prot · GZ09134 · 2012-06-20 00:00:00 — Vi fick nästan gå på övertid det året för att hinna få igenom det . Frågan kvarstår därför: Var finns de konkreta åtgärderna? Så till min andra fråga. I svaret sägs att man sluter avtal och överenskommelser med för strategiskt viktiga länder. Men de länder som exporterar mest till är varken , , eller , utan det är våra grannländer. Det är inget konstigt med det; så ser det ut över hela världen. Vi talar om att göra strategiska affärscentrum, men vi glömmer alltid bort att det kanske inte är till de små- och medelstora företagen ska exportera i första hand. Man kanske ska pröva att exportera till vår näst största exportmarknad eller till eller . är en nära granne som vi exporterar väldigt lite till. Varför det är så borde vi kanske analysera mer. Det är konstigt att vi har så lite export till i förhållande till vad vi skulle kunna ha. Varför gör man inte särskilda program med exportrådgivning avseende våra grannländer? Där tar ju många företag sitt första steg ut på exportmarknaden. Låt mig också kommentera detta med att sälja välfärdstjänster. Tack och lov är regeringen en minoritetsregering. Man ville göra en stor aktion för detta på det handelspolitiska området inom EU. Regeringen fick dock inte med sig utan fick gå hem och skriva om faktapromemorian. Jag tror inte att det är någon framgångsrik väg, för så fort blir inblandad säger nej. Det vet vi vid det här laget. 158 Näringsminister (C): Jag är inte insatt i detalj i det sista tog upp, men att döma av det säger låter det som att Socialdemokraterna effektivt har stoppat en möjlig utveckling av svenska välfärdsföretag i andra länder än i . Det är beklagligt. Den europeiska marknaden är väldigt viktig för våra små och medelstora företag. Majoriteten av exporten förläggs till . Då är det inte konstigt att våra svenska företag kraftigt har märkt av finanskrisen och den ekonomiska oro som har varit i och fortfarande pågår, och ekonomin kommer att vara instabil även ett tag framöver. Vi har en inre marknad i EU. Där arbetar vi för ett enhetligt patentskydd, för att förenkla reglerna vid offentlig upphandling och för att få mer av en digital inre marknad, för vi vet att det är det som utvecklar inte minst tjänsteföretagen. Det har bäring på såväl franska och polska som svenska företag. Jag träffade den polske ekonomiministern , och vi talade just om hur vi ska utveckla handeln mellan och . Sådant arbete pågår i mitt ministeruppdrag. När jag träffar kolleger utanför handlar det snarare om hur vi kan riva handelshinder och förbättra standardiseringsprocesser så att vi kan underlätta för svenska små och medelstora företag att komma in på dessa marknader. Dessa frågor lyfter många företag upp med mig som hinder i tillväxten. I den artikel som interpellanten tar upp om intervjuar man ett antal småföretagare som har kämpat för att komma in på den internationella marknaden. Företagaren, som är vd för , säger: Jag blev både förvånad och överraskad när jag insåg hur mycket hjälp det finns att få. Egentligen finns det fler möjligheter än vad man kan utnyttja. Det är viktigt att komma ihåg att det finns många olika saker. Problem uppstår då det ska passa det enskilda företaget. Här kommer samverkansprocesserna och främjandeaktörerna in, och här är det viktigt att främjandeaktörerna, och andra, finns så regionalt och nära företagen som möjligt. Den andra frågan som och ställde var: Vad finns det för konkret? En konkret sak slog vi fast sedan, , nämligen 50 miljoner extra till . Det är en viktig satsning för att främja företag. En annan är de knappa 100 miljoner som gavs till science park-systemet runt om i med en avsatt pott till internationalisering. Det är viktigt att främja tidiga tillväxtföretag så att de kommer in i internationaliseringstänket från början. Förutom den vuxenutbildning som finns och möjligheten till arbetskraftsinvandring, som regeringen och har öppnat upp för och som har varit viktig inte minst för gruvbranschen i , som efterfrågar en stark kompetensförsörjning, pågår det nu trepartssamtal mellan facken, arbetsgivarna och regeringen för att ytterligare underlätta kompetensförsörjning och sänka trösklar för grupper som står långt från arbetsmarknaden. Jag är inte nöjd med hur situationen ser ut. Däremot kan jag se att vi har tagit många bra och viktiga steg på vägen. Vi måste konstatera att vi har gått igenom en finanskris. Jag kan se en hunger hos svenska små och medelstora företag att vilja ta marknadsandelar, inte bara i utan också utomlands. Det ska vi fortsätta att främja. 159 (S): Min interpellation handlar om hur fler företag kan komma ut på den internationella marknaden. Problemet för och svenska företag är att vi ligger på samma nivå som . Det betyder att det övergripande problemet inte är finanskrisen, även om den har bidragit och naturligtvis är ett problem för , och . Men problematiken har varat . Just därför behövs det handlingskraft. Ministern tar upp de 50 miljoner som regeringen har kommit överens med oss socialdemokrater om. Det var en viktig överenskommelse, men den handlade inte om konkreta åtgärder för ökad export. Den handlade om ambassadnedläggningar. Det handlade om att ambassader även fortsättningsvis skulle få vara öppna i viktiga länder där vi behöver ha ambassader för att bland annat svenska företag ska kunna komma dit. Det var det som den överenskommelsen handlade om, ingenting annat. Mot bakgrund av att företagen så tydligt pekar på kompetensförsörjningsproblemet och lyfter upp det, oavsett om det är eller någon annan som frågar, och med tanke på att i sin rapport nu säger att företagen bromsar in, borde näringsministern känna större oro för det allmänna läget och för hur fler företag ska komma ut på en global marknad. Det är så vi har möjlighet att få tillväxt i . 160 (S): När regeringen och regeringens företrädare inte har något annat försvar skyller man på krisen som var för ett par . Problemet är att våra största exportländer inte hade det så förskräckligt jobbigt. Det var i huvudsak länder i södra delen av som hade det. , och klarade sig faktiskt ganska bra eller hämtade sig i alla fall väldigt snabbt. Då kan man inte ständigt återkomma till att vi har gått igenom den största nedgången i ekonomin . Det håller inte som argument för att man har haft en långtgående trend som fanns även före denna kris. Krisen har kanske inte hjälpt till att förbättra läget, men det ser inte exakt likadant ut överallt. Vi socialdemokrater tycker också att det är viktigt att man gör mycket både på EU-nivå och på internationell nivå, till exempel standardiseringsprocessen. Det skulle lösa många problem. Man kan inte beskriva näringslivets utveckling och de beslut man har fattat tidigare när vi kommer till de nya situationer som uppstår när det gäller vad man ska göra när man ser att det finns problem. Det finns oerhört stora problem när det gäller situationen för företagare i . Dem vill inte regeringen se. Man tror att man har gjort allt färdigt och att allt är klart. 161 Näringsminister (C): Inte ett enda förslag om hur vi ska öka internationaliseringen har jag hört från de socialdemokrater som har varit uppe i talarstolen. Det är som vanligt en massiv kritik som spretar åt olika håll men ekar tom på egna förslag. Enligt den undersökning som har gjort ligger vi på samma nivå som . Låt oss konstatera det, och låt oss diskutera vilka förslag som ska föra oss framåt! Det var en finanskris 2008. Det hoppas jag att även Socialdemokraterna, som ibland blundar för det faktumet, kan inse. Det är fortfarande en stor ekonomisk oro ute i . Fråga vilken småföretagare som helst i så får man höra att det är utvecklingen i som gör att det gör ont i magen när man tittar i sina orderböcker! Den ekonomiska oron har inte lagt sig utan är fortfarande väldigt påtaglig. säger att vi måste titta på hur det såg ut före finanskrisen. Vilka var det som styrde då? Det var Socialdemokraterna innan Alliansen tog över 2006. Det är viktigt att vi båda bär ett ansvar för att presentera konkreta insatser och fullfölja dem. När jag möter svenska företagare, både utomlands och i , lyfter man upp kompetensförsörjningen på plats i . Där har vi ju kommit med en rad förslag som jag tog upp tidigare. Dessutom lyfter man upp standardiseringsprocessen och ett enhetligt patentskydd som helt avgörande. Där är pådrivande. Man pratar också om främjandevägar och om möjligheten till finansiering. Enligt SCB:s företagarregister ligger i topp i världen när det gäller andelen mindre bolag som exporterar och importerar. Där ligger vi i framkant, men vi behöver definitivt bli bättre för att stå oss längre fram i den internationella konkurrensen. Överläggningen var härmed avslutad. 22 § Svar på interpellation 2011/12:353 om näringslivets utveckling i 162 Näringsminister (C): har frågat mig vad regeringen gör för att företag och industrier i ska växa och frodas så att det blir fler jobb, nya produkter och tjänster. Regeringen bedriver en aktiv politik för att stärka förutsättningarna för tillväxt i alla delar av landet. Det handlar om att stärka den lokala och regionala konkurrenskraften men även om att skapa bättre förutsättningar för företagande, innovationer och investeringar. Jag menar att den bästa kunskapen om vad som behövs för att utveckla finns i regionen. Därför ligger också huvudansvaret för de regionala tillväxtresurserna där. Regeringen tillför resurser till regionen för att utveckla insatser inom till exempel näringslivsutveckling och kompetensförsörjning. Det är viktigt att det är de unika förutsättningarna och styrkorna i som är utgångspunkt för arbetet. Regeringen har genomfört ett stort antal insatser som lett till ett generellt förbättrat näringslivsklimat så att företag i alla branscher kan bidra till tillväxt, välfärd och jobb. Det handlar om hundratals insatser som spänner över i princip alla politikområden. En viktig del är en effektiv och ändamålsenlig tillgång till finansiering och rådgivning för landets nya, små och växande företag i alla delar av landet. En annan del är att åstadkomma förenklingar och att skapa en märkbar positiv förändring i företagens vardag. Genom att skapa ändamålsenliga regelverk, minska företagens kostnader och förenkla uppgiftslämnandet blir det enklare och mer lönsamt att starta och driva företag i . Regeringen håller också på att ta fram en innovationsstrategi som ska bidra till att öka vårt lands samlade förmåga att ta till vara kunskap, kompetens och kreativitet. Svenska företag konkurrerar ofta på världsmarknaden. Tillgång till arbetskraft med rätt kompetens är avgörande såväl för det enskilda företagets konkurrenskraft som för utvecklingskraft. När företagen har svårt att anställa trots en hög arbetslöshet har Arbetsförmedlingen en viktig matchningsroll att fylla. För att underlätta för arbetsgivare att hitta personal med rätt kompetens har regeringen även gett aktörer med regionalt tillväxtansvar i uppdrag att etablera kompetensplattformar för att säkerställa en bättre matchning av utbud av och efterfrågan på arbetskraft på regional nivå. Mot bakgrund av det rådande läget på arbetsmarknaden har regeringen också förlängt satsningen på yrkesinriktad gymnasial vuxenutbildning . Avslutningsvis: I det regionala tillväxtarbetet i fokuseras på begreppet Det attraktiva länet. Det är angeläget att tydliggöra och utveckla de frågor som är centrala för attraktivitet. Av denna anledning lanserade jag dialogplattformen Attraktionskraft . Plattformen handlar bland annat om att föra dialog om lokala och regionala förutsättningar för att utveckla attraktiva livs- och boendemiljöer utifrån regeringens och andra aktörers pågående insatser inom området. Jag ser framför mig ett gemensamt engagemang mellan stat, kommun, region, näringsliv och intresseorganisationer för att ska fortsätta att vara ett attraktivt land att vistas, verka och växa i. Därmed hoppas jag att det har framgått att regeringen bedriver en samlad och aktiv politik för att företag och industrier ska växa och frodas, i såväl som i alla övriga delar av landet. 163 (S): Det gläder mig att statsrådet ser fram emot engagemang och samarbete. har sina utmaningar precis som många andra ställen. Men det var en klok utredare som en gång sade: Klarar ni omställningen och strukturomvandlingen i klarar vi den överallt i . Det har att göra med näringslivsstrukturen från basindustri till nya verksamheter. Jag får tacka för svaret. Men ibland blir svaren mycket ordrika men inte så konkreta. Jag kan gå igenom några av de svar som jag har fått. Att det krävs kapital, riskkapital och finansiering är vi helt överens om. Sedan skriver statsrådet om regelförenklingar. Men hur går det med dem egentligen? Jag har fått höra att av företagarna upplever försämringar . Det kanske inte går så bra. Sedan är det oerhört viktigt med rätt kompetens. Det är alla överens om. Men varför kan vi inte få fler kurser inom , där av dem som har gått igenom den faktiskt har fått arbete? Det får vi inte, och det är någonting som också näringslivet efterlyser. Men där ser vi inga satsningar. När det gäller rätt kompetens har vi en högskola i som vi är mycket stolta över. Men där skär ni ned. Ni tar bort från den. Det är också någonting som försvårar arbetet med de så kallade kompetensplattformarna. Regionen har fått i uppdrag att göra kompetensplattformar, men det har inte följt med någon typ av finansiering. Den uppgiften har jag fått senast . Ministern har infört något som hon kallar för dialogplattform. Det är detta jag menar med att det är mycket ordrikt men inte konkret. Vad är en dialogplattform? Jag har för mig att det var någon annan i regeringen som inte tyckte om kafferep. Det kanske inte är det som man menar. har bland de högsta arbetslöshetstalen i landet. Vi har den lägsta utbildningsnivån. Det är ingenting som man är stolt över. Men å andra sidan är det någonting som borde åtgärdas. I spåret av att vi behöver mer kompetens har följande saker hänt: Regeringen skär ned på högskolan. Man genomför en gymnasiereform som innebär att man tar bort resurser från gymnasieskolan. Vi får inte yrkeshögskoleplatser. Det finns inte på långa vägar tillräckligt med yrkesinriktade arbetsmarknadsutbildningsplatser. Det går tyvärr inte åt rätt håll, . Det senaste är att Läkerol ska läggas ned. Vi har sett ett antal industrier som har försvunnit. är i sig en stark kommun med en duktig kommunledning. Men med tanke på de första orden som jag sade, om att om klarar omställningen klarar hela landet det, tror jag att det är mycket viktigt att det finns en aktivitet också från regeringen och ministern. Det finns brister i fråga om matchningen. Det är alltså brist på rätt kompetens bland företagen i också, trots en hög arbetslöshet. Det konstaterar ministern bara i svaret. Men frågan är: Vad gör man med Arbetsförmedlingen? Något som , som ministern representerar, driver är att man ska privatisera Arbetsförmedlingen. Är det detta svar som gäller också? 164 Näringsminister (C): Jag vill börja med att säga till att om han vill tala om utbildningsfrågor bör han ställa interpellationen till utbildningsministern. Vill ha svar på hur regeringen ser på Arbetsförmedlingen får han ställa frågor till arbetsmarknadsministern. har från regeringens perspektiv varit en viktig föregångare. När det tråkiga beskedet om nedläggningen av i kom för initierade varselsamordnare för att skapa en tydlig dialog men också en möjlig plattform för samverkan mellan olika aktörer i området. Det var ett uppdrag som blev uppskattat och som också var framgångsrikt i så måtto som det ändå kan vara i sådana tråkiga situationer som vid nedläggningar. Detta varselsamordnaruppdrag blev sedan en förebild för många andra varselsamordnare som har utsetts i såväl som stora delar av under finanskrisen och som finns också i och vad gäller Glasriket. I det fallet är jag mycket medveten om de utmaningar och svårigheter som står inför. Där är det viktigt att vara med och kunna bidra från nationell nivå. Men också de regionala och lokala aktörerna och politikerna har ett ansvar för att vända trenden. Vad gäller riskkapital fick jag en konkret fråga om vad som är på gång. Vi redovisade detta i vårpropositionen till som ni har debatterat och fattat beslut om . Där gör vi en kraftig översyn. Vi tar ett första steg och gör en sammanslagning av och för att se till att skapa mer resurser i riktigt tidiga skeden på kapitalstegen. Det är en efterfrågad åtgärd från det svenska näringslivet. Vad gäller regelförenklingar har det pågått ett ambitiöst arbete. Vi ligger långt fram i jämförelse med många andra europeiska länder. Men det är inte tillräckligt. När jag blev näringsminister styrde jag om arbetet och pekade i stället ut fem fokusområden i regelförenklingsarbetet. Ett av dem är minskad uppgiftslämning. Där har vi nu dragit i gång en utredning för att skapa en dörr in vad gäller uppgiftslämning. Målet är att få en dörr in när det gäller uppgiftslämning till exempelvis myndigheter. I stora undersökning som kom såg vi ett trendbrott. Färre företagare upplever regelkrångel som ett tillväxthinder, vilket är positivt. Det hoppas jag håller i sig framöver. När det gäller kompetensplattformarna ser jag och även regionerna själva dem som ett oerhört viktigt och strategiskt arbete. Etableringarna av regionala kompetensplattformar äger . Det handlar om att ta fram regionala prognoser och behovsanalyser när det gäller utbildning. Men det är också ett bra sätt att möta näringslivets efterfrågan. pågår ett arbete inom för att kunna förstärka kompetensplattformarna ytterligare. De pengar som har tagits till kompetensplattformarna kommer från det regionala tillväxtanslaget som uppgår till fördelat till just . Sedan vet att jag personligen är en oerhört varm anhängare av högskolor i hela landet och samverkan med näringslivet. Det kommer en ny forsknings- och innovationsproposition från regeringen till . Då får vi ser hur anslagen och fördelningen av dem kommer att se ut. Jag vill avsluta med att Attraktionskraft är ett koncept som har varit uppskattat, kanske inte av riksdagsledamöter från Socialdemokraterna men av partier av olika färg och av regionala aktörer runt om i landet. Jag hoppas att vi kan arbeta intensivt med att stärka attraktionskraften i hela landet. 165 (S): Jag tackar för svaret. När det gäller samordnare är jag fullständigt medveten om detta; det var ju en av företrädare, som jag hade interpellationsdebatter med, som genomförde samordningen. Det var som genomförde detta arbete i , och jag vet precis hur det gick till och vilka resurser man hade. Låt mig dock säga så här: Vi ska inte tala om kompetensbehov. Vi ska inte tala om utbildningen det får jag tydligen interpellera andra om. Vi ska inte tala om arbetsmarknad det får jag interpellera andra om. Jag får heller inte ta upp behovet av ett dubbelspår och av att öppna porten mot då får jag tydligen interpellera någon annan minister. Då kan jag konstatera att frågan är: Vad blir det kvar att tala med om? Är det regelförenklingarna? Är det vad som finns kvar om jag inte får tala om problemet att man inte kan matcha folk i arbete? Man klarar inte en sådan enkel sak. Det är alltså utifrån de regelsystem regeringen har satt upp och utifrån regleringsbreven till Arbetsförmedlingen, tydligen. Då är det bara regelförenklingar kvar att tala om. Är det så att vi behöver öppna upp porten till via järnvägsspår upp till ? Är det så att vi behöver muddra hamnen i och elektrifiera tågen från hamnen, för att det skapar jobb och driver på näringsverksamheten? I så fall kan det väl vara helt riktigt att interpellera ansvarig minister om dessa saker. Vi kan dock stanna kvar vid regelförenklingarna. Det är nämligen så att företagen upplever att det inte har blivit bättre. Det har blivit fler regler att följa. Skulle lösningen för och för andra delar av landet vara att det är regelförenklingar som gäller? Kommer näringslivet att frodas då? Vi vet ju att det handlar om infrastruktur att kunna ta sig fram och tillbaka och skicka varor, gods och arbetskraft. Det handlar om utbildningsnivå möjligheter att i en omställning få vidareutbilda sig. Det handlar om den som är arbetslös att kunna få hjälp på vägen till nya jobb. Det är så näringslivet vill ha det. Det handlar om tillämpad forskning ute i företagen det är jätteviktigt. Allt detta är utbildningsfrågor och kompetensfrågor, och jag dristar mig till att fortsätta att prata om dem med näringsministern. Det finns en generationsväxling som väntar. Den pågår egentligen. Den pågår både i offentlig verksamhet och bland småföretagarna i . säger till oss att det är 3 700 företagare som ska generationsväxla. Då är frågan: Vad gör ministern åt detta? Blir det så att dessa duktiga hantverkare och andra när de går i pension lägger ned företaget? Då har de nämligen lämnat sitt arbete, och de har inte tänkt att någon annan skulle ta över. Det är en stor fråga; det handlar om massvis med jobb. Det kommenterar hon inte heller, men det kanske är en fråga för ett annat statsråd. Låt oss alltså vara överens om detta, : Det handlar om utbildningsnivå. Den är låg i , och den måste höjas. Satsa på , satsa på högskolan, satsa på arbetsmarknadsinriktade utbildningar, satsa på komvux och reformera gymnasieskolan! Det är ganska bråttom, och vi måste göra detta när det gäller utbildningsnivån. Satsa på bättre transporter, både av folk och av gods! Vi är ju överens om detta. I svaret här framgår dock att det är regelförenklingar som ska göra det. 166 Näringsminister (C): Regeringen driver en aktiv regional tillväxtpolitik och näringspolitik för att stärka förutsättningarna i hela landet. Det handlar om ett stort antal områden, och interpellanten har tagit upp många av dem. Det handlar om infrastruktur för både person- och godstrafik och för möjlighet till arbetspendling. Det handlar om kompetensförsörjning och utbildning, både genom den yrkeshögskola regeringen inrättade , genom satsningar på yrkesinriktad vuxenutbildning och genom den reformering av skolan som skedde alldeles . Det handlar om hur Arbetsförmedlingen är fördelad och vilka resurser man har för att hjälpa dem som står utanför och coacha dem in i nya arbeten. Det handlar också om forskning och innovationer. För min del, som näringsminister med ansvar för regionalt tillväxtarbete, spelar de regionala kompetensplattformarna en väldigt viktig roll för att vi ska se vad det finns för utmaningar och behov i de olika regionerna. För mig är det också viktigt att se att de pengar vi fördelar till de olika regionerna exempelvis genom regionala tillväxtanslag, i det här fallet drygt 80 miljoner till används för att just stärka utvecklingskraften, tillväxten och jobbmöjligheterna i länet. Tittar man på infrastrukturen ser man att för fick 873 miljoner till regional transportinfrastruktur. Den transportplan som omfattar har tagits fram tillsammans med regionen, och den innebär att man kraftsamlar i de utmaningar regionen ser bland annat i det enskilda vägnätet. Man lägger i just investeringar av detta nät. I den nationella planen har vi även pekat ut åtgärder på mellan och . Det finns också utpekat åtgärder för sträckan mellan och samt kapacitetsökningar på Ostkustbanan och Norra stambanan, till exempel. Det finns även åtgärder på . De är alltså belysta i de samtal regeringen och regionen har haft och fastlagda i den nationella plan som gäller för perioden 20102021. Infrastruktur och kompetensförsörjning är nämligen väldigt viktiga delar när vi pratar om att stärka näringslivets villkor. Vad jag menade när jag sade att arbetet är så fördelat inom regeringen att vissa ministrar svarar på vissa specifika frågor är att detta följer av det regelverk som finns. Därför menade jag att , om han vill diskutera detaljer i dessa system, är välkommen att ställa frågor om dem till mina kolleger. Jag diskuterar dock gärna på ett övergripande plan de breda förutsättningar som krävs för att stärka näringslivet i alla delar.