prot · H00927 · 2012-11-20 00:00:00 — Det jag känner när jag lyssnar på den beskrivningen, med alla invändningar mot att man ska göra någonting, är att risken är stor för att det slutar i den obotfärdiges förhinder, att det inte blir någonting i FN nu heller, att man ska avstå eller skjuta upp omröstningen, att det bara blir en massa diskussioner där den ena schackar den andra och det slutar med noll och intet. Vad jag har förstått ska detta ske den 29. Om vi jobbar med den inriktningen är det ändå intressant vad gör, oavsett vilka diplomatiska diskussioner som sker inom ramen för EU. Då är det alltså ja, nej eller avstår som gäller. har redogjort för att man till och med kan läsa på nätet hur förslaget är utformat. Då måste ta ställning. Jag kan inskränka mig till frågan om har en positiv ambition att försöka driva fram ett ja, om han har den grundinställningen. Kan du nå så långt i någon form av besked? Inom EU, har du sagt att är berett att gå på en ja-linje? Har du drivit det inom EU? Vad har du sagt i förhållande till de krafter som vill skjuta upp det eller vill säga nej? Vad har du för hållning i de sammanhangen? Det är självklart att det är intressant för oss som sitter i att veta vad som pågår inom ramen för de lyckta dörrarna. Du är ju den som representerar och den som möjligen kan informera oss i sammanhanget. Sedan var det detta med allvarligt. Det har varit allvarligt, allvarligt, allvarligt där nere hur länge som helst varenda dag. Det som sker är allvarligt, allvarligt varenda dag. Det blir inte bättre för att man väntar, utan det blir bara än en gång ett uttryck för den obotfärdiges förhinder. Sedan byggs det tio nya bosättningar veckorna och månaderna därpå, och så kvarstår problemet. 9 Utrikesminister (M): På fråga vill jag gärna säga att jag inte är övertygad om att den här voteringen är det bästa som kan inträffa . Jag är rätt bekymrad för en del av de konsekvenser som kan uppkomma. Det har att göra med de andra faktorerna, på grund av en situation i regionen som är explosiv. Det är inledningsskedet av en israelisk valrörelse, med alla de effekter som valrörelser har på politiker jag behöver inte vara mer explicit på den punkten i denna kammare. Det är en amerikansk administration som befinner sig i ett skifte från en utrikesledning, bortsett från presidenten, till en annan. Jag kan säga att jag har träffat ledande palestinska företrädare som tycker exakt samma sak. Men vi vet att saker och ting kan ha sin egen logik. Var detta slutar vet inte jag . Jag vet icke texten. Jag vet icke tidpunkten. Jag vet inte omständigheterna. Jag vet att vi i EU, som är den kanske starkaste enstaka sammanhängande kraften för en fredlig tvåstatslösning, är fast beslutna att göra allt vi kan för att agera på ett sådant sätt att vi får minst dåliga och bästa möjliga utgång. Det hänger mycket ihop. Vi har en volatil situation i . Vi har en förfärlig situation i . är ett ställe med många dimensioner och med mycket som hänger ihop. Därför: Ja, det är rätt att titta på omständigheterna. I Unescoomröstningen röstade vi nej, och jag tycker att det var rätt. Det ledde till mycket problem. stod vi i denna kammare, och många sade att det var rätt av palestinierna att gå till säkerhetsrådet. Vi avrådde från det. Det har kört fast totalt och har inte lett till någonting över huvud taget. Bara för att vissa säger det innebär det inte nödvändigtvis att det är rätt. Vi måste vara medvetna om att vi när vi ska försöka åstadkomma en fredlig tvåstatslösning också måste ha ett diplomatiskt manöverutrymme tillsammans med andra ledande aktörer. Det är framför allt EU, våra kolleger i , som det handlar om. Men det är också dialogen med arabstaterna, som vi nu har tillbringat med tillsammans med palestinierna, och det är , som befinner sig på väg in i regionen när vi talar om detta just . I riksdag kan vi göra det lite enklare för oss jag är medveten om detta. Men verkligheten i är tyvärr något mer komplicerad än så. Vi har en erkännandepolitik i som vi har tillämpat under ett antal olika regeringar. Det kan finnas unika omständigheter i vissa fall. Det behöver ibland övervägas relativt noga. Men de kriterier som jag redogjorde för i interpellationssvaret är ordagrant de kriterier som tillämpades av regeringar av en annan partifärg än den som jag råkar företräda. Och det var inte fel. Jag har själv i oppositionsrollen haft anledning att instämma i den beskrivningen av svensk erkännandepolitik. Sedan tror jag, om jag ska vara alldeles ärlig, att det inte är denna fråga det handlar om . Just nu handlar det om att få slut på våldet kring innan det detonerar i övriga delar av regionen. Att förhindra att det detonerar på på ett eller annat sätt, förhindra att det som sker i med inblandning av andra aktörer, läs , sprider sig till denna region, kräver ett rätt intensivt diplomatiskt manövrerande. Jag tillbringade med mina kolleger i går, och jag kan säga att det inte var någon som hade så självklara svar på de här frågorna hur vi ska agera som ni har. Vi är alla aktörer som försöker påverka i en akut situation. Det gör det lite annorlunda, måhända lite svårare men i slutändan kanske förhoppningsvis också lite effektivare. 10 (S): Vi fick inget svar på frågan om man kommer att rösta ja eller nej till ett sådant förslag som finns ute på nätet. Alla kan läsa det. Utrikesministern förvånar faktiskt när han säger att han inte har läst palestiniernas förslag till resolution i generalförsamlingen. Jag tror att utrikesministern bluffar när han säger det, för i princip alla som är intresserade av har läst resolutionsutkastet, granskat det och sett om det är rimligt eller inte. Det är därför jag ställer frågan. Som det ser ut , avser utrikesministern att rösta ja om det förslaget kommer, eller är det ett nej? Varför ställer vi frågan? Jo, vi hade en omröstning i . Elva EU-länder röstade ja, elva EU-länder avstod och fem länder röstade nej till att ge palestinierna medlemskap i . var ett av de fem länderna. Det var inte direkt så att vi lyftes upp som en förebild i efter den omröstningen, även om säger det på något möte du är på. Det var inte precis det andra palestinier tyckte om Unescoomröstningen. Jag är nyfiken. Jag vägrar att acceptera att utrikesministern inte skulle ha läst det förslag som finns ute på nätet. Därför ställer jag frågan igen: Om det är det som blir förslaget, kan då rösta ja i , eller blir det ett nej? Likadant är det när det gäller ursprungsmärkningen. Jag skrev en artikel där jag sade att jag ville att vi skulle ha en ursprungsmärkning för att kunna se vilka produkter som kommer från bosättningarna så att konsumenterna kan strunta i att köpa dem. Då ville Studio Ett anordna en debatt, men de lyckades inte hitta någon borgerlig politiker som var beredd att ställa upp i en debatt mot mig. Alla hävdade att det redan fanns inom UD:s skrank att man skulle komma fram med ett sådant förslag. Därför blev det ingen debatt. Jag sade att jag inte har hört någonting om att regeringen förbereder lagar om ursprungsmärkning. Jag är nyfiken på att få reda på svaret: Ljög de borgerliga ledamöterna för Studio Ett om att det redan finns ett sådant förslag på gång från regeringen och att man inte ville debattera med mig? Eller finns det inte ett sådant förslag från regeringen? 11 Utrikesminister (M): Svaret på den senare frågan är: Nej, det finns inte. Handelspolitiken är någonting som ligger inom EU, som bekant. Jag har redogjort med stor tydlighet för de bestämmelser som finns. Produkter som det står på måste komma från . Det får inte stå på produkter som kommer från annat område. Däremot finns det ännu inte några bestämmelser om hur man ska märka dem. Därför är det frivilligt för handeln att märka. Jag tycker att det är viktigt att man gör så. I finns av handeln utarbetade frivilliga rekommendationer. Samma sak är det i . Det pågår en diskussion om detta i EU, men beskedet är mycket tydligt från vår sida: Bestämmelser ska efterlevas. Det får inte stå på sådant som kommer från bosättningarna. Jag tror att detta är ett viktigt besked och i alla fall i denna del tillfredsställande och nog för de konsumenter som vill undvika produkter från bosättningar. Sedan vill att jag ska recensera olika utkast. Det kan man ägna sig åt rätt mycket om man så vill. Det cirkulerar förbi många. Är jag säker på att det utkast som finns kommer att vara det slutgiltiga dokumentet? Nej, det är jag inte. Bedömer jag det som sannolikt att det blir förändringar? Ja, det gör jag. Skulle jag minska sannolikheten för att vi ska få vissa förändringar i det om jag nu låste mig vid detta dokument? Ja, det skulle jag. Så är det självfallet. Det finns punkter som vi i EU kanske skulle vilja att man formulerade lite annorlunda. Då vore det synnerligen oklokt av mig då skulle jag undergräva vår förhandlingsposition att säga att vi inte bryr oss om det och att vi ska rösta för det här dokumentet. Så går inte diplomatiskt arbete och inte ens arbete i riksdag till. Vi befinner oss i en allvarlig situation, och då måste vi bedriva politiken med visst allvar. Detta inte sagt med spets mot oppositionen, för jag vet att ni också tar det på allvar, men för att ni ska veta att det vägleder vårt agerande. Överläggningen var härmed avslutad. 6 § Svar på interpellation 2012/13:68 om 12 Utrikesminister (M): har frågat mig om jag har några färska, trovärdiga uppgifter om att är i livet, om jag är beredd att verka för att också och helst även övriga medlemsstater i EU i likhet med förbjuder dubbelbeskattningen av exileritreaner på inkomster de förvärvat och redan beskattats för i ett EU-land och om jag är beredd att verka för att fall tas upp i . långvariga fångenskap är allvarlig och en fråga med hög prioritet för regeringen. Det är förståeligt och välkommet att och andra riksdagsledamöter engagerar sig för sak. Regeringen delar den djupa frustrationen och oron över att han efter fortfarande hålls fängslad. Vår absoluta målsättning är att få frisläppt, inte minst på humanitär grund, och i vårt arbete utgår vi från att han är vid liv. utsåg en ny ambassadör till som regelbundet besöker landet. I hennes uppdrag ligger naturligtvis även fortsättningsvis att föra en dialog med de eritreanska myndigheterna. Eftersom vi aldrig har kunnat besöka vet vi dock inte exakt hur han mår. Alla uppgifter vi får om hans hälsoläge tas på stort allvar. antog resolution i vilken man beslutade att ska upphöra med användande av utpressning, hot om våld, bedrägeri och andra olagliga åtgärder för att driva in skatt från den eritreanska diasporan. beslutade även att stater ska vidta lämpliga åtgärder i enlighet med internationell rätt för att hålla individer som agerar i strid med resolutionen och nationell lagstiftning ansvariga. Stater uppmanades också att vidta lämpliga åtgärder i enlighet med nationell lagstiftning och internationella instrument, inklusive Wienkonventionerna, för att förhindra att sådana individer kan underlätta ytterligare överträdelser. Som medlemsstat i FN är under kapitel VII skyldigt att efterfölja säkerhetsrådets resolutioner. Om skatt drivs in från den eritreanska diasporan i genom brottsliga åtgärder är detta en fråga för polisen och andra rättsvårdande myndigheter att hantera, främst efter eventuella anmälningar från drabbade personer. diskuteras regelbundet i EU, inklusive genomförande av säkerhetsrådets resolutioner. Fallet har även tagits upp av EU i olika sammanhang. Enligt folkrätten har en stat rätt att lagstifta om beskattning av medborgare utanför dess gränser. Det är dock inte tillåtet för en stat att vidta exekutiva åtgärder på en annan stats territorium utan dess samtycke. Regeringen har inte gett den eritreanska staten tillstånd att vidta sådana exekutiva åtgärder för indrivning av denna skatt i . Med anledning av tredje fråga vill jag säga att ställde sig tillsammans med övriga medlemsländer i EU bakom den resolution som lades fram inför och antogs av för mänskliga rättigheter . Resolutionen uttrycker djup oro för situationen avseende de mänskliga rättigheterna och fördömer de eritreanska myndigheternas utbredda kränkningar av dessa. Resolutionen uppmanar också den eritreanska regeringen att frige alla politiska fångar. Med resolutionen inrättades även en särskild rapportör för mänskliga rättigheter i . Jag vill understryka att regeringen fortsatt arbetar via alla kanaler som vi tror kan ge resultat. Vi bedömer inte att vi hjälper genom att öppet redovisa alla de steg vi tar. 13 (S): Tack för ett utförligt och välformulerat svar, utrikesministern! Det är ingen tvekan om att UD tar saken på allvar när det gäller och gör vad som är möjligt inom det som ryms inom tyst diplomati. Men vi får inte i detalj veta vad som görs eftersom det, enligt utrikesministern, ligger i sakens natur att vi inte får veta det. Men eftersom ledare har sagt att han inte har någon som helst kontakt med den och inte heller med dess representanter undrar jag vilka den tysta diplomatin kommunicerar med i . Det är nu vi fick någon uppgift om att är i livet. Vet vi verkligen inte om han lever eller inte? Jag tycker att det är något slags grundförutsättning. Inget i utrikesministerns svar förklarar varför inte vi, i likhet med , och senast , kan dra in den här statliga extraskatten som kräver in av sina medborgare i diasporan. Det rör sig om 25 000 människor i . Utrikesministern säger själv att det inte har ansökts om något tillstånd för att utverka den här skatten, alltså borde det vara olagligt i och borde kunna förbjudas. Varför gör vi inte det? Det är ett viktigt påtryckningsmedel. För mig har situation kommit i en förnyad dager, eller man kanske ska säga mörker, i och med att jag själv satt fängslad i i samband med kapningen av Ship to . är en västanfläkt och inte ens det när man jämför med , men det räckte för mig. Jag var mycket nära att bryta ihop. Jag förstår först nu vad förlorad frihet innebär. När jag tänker på som har suttit utan rannsakan, utan att veta hur länge han ska sitta i fängelse och utan kontakt med en advokat eller sina anhöriga blir jag förtvivlad och rasande. och visste i alla fall vilka fel de hade begått mot etiopisk lag. De fick en rättegång, de fick en advokat och de fick en enorm uppmärksamhet i svensk press i samband med detta. Det är en otäck känsla som smyger sig på mig. Är det bara tiden som gör att uppmärksamheten kring är så mycket mindre än den var kring och ? Finns det verkligen ingenting ytterligare som den kan göra för att påverka situationen för ? Jag har förstått att Aung tog upp fallet med när han var på besök i . Kan vi utnyttja henne i det här fallet? Eller kan vi till och med fråga den åldrade , som också har erfarenhet av att sitta fängslad länge, om han kan hjälpa till i frågan? Kan inte , som har fått en ny och viktig position i FN, göra något mer? Kan vi inte vända oss till Afrikanska unionen som borde ha möjligheter att trycka på ? Finns det inte några sådana möjligheter? 14 (FP): Mot bakgrund av den debatt som fördes tidigare om och vill jag säga att en enskild människas liv är för denna större än allting annat. Den personliga friheten må ha sina begränsningar, men den är oskattbar. Att få leva i en rättsstat, i ett land med trygghet till liv och lem, kan nog bara rätt uppskattas av den som upplevt motsatsen, att tvingas leva i skräck, ofrihet och fruktan. var en sorgens dag. Den dagen hade den svenske journalisten och medborgaren , bosatt i , suttit fängslad . Han greps i huvudstad och är icke anklagad och icke dömd. öde är framför allt en personlig katastrof, men det är också en tragedi för . En familjefar har skilts från sin familj, från sina barn, . Detta brott mot mänskliga rättigheter, mot anständighet och mot känsla för livets värde kommer för alltid att prägla bilden av den eller dem som grep honom. För och folk, som är värt ett mycket bättre öde än detta, är situationen för de mänskliga rättigheterna en tragedi utan synligt slut. Makthavarna i må ha sina personliga skäl och sin egen advokatyr. De försöker gömma sig bakom sin egen historia och göra sina egna medborgare till inbillade fiender, men rent mänskligt visar det hur svag denna regim är. Man förnekar sina medborgare att tänka själva och uttrycka sina åsikter. Man vågar inte bemöta den som tycker annorlunda med andra argument utan bara med våldets trubbiga vapen. Den som gör så har ett hjärta av sten och kommer att dömas av historien. Det vet vi. Vad ska man göra i denna situation? är det för nya överläggningar mellan Europeiska unionen och . Det nuvarande avtalet för bistånd till löper . Förra gången höjdes biståndet . Vi har säkert gjort vad som är möjligt i vår makt med diplomatiska åtgärder. Vi måste använda andra forum också, och min första fråga till utrikesministern är: Vad kan vi vidare göra genom Europeiska unionen? Ett land som inte tillhör Europeiska unionen är , och har en fast ambassad med ambassadören i . Min andra fråga är: Hur kan vi använda i våra försök att få de mänskliga rättigheterna bättre tillgodosedda i ? Det gäller inte bara , utan det gäller många andra också. Den tredje frågan gäller något som var inne på, och det är viktigt att detta diskuteras. Det har visat sig att inte är helt okänslig för påtryckningar. När två britter blev fängslade lyckades man genom hot om att inskränka de eritreanska diplomaternas rörelsefrihet i få britterna fria. Så sent som hade accepterat att stoppa tvåprocentsbeskattningen av eritreaner i . Allt detta, fru talman, föranleder frågan till utrikesministern: Vad kan göra ytterligare på de olika vägar som finns? 15 Utrikesminister (M): Jag har inte svårt att hålla med i mycket av det som både synnerligen vältaligt och har att anföra vad gäller de grundläggande förhållandena i ärendet. Det är inte dem som vi egentligen diskuterar, utan det handlar snarare om vad vi kan göra och hur de olika aspekterna på detta ser ut. Om vi först tar det som både och var inne på om taxering och indrivning är det icke illegalt att begära att medborgare utomlands ska betala skatt. Men det är icke acceptabelt att vidta exekutiva åtgärder. Sker så kommer man i konflikt med de svenska rättsvårdande myndigheterna, men då är det för de svenska rättsvårdande myndigheterna efter en anmälan att ta ställning till detta. Det är som bekant inte möjligt för ett statsråd att instruera de rättsvårdande myndigheterna om vad de ska göra vare sig i detta fall eller i något annat fall. Sådant är rättsläget, och jag tycker att det är bra att detta rättsläge klarläggs från talarstol. Mycket mer kan jag alltså inte göra i den delen. När det gäller de olika åtgärder som kan vidtas brukar jag säga som så det är lite av en standardformulering, men den är fortfarande sann att vi vänder på alla stenar som vi ser. Jag har i den allmänna debatten eller i olika samtal knappt hört något förslag på någonting som skulle kunna göras som vi inte på ett eller annat sätt redan har prövat. Det finns väldigt mycket som vi har gjort som vi inte har redovisat och som vi inte avser att redovisa. Resultaten är viktigare än rubrikerna, trots att vi inte har något resultat i den här frågan. Ett exempel som har kommit fram av andra skäl i samband med Gaddafiregeringens fall en regim som vi inte hade så mycket med att göra och som visar vidden av det hela är att vi hade ett samarbete med Gaddafis underrättelsechef. Vi ville se om han kunde utnyttja de kanaler som han hade in i den eritreanska underrättelsetjänsten för att ta reda på om vi kunde nå fram den vägen. Man får vara mer okonventionell för att försöka åstadkomma resultat än vad jag tror att ledamöter i normalfallet skulle vilja acceptera. Vi uppnådde inget resultat i det fallet, kan jag säga. Det ligger dess värre lite i sakens natur och säger sig självt att hade jag sagt någonting om detta medan det pågick hade det ställt till betydande skada för möjligheten att nå resultat. Vi såg hur fallet med och berördes. Det fick ju en lycklig upplösning , men även där var det så att jag medan det pågick utåt redovisade väldigt lite av det som vi gjorde. Det tror jag att jag fick betydande förståelse för när vi kunde redovisa en del av det vi hade gjort. Det är lättare när man har uppnått resultat än när man inte har ett resultat att redovisa. I det här ärendet har regeringar under mer än försökt och försökt, och det har inte berott på bristande vilja eller bristande initiativkraft att det inte har lyckats. Det enda jag kan säga med absolut säkerhet är att vi inte kommer att ge upp och att vi kommer att fortsätta att göra vårt bästa. 16 (S): Jag förstår att det är svårt och att utrikesministern inte kan avslöja alla insatser som är på gång, men vilka indikationer har utrikesministern, när tyst diplomati inte har gett resultat, på att tyst diplomati kommer att ge resultat? Jag förstår om fritagning inte är något realistiskt alternativ för en svensk regering, även om frustrationen och det mänskliga lidandet mycket väl skulle motivera det. Det är väl insatser som är reserverade för israeler och amerikaner. Men jag undrar ändå, och jag gör det på djupaste allvar, om vi inte skulle kunna involvera statschefen i det här ärendet. Kungen har uttryckt omtanke om fängslade svenskar förut. Han har besökt andra diktaturer, då för att befrämja försäljningen av svenska varor. Skulle inte regeringen kunna verka för att han besöker en annan diktatur och försöker befrämja frigivandet av en svensk medborgare? 17 (FP): Även jag har all förståelse för att vi inte ska redovisa allting som denna regering och tidigare regeringar har gjort, och jag tror att det är klokt när det gäller kontakten med . Jag tycker dock att det var glädjande att statsministern och utrikesministern försökte tala med president vid generalförsamling 2011. Då blev man dock avvisad. Det var väldigt tydligt vilken svaghet som vid det tillfället uppvisade. Jag vill återkomma till detta med Europeiska unionen. Om vi inte själva klarar detta, vilket nog är sannolikt, måste vi använda Europeiska unionen och inte minst den höga representanten . Jag har i tidigare frågat utrikesministern om man kan använda och hennes organisation för den här typen av personärenden. Det verkar vara lite oklart. Däremot är det uppenbart att biståndet till från Europeiska unionen, som uppgår till , är en betydande faktor i sammanhanget. Det kan inte heller bortse från. Jag vill fråga, för detta kan inte vara någon riktig hemlighet, hur förhåller sig till ett nytt avtal när det gäller och om man möjligen skulle kunna ställa ultimativa krav i den delen. Jag inser att det är svårt, men detta är ändå tillfället att markera att frigivningskravet och bättre frihet åt och hans fränder där nere är ett krav som ställs av hela Europeiska unionen. 18 Utrikesminister (M): Jag ber om ursäkt för att jag glömde att svara på hans frågor. Det var helt oavsiktligt. Låt mig gärna svara på en fråga som han inte återkom till, nämligen den om . har än så länge en ambassad, och det har varit till stor hjälp för oss. När vi är där är mycket hjälpsamt. Jag inskränker mig till att säga det. Vad gäller Europeiska unionen tror jag att det är en kanal som har sitt värde. Jag sade i samband med och i det var inte alla som tyckte att det var så klokt, men jag tror i alla fall att det var klokt att för att få ett gott resultat måste man ha en god relation. Det finns de som tror att ju mer man försämrar relationen med ett land, desto bättre kan man lösa sådana här problem. Dess värre tror jag inte att det är så. Det måste vara någon form av engagemangspolitik som leder till att man kan åstadkomma ett resultat. Vad gäller EU och biståndet är det så att det inte förekommer något bistånd. har sagt nej till det. Det finns inga utbetalningar. Det finns inga program. Men det finns en ram som diskuteras för framtiden som framför allt gäller humanitärt och annat bistånd som är bra för det eritreanska folket. Jag tror att det också kan ge möjligheter till samtal som kan vara av värde i det här sammanhanget.