Tolgfors som måste fundera igenom attityder och hur man hanterar politiska motståndare när man försöker vara konstruktiv. funderar lite ironiskt kring var Socialdemokraterna befinner sig. Vi är väl inte ett parti som i något partikongressbeslut eller liknande har sagt att vi ska avskaffa värnplikten. Men är det gjort. Vi reserverade oss emot det. Vi röstade inte för det i kammaren. Det var vårt partis ståndpunkt. När man befinner sig i en verklighet måste man alltid förhålla sig till den. Det är därför som jag nu försöker presentera olika typer av förslag för att detta system i någon mån ändå ska fungera. Men då möts vi av en försvarsminister och en allians som i princip bara säger att allt är bra och att vi är oförskämda nästan så fort vi begär ordet. Jag tycker att man skulle kunna fundera lite över sitt eget beteende och sin egen attityd. Jag har noterat att man har blivit lite mer intresserad av att tala med oss. Men det beror kanske på att maktrelationerna ser ut som de gör. Då kanske det är bra att kunna börja föra lite resonemang och tagga ned lite grann i alla fall i dessa sammanhang. Jag tror att man sammantaget skulle tjäna på ett lite lägre spänningsläge och inte reagera med ryggmärgen så fort någon lägger fram ett förslag eller framför kritik. Det kan vara så att man menar något positivt också. 24 (S): Jag kan bara instämma i det som just sade. Jag tyckte att vi hade väsentliga frågeställningar som vi lyfte fram. Jag tolkade inte svaret och angreppet som åtminstone jag fick av försvarsministern på ett sådant sätt. Det fanns en del andra inlägg som jag också kommer att kommentera. Vi har faktiskt diskuterat ett alternativt system. Det påstås att vi inte hade det. Men regeringen och de borgerliga företrädarna lyssnade inte. Jag tycker att det var fel nummer ett. Vi hade ett alternativ, men man lyssnade inte på det. Jag efterlyste frågan om soldaternas och sjömännens villkor och vilken syn försvarsministern har på den när det gäller löner och förmåner. Är det något som försvarsministern kan tänka sig att titta på för att skapa denna attraktiva arbetsplats för att få en bra rekrytering framöver och få de som man vill ha? Även om det ser bra ut i en lågkonjunktur vet vi inte hur det ser ut när hjulen börjar snurra igen i hela . Det finns inga garantier för att de siffror som man har nämnt här kommer att dyka upp om ett, två, tre, fyra eller . Det är faktiskt fråga om en långsiktighet för Försvarsmakten när det gäller den planeringen. Jag undrar också vilken dialog som försvarsministern har med myndigheten. Det kommer faktiskt ut förslag liknande detta, och det är också därför som vi diskuterar detta i kammaren. Det är inte sagt utan grund. Kan försvarsministern medge åtminstone en sak, nämligen att den övergång som vi har haft från plikten till yrkesförsvaret gick mycket snabbt och utan någon som helst konsekvensbeskrivning? I det gamla värnpliktssystemet var man inte anställd. Det är en väsentlig skillnad. Det är som att jämföra äpplen och päron. Det var av sitt liv som man var värnpliktig. är man anställd . 25 HANS (M): från Socialdemokraterna rekommenderar ett lägre tonläge och att man inte ska reagera med ryggmärgen. Jag delar den uppfattningen. Det är också dubbelriktat. Försvarsministern pekar på att det är en lärandeprocess. Det är också väsentligt. Det som vi talar om är att det är en insatsorganisation som ska finnas på plats till utgången av 2014. Senast jag tittade i almanackan var det , vilket gör att vi är precis mitt i det. Därför har man från Försvarsmaktens sida sagt att den ska vara fullt insatsklar 2017, 2018 eller 2019. Jag vill från talarstolen verkligen säga att jag tycker att det är bra att Socialdemokraterna är tydliga. Som jag bedömer det missförstå mig rätt är det en verklighetsanpassning. Det som jag pekar på är att oppositionen i så fall är rätt delad. Mitt intryck är att och än mer inte alls är lika tydliga med att man accepterar den nya insatsorganisationen. Men jag vill ge beröm till Socialdemokraterna på den punkten. Jag tycker ändå att pengar är intressant. Socialdemokraterna har i sitt budgetförslag ett förslag om dubblerad arbetsgivaravgift för unga . Försvarsmakten är på väg att bli en av de större arbetsgivarna när det gäller ungdomar. Hur slår den dubblerade arbetsgivaravgiften mot Försvarsmakten som arbetsgivare? Detta är intressant i ljuset av att man nu talar om olika saker när det gäller villkor. Man talar om bostäder, man talar om lön, och man talar om meritvärde. Allt detta har en möjlighet att ha en kostnadssida. Hur tänker man då finansiera det? I min värld är det viktigt att om man föreslår potentiella utgiftsökningar är det också bra att man förklarar hur detta ska betalas i det läge då man dessutom vill dubblera arbetsgivaravgiften för ungdomar. Där tycker jag att Socialdemokraterna är svaret skyldiga. Vi har tidigare när det gäller försvaret talat om att det finns en Natoängslan i . Jag skulle vilja säga att oppositionen har en notanängslan, nämligen hur man i så fall ska finansiera allt detta som vi också från majoritetens sida kan säga är önskvärt och nöjaktigt. 26 (V): Försvarsministern tar gärna till lite höga toner . Det kan vara förståeligt om man känner sig trängd. Jag tycker att det i denna diskussion finns ett antal saker som inte går att reda ut. När det gäller värnplikten har vi varit tydliga med att vi av många olika orsaker vill ha ett värnpliktsförsvar format så att man kan ha både insatsförband och andra förband. Men det finns också en annan orsak. Värnplikten fyller verkligen många funktioner, inte bara för Försvarsmakten utan för samhället i stort, både när det gäller rekrytering av fast anställd personal och till internationella insatser. Om detta påverkas av det nya systemet återstår att se. Men det finns i alla fall farhågor kring det som vi vill lyfta fram. Det finns också farhågor om att man med ett yrkesförsvar får en distansering till samhället som gör att man inte får en folklig förankring, vilket har varit vår punkt när det gäller detta. var inne på frågan om representativitet. Eftersom GMU nu är grunden för all utbildning sänker man kraven och får ett urval som inte är som det var , även om det inte var bra på slutet. Då får man problem. Det är den frågan som vi lyfter fram. Dessutom finns det farhågor om att detta urval och detta sätt att rekrytera i det långa loppet kan påverka jämställdheten. Försvarsministern får gärna lyfta fram siffrorna i detta sammanhang. Men det är inte hela sanningen. Det finns också bakomliggande orsaker som kan påverka detta och göra att det blir sämre. Innan värnpliktssystemet försvann var det inte en särskilt bra kvalitet på det. Det tycker vi att man måste förändra om man ska ta tillbaka det. Just att folkförankringen finns i ett längre perspektiv i värnpliktssystemet gör att det också är en helt annan sak. Beträffande opinioner och så vidare vet vi alla att de kan svänga. finns det ett stöd för att vi ska ha ett yrkesförsvar. Det kan svänga snabbt. Om bristerna lyfts fram kommer folk att tycka att det är sämre än ett värnpliktsförsvar. Jag är övertygad om att det kommer att hända . Jag tycker att det är märkligt att vi inte ska lyfta fram bristerna. Vi är faktiskt här för att skärskåda regeringens politik och lyfta fram det som är bristfälligt. 27 (S): Jag tackar försvarsministern för svaren. Jag skulle fortfarande vilja veta om det är ÖB som säger eller om det är på en lägre nivå som man säger att vi ska sänka utbildningsnivån på våra GMU-soldater. Varför kommer den frågan upp när vi har så enormt många sökande och när detta kommer att lösas? Det finns ingen orsak att lyfta fram en sådan fråga om det inte finns ett bekymmer. Frågan om soldaterna från tidigare som hade dubbla identiteter och alltså hade ett annat civilt arbete kanske kommer att kunna lyftas fram på ett bra sätt med de tillfälligt anställda. Låt oss då dra nytta av det. Låt oss ge dem det stöd som de behöver så att de också får ett kontrakt, ett lagstöd, som gör att de kan få ledigt från sin arbetsgivare. Jag tror att det är mycket viktigt. Jag tror att det just nu ligger som grund för att denna fråga inte löses alls. Fattigpojkarna: Jag har läst på. Det var faktiskt så förr att det var fattigpojkar som blev soldater. Det var långt tillbaka i tiden, inte utan tidigare. De ville ju ha lite grann i lön, och det vill man ha också . Det är min upplevelse. Det här måste vi lösa. Vi måste lyssna, för om lönen är orsaken till att man lämnar verksamheten är det bekymmersamt. Den frågan måste vi ta tag i. Vidare tycker jag att hemvärnet ska ha en ärlig chans när det gäller tillfälligt anställda. Jag tror att det kan bli en bra förstärkning för hemvärnet. Många av dem jag träffat säger sig vilja fortsätta att öva även de inte tjänstgör. Folkförankringen: talade vi runt köksbordet om folkförankring. I familjen pratade man om försvaret. talar vi om det på Svenska Dagbladets sidor och kanske i den här församlingen som är intresserad av försvaret. Men för övrigt är debatten inte så stor.