prot · H00946 · 2012-12-18 00:00:00 — känns det nästan som att de har sålt smöret och tappat pengarna när man åker igenom vissa orter. Man undrar vad det beror på. Varje kommun ligger i en region eller ett landsting där dessa strategier finns. undrar jag över hur de har tänkt med strategierna om de sedan inte gör verklighet av dem. kan man känna när man åker genom att det finns orter som tydligen inte kom med i strategin. De känns bortglömda. Så får det naturligtvis inte vara. Det spelar ingen roll vilken politisk nivå vi pratar om, utan det handlar om att vi måste ha en gemensam syn på vad det betyder för människor att bo och leva i olika delar av landet oavsett storlek på kommunen. Det måste finnas någon form av grundutbud i varje ort för att det ska fungera. Där kanske vi vid ett annat tillfälle kan våga diskutera kommunernas storlekar. Det är en annan intressant fråga. Hur blir kommunerna självbärande, och hur kan de ha en någorlunda ekonomi så att de kan vara intressanta att locka investerare och företagare till? Den diskussionen får vi ta vid ett annat tillfälle, herr talman. 38 (S): Det kan låta i debatten som att vi är relativt överens om att regionala tillväxtåtgärder är viktiga, framför allt ett viktigt verktyg i det regionala utvecklingsarbetet. talade sig tidigare varm i debatten med utgångspunkt i att verkar för att få bort skillnaden mellan stad och land. Han ansåg att varje region är bäst på att utveckla lokalsamhället. Vi har också hört näringsministern tala om detta i kammaren. Oavsett vem som har rätt eller fel eller vem som är bäst på regional utveckling kan det vara viktigt att veta hur det ser ut när vi fördelar de regionala pengarna. Det gäller de pengar som ska användas i den situation som många län och regioner lever i, det vill säga en hög arbetslöshet. Jag tänker använda mitt eget hemlän som exempel, mot bakgrund av motion N250 om som behandlas . finns med bland de län som är förfördelade vad gäller fördelningen av regionala utvecklingspengar. Låt mig, herr talman, ge ett hum om hur det ser ut i landet. får per invånare strax över 17 miljoner. får per invånare. Fundera på det, alla riksdagsledamöter i kammaren som senare ska rösta om vår reservation nr 6. Hur kan vi då skapa samma förutsättningar för att jobba med regional utveckling? Jag fortsätter min uppräkning. får per invånare medan får per invånare. kan vi gratulera. De får per invånare. Det är i detta som vi ska jobba med regional utveckling. Det är i detta vi ska jobba med arbetslösheten, konkurserna och alla varsel. I fanns 2006 en arbetslöshet på . Vi har haft oerhört hög sysselsättning. Det är naturligtvis bakgrunden till varför får per invånare. har arbetslösheten fram stigit , men vi får fortfarande per invånare i det regionala utvecklingsanslaget. Detta är inte ett rättvist system och bör ses över. Det är brådskande. Vi kan inte ha det så. Ändock känner sig majoriteten nöjd med systemet och ska göra en genomlysning. Det framgår inte när, vilket är allvarligt i sig. Därför uppmanar jag med mitt inlägg i debatten er att rösta för reservation 6 så att vi får en översyn så att det kan bli ett mer rättvist system för hur vi använder de regionala utvecklingspengarna. 39 (S): Jag kommer inte att göra mig särskilt populär hos någon av ledamöterna som har deltagit i denna debatt eller som har lyssnat på denna debatt, men jag måste ställa mig frågorna: Är det här en landsbygdsdebatt som handlar bara om landsbygden? Är vi som bor och lever i storstäder exkluderade från den regionala tillväxtpolitiken? Kanske vi skulle döpa om utgiftsområdet till Landsbygdstillväxt i stället för Regional tillväxt. Här har inte tagits upp något om storstäderna. Jag tror att det finns ett skäl till detta. Landsbygdens riksdagsledamöter ser aldrig mer än de välmående områdena omkring . Man har aldrig besökt , eller . Där är arbetslösheten på många håll högre än vad den är i de flesta områden av vår landsbygd. Därför måste även detta perspektiv tas upp, och därför begärde jag ordet. Behovet av bostäder, infrastruktur, arbetsmarknadspolitik och utbildningsinsatser är lika stort i många av storstädernas områden som de kan vara i vilken landsbygdskommun som helst. Vi har på många håll stora problem med att servicen minskar. Ingen deltagare i denna debatt har pratat om hur viktigt det är att sätta in insatser för att man ska få service överallt i storstädernas förorter. Ingen har pratat om att vi väntar på en skatteutjämning för många av de kommuner som har stora kostnader för inte minst socialbidrag. Ingen har pratat om att strukturomvandlingen även finns i storstäderna. Ingen har pratat om att de sociala problemen växer och växer och att det inte görs någonting åt detta. Jag är besviken på en debatt som bara handlar om landsbygden. Endera handlar detta utgiftsområde om att hela ska leva eller om att det är bara landsbygden som ska leva. Jag ber om ursäkt, herr talman. Jag var tvungen att säga dessa ord jag kunde inte avstå ifrån det. Detta utgiftsområde måste handla om någonting annat än bara landsbygden. I detta anförande instämde (S). 40 (C) replik: Jag tackar för hans eldiga och engagerande inlägg. Det är bra att han tar chansen att begära ordet den chansen har vi som riksdagsledamöter. Jag nämnde storstäderna, storstadsregionerna, i mitt anförande. Om hade lyssnat noga hade han hört det. Om jag inte hade nämnt det hade jag haft större förståelse för repliken än vad jag kanske har just . När Socialdemokraterna styrde tömdes landsbygden på människor och på resurser, och ett samhälle växte fram i form av miljonprogrammets stora bostadsområden. Dessa områden stod tomma , och det var svårt att fylla dem med människor. Sedan fortsatte centraliseringen med Socialdemokraternas goda minne. Det gällde att få människor till städerna för att fylla dessa bostäder så att de inte skulle stå tomma. Jag skulle vilja säga att Socialdemokraterna har en hel del ansvar för detta som har skett. När vi pratade om decentralisering vart vi hånade. är det ett begrepp som används av många. har förfäktat att decentralisering är viktigt. Det är inte bara viktigt för landsbygden, utan det är också viktigt i de områden som nämner i sitt anförande. Under mina fyra första år i bodde jag i , ett så kallat segregerat område. Säg därför inte att ledamöter här inte har en insikt om hur förorterna till exempel i fungerar. Jag såg exakt hur det fungerade. har en polisstation och en Icahandel, inte mycket mer. Detta är ju en effekt av socialdemokratisk politik. Det kan inte vara på annat sätt. får gärna förklara: Vad var tanken med att mota och möta dessa enorma utmaningar, vilket krävdes under dessa år? Man lyckades inte decentralisera makt och myndighetsutövning till förortsområdena. 41 (S) replik: Vi kanske ska titta över hela , kanske till och med över hela världen. Var det så i andra länder som inte styrdes av de hemska Socialdemokraterna att strukturomvandlingen inte innebar att det blev en koncentration kring de större städerna? Vi ska inte bara prata om storstäderna. Finns det något undantag från detta i ? Det är i så fall en intressant fråga. Var det Socialdemokraternas fel? Var det den ekonomiska utvecklingen? Var det industrialismen? Jag är inte så säker på att svaret är entydigt på den punkten. Decentraliseringen brukar i varje fall jag från tid till annan påminna om, just av den anledningen att ett antal myndigheter låg utspridda över hela . Till exempel låg i , och låg i samma område. har man flyttat in till staden. Jag kommer inte ihåg exakt när flyttade, men flytt har skett . Det är väl inte rimligt? Får jag också påminna om att regeringen inte har gjort någonting för att de statliga myndigheterna ska vara kvar på landsbygden. 42 (C) replik: försöker antyda att jag anser att Socialdemokraterna är hemska. Jag tycker faktiskt inte att partiet är hemskt. Däremot finns det effekter av den politik som man drev som har gjort att enskilda medborgare har hamnat i kläm och inte kunnat utvecklas utifrån sina möjligheter. Det kan ha varit i , som jag känner bäst, men det kan också ha varit på andra platser. är från , uppskattar och ska prata för det är ingen tvekan om den saken. Vi ser olika utmaningar. Låt mig ändå påminna om att de ungdomar som flyttar till är färdigutbildade. Investeringarna har redan skett från andra kommuner, som satsar på dessa unga människor som flyttar till storstäder. Det får ni i storstäderna gratis. Problemet ligger inte på det planet. Problemet ligger på ett annat plan. Kanske det är strukturellt, trots allt. Socialdemokraterna i styrde inte över andra länders politik, men det fanns socialdemokrater i andra länder som styrde över de länder som också har dessa bekymmer. Det finns exempel på att decentralisering har fungerat i stora städer, där man har stadsdelar som får mer resurser och får möjligheter att utvecklas. Jag tycker att har en poäng i sitt anförande. Men hade vi haft ett annat arbete i utskottet inför detta betänkande hade vi också haft möjlighet att bryta och bända mer i det. Låt mig säga så här: Det finns exempel på att myndigheter har flyttats ut i landet från storstaden. är ett sådant exempel. Det vi märkte då var att av 100 anställda var det 2 som stannade kvar, och 98 fick rekryteras på nytt. Inlandsinnovation, ett statligt bolag som vi har beslutat om i denna kammare, har sitt säte i . Det finns exempel på detta. Jag är glad att du lyfter upp frågan, , men jag är inte så förvånad över att inte någon annan har gjort det i debatten om just detta betänkande. 43 (S) replik: Visst är det intressant att hela repliken handlar om storstad kontra landsbygd. Jag tycker att det är viktigt att hela ska leva, och inte bara landsbygden, som faktiskt varje deltagare i denna debatt har nämnt. Om nu har nämnt detta ber jag om ursäkt för att jag inte hörde det. Var i världen är det så att de inte har en förmåga? Det kanske inte finns arbetstillfällen för de färdigutbildade. Det finns en mytbildning kring det där som jag såg en utredning om . Den handlade om att det i regel är de regionala större orterna som drar den största nyttan av att man utbildar sig. Det är inte så att man flyttar från den lilla landsbygdsorten till . Det är relativt ovanligt. Däremot kanske man flyttar till den regionala huvudorten, var nu det kan vara runt om i landet. kan flyttlasset sedan möjligen gå till , eller . Det är inte så enkelt som att säga att vi tar emot en massa färdigutbildad arbetskraft. Det finns också, men det finns ännu fler exempel på att vi får ta emot flyktingar som inte har någon utbildning alls och som kräver stora samhällsresurser, inte minst vad gäller försörjningsstöd under ibland . Det problemet har ni mycket marginellt på landsbygden. Denna replik handlade, som sagt, nästan bara om landsbygden. 44 (M): I och kanske framför allt min hemkommun sker det ganska många satsningar som är en följd av bland annat landsbygdsprogrammet: utbyggnad av lokala servicepunkter i och . I dessa två byar sker det också kraftfull bredbandsutbyggnad. Bland annat har Ullbaggen delats ut till de lokala servicepunkterna. Det är jättekul att det händer, och det är en följd av regeringens politik. Jag vill trycka på små och medelstora universitets betydelse och också göra en koppling till budgeten. ges till skog-, gruv- och metallurgiforskning. Om vi tittar på eller Linnéuniversitetet, där man är jätteduktig på skogsforskning, ser vi exempel på tillfällen där de här universiteten kan stärkas, de traditionella basnäringarna och alla de företag som jobbar mot de näringarna. Det handlar om att vi ska kunna få än bättre konkurrensfördel beträffande det vi exporterar men också kunna öka förädlingskedjan och göra den lönsammare i landet och kanske till och med hitta nya produkter. Små och medelstora universitet är jätteviktiga. De bidrar till nytänkande. Som forskare är det kanske inte alltid så lätt att få gehör för sina tankar på det stora , som kan vara fast i någon sorts paradigmtänkande. Byter jag lärosäte och börjar på ett mindre universitet kan jag få möjlighet att testa nya tankar. Man ser också att mycket spännande forskning sker på mindre universitet. Men mindre universitet kan bli framgångsrika bara om de finns i ett större sammanhang, i samarbete med stora universitet och internationella universitet. På samma sätt är det med städer. Städer och landsbygd lever i symbios. Men det behöver inte vara innanför rikets gränser. Vi ser projekt i , i byarna , där det finns samarbetspartner i , , och på många andra ställen. Jag tror att det är viktigt att få in det nätverkstänkandet. Om man tittar på hot mot landsbygdsboende känner i alla fall jag att en straffskatt på att vara bosatt på landsbygden, som en kilometerskatt kan vara, inte är bra. Det underlättar inte att leva och bo på landsbygden. Det underlättar inte för företagen på landsbygden att vara verksamma. På samma sätt skulle ett borttagande av den sänkta krogmomsen slå hårt mot besöksnäringen i ett län som eller . Det är två näringar som växer upp som starka komplement och som är mer eller mindre basnäringar i stora delar av landet. Jag tror att entreprenörskap är den största drivkraften i regional utveckling, och all regional utveckling måste tillvarata den kraften. 45 (S) replik: tog upp några intressanta exempel. Ett var att man hade haft möjlighet att starta lite projekt i Bodens kommun för att förbättra servicen. Det tycker jag är jättebra. Jag ser fram emot att de exemplen kan sprida sig, så att de går att använda även i övriga delar att . Det har efterfrågats, men än så länge har det tyvärr inte getts möjlighet till det. Men vi ser fram emot det. Jag begärde egentligen ordet beträffande krogmomsen. Jag måste säga det jag sade . Vi vet att sänkningen av krogmomsen kostade i storleksordningen 5,2 miljarder. Vi vet enligt utsago från näringen att det har gett 6 000 ny jobb. Dividerar man innebär det nästan per jobb. En del ledamöter här i salen tycker att det är jättebra. Jag ser att man sitter och nickar. Hade man i stället, som exempel, använt de pengarna för att till betala kommunala arbetstillfällen, så att kvinnor inte hade behövt vara hemma för att ta hand om sina anhöriga, hade man kunnat skapa minst 18 000 nya jobb, med den lönesättning som finns i kommunen. Men ändå sitter man här i salen och tycker att det är helt underbart och att det är ett fantastiskt bra resultat. Man kan undra hur mycket pengar som ska gå åt för att få ned arbetslösheten till noll. Men det är å andra sidan inte alliansregeringens mål, för man vill ju ha hög arbetslöshet. 46 (M) replik: Jag delar syn och förhoppning om att goda projekt kan spridas till andra ställen. När vi kommer in på krogmomsen kan jag säga utifrån de besök som jag har gjort och de företag som jag har pratat med att priserna på krogen kanske inte har blivit lägre. Däremot ser man att deltider har blivit heltider, och det är en vinst i sig. Man kan också se att företagaren får möjlighet att ta semester det kan de behöva. Än viktigare är att de gör investeringar i sina anläggningar. Förhoppningsvis ska de investeringarna leda till fler anställningar framöver. De som inte gör de investeringarna har anställt fler, så att vi faktiskt kan se en effekt. Om man tittar på hur besöksnäringsföretagen ser ut ser man att det behöver investeras i anläggningar, så att det går att få sysselsättning på helårsbasis. Det är särskilt viktigt i och , där vi har en förhållandevis stark vinter men en svagare sommar. Det kan också vara tvärtom, beroende på vilken ort vi pratar om. Då är det viktigt att man får möjlighet att göra det. Jag tror alltså att man behöver titta på detta på lite . 47 (S) replik: Syftet var att man skulle sänka arbetslösheten. Men 6 000 jobb för 5,25,3 miljarder måste väl ändå betraktas som ett misslyckande. Tycker man inte det är man ute på väldigt tunn is i fråga om fortsatta investeringar. Beträffande priserna: Det är helt rätt de har inte gått ned. Vi fick en redovisning . De har gått upp. Kombinationen sade man att man skulle uppnå. Det stämmer inte. Inget av det är uppnått. Man har använt 5,25,3 miljarder och fått ett mycket dåligt resultat. Jag missunnar ingen sänkta kostnader och ökad lönsamhet. Men om man har en finansminister som säger att man måste vara noggrann med hur man använder pengarna så att man får mesta och bästa utfall måste detta betraktas som ett misslyckande. Detta kan inte vara mesta och bästa utfall. De här pengarna kunde ha använts på annat sätt så att man hade fått ett bättre resultat när det gäller sysselsättningen. 48 (M) replik: Vi återkommer till utvärderingen av den här viktiga satsningen. Som jag sade i tidigare anförande kan vi se att deltider har blivit heltider, att fler unga får jobb och att det investeras i branschen. Detta kommer med stor sannolikhet att ge än mer frukt framöver. Vi återkommer till utvärderingar av det. Branschen är viktig. Detta är ofta första steget in i arbete för många. Sedan går man vidare till andra arbeten eller studier. Det är faktiskt viktigt att fortsätta utveckla den här näringen. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under 12 §.) Föredrogs näringsutskottets betänkande 2012/13:NU3 Utgiftsområde 21 Energi (prop. 2012/13:1 delvis). 49 (S): är det för den så viktiga energipolitiken att få strålkastarljuset på sig. Jag vill börja med att yrka bifall till reservationerna 1 och 5. Det är väldigt trevligt att se statsrådet i kammaren. Det uppskattar vi mycket. Låt mig så här i början slå fast att vi socialdemokrater anser att all svensk energi kan komma från förnybara källor. Det är en fråga om vilja och politiskt mod. Jag kan bli avundsjuk på till exempel , som har en bred enighet bakom sin energipolitik, och , där det finns ett politiskt mod och en bred enighet över blockgränserna om en rejäl samhällsomställning efter deras beslut om att avveckla all kärnkraft. I dessa länder vågar politiken peka ut vägen och ta ansvar tillsammans för ett hållbart energisystem och ett hållbart samhälle. Var är modet hos den borgerliga regeringen? Var är viljan att klara ett långsiktigt stabilt och hållbart energisystem? Den finns inte, tyvärr inte! Vi är öppna för en invit men energiministern svarar: Ni är välkomna att ställa upp på vår energiöverenskommelse. Men visst är det märkligt att bjuda in med armbågen på detta sätt. Vi vill sitta ned och över blockgränserna på riktigt och tillsammans reda ut hur vi tror att framtidens hållbara energisystem ska se ut och därefter fatta beslut som löper över flera mandatperioder. Det är hållbart, stabilt och långsiktigt och klarar både industrins konkurrenskraft och en omställning av samhället. Tyvärr innebär regeringens inställning att för industrin, konsumenten, forskningen med flera kommer osäkerheten att vara betydande. Men jag kan lova att vi fortsätter att ta upp frågan om en bred blocköverskridande överenskommelse för att just klara långsiktigheten och tryggheten och ge politiska signaler som går att lita på. Vårt socialdemokratiska energipolitiska mål, som alla borde kunna ställa upp på, är att trygga tillgången på energi med en energiproduktion som har låg inverkan på hälsa, miljö och klimat, och inte minst att göra det med internationellt konkurrenskraftiga villkor. Med en sådan inriktning skapas nya arbetstillfällen och stärks industrins konkurrenskraft. Här i har vi goda förutsättningar med vår tillgång till såväl vatten- som vind-, sol- och bioenergi. Jag vill i det här sammanhanget även lyfta fram alla duktiga forskare och forskningsinstitut. Jag träffade ett antal på Elforsks energiforskningsseminarium , och de kommer att göra sin del av läxan, bara de vet färdriktningen. När det gäller energiforskningen blir det en egen debatt , men jag vill trycka på vikten av samverkan. Det är A och O. Och vi måste ge tydliga signaler från politiken om vikten av nära samverkan. Till exempel är Elforsk, Värmeforsk med flera väldigt bra exempel där pengar växlas upp och ger mer resultat till tydlig nytta. Allt detta behövs i symbios om ska kunna fortsätta utvecklas som välfärdsstat och ligga i framkant med både utbildningsnivå och heta företag som exporterar och stärker . En grundbult i vår politik är, som jag inledde med att säga, att all svensk energi ska kunna komma från förnybara energikällor. Men detta kräver kraftfulla satsningar på att använda energi på bästa sätt, alltså att energieffektivisera och att ta vara på våra goda förutsättningar att producera förnybar energi. Därför vill vi socialdemokrater, ge uppdraget att ta fram ett scenario förnybart på lång sikt. har beslutat att andelen förnybart ska vara 2020, men enligt vår uppfattning är det för lite höjd i det målet. Vi når ju dit . Vi behöver höja ambitionen och ha en långsiktig inriktning på arbetet med omställning av både energisystem och samhälle. Åtgärder för förnybar energiproduktion måste utformas så att de når största möjliga effekt på både kort och lång sikt. Vindkraften står snart på egna ben, men vi väntar fortfarande på en lösning för andelsägd vindkraft. Havsbaserad vindkraft har en enorm potential men behöver stöd för att utvecklas, och inte minst måste frågan om landanslutning lösas. När det gäller solenergi behövs en översyn av nuvarande insatser och regelverk för att underlätta och skapa goda förutsättningar för svensk solenergimarknad. Vågkraft är en spännande teknik som är under uppstart. Hur kan politiken vara med och stötta denna utveckling? När det gäller biogas vill vi införa ett biogasstöd till lantbrukare och en strategi för utveckling. Som sagt: Det finns många förnybara energislag som behöver olika åtgärder, och jag skulle önska att vi hittade en samsyn i detta. Likaså måste vi ta fram fler verktyg för att snabba upp energieffektiviseringen för hushållen men även för industri, bostäder och inte minst offentliga byggnader. Ta hela miljonprogrammet vilken otrolig utmaning men så nödvändig! Här finns stora potentialer och det brådskar enormt. Vi behöver ett nytt energieffektiviseringsprogram för hela industrin och nya regler för bostäder, både befintliga och nybyggnationer. Vi socialdemokrater har högre ambitioner för energieffektiviseringen. Men visst borde vi klara av att bli överens om kraftfulla mål och på vilket sätt vi når dit. Jag tror på många verktyg i verktygslådan där vita certifikat är ett. Att energieffektivisering är viktigt råder det inget tvivel om. För regering och riksdag är det högprioriterat. Men allvarliga problem uppstår när de politiska målen och de praktiska styrmedlen inte hänger ihop. Jag anser att vi behöver reda ut och bli tydliga med vad vi menar med energieffektivisering, energiintensitet, energibesparing med mera. Vi anser också att ska vara ledande i energiomställningen på alla de marknader där företaget är verksamt och ta ett större ansvar för investeringar i förnybart. En del är på gång med vindkraftssatsningar, vågsatsningar med mera, men mycket mer går att göra. vill jag passa på att ge dem beröm för deras satsning på deras kontorskomplex där de vågar ställa krav på material, energiåtgång och ny teknik. Det är bra, och deras nya kontor är väl värt ett besök. är ansvaret för frågorna inom energipolitiken fördelat på många aktörer, vilket skapar stuprörsproblem för både konsumenter och producenter. Det gör det svårt att se helheten, och det är ingen som direkt tar ansvaret för att hålla ihop energieffektiviseringsarbetet och utvecklingen av det förnybara kopplat till klimat och miljö, som också måste hänga ihop med hållbara och robusta nät. En oro jag känner är inför de målkonflikter som vi ser, och jag är rädd att de kommer att öka. Inom politiken behöver vi hantera och klara av dessa, för annars är risken att utbyggnadstakten av förnybar energi kan komma att stanna upp. Jag tänker på vattenkraften, ramvattendirektivet, , vattendomarna, vindkraften, landskapsbilden, miljöaspekten och den sociala aspekten, skogen konkurrens om råvaran skyddet av skogen, den biologiska mångfalden, jordbruket, livsmedelsproduktionen och bioenergin och till vad marken ska användas.