prot · GZ0969 · 2012-02-14 00:00:00 — Eftersom detta var något som vi hade en stor diskussion om när vi fattade beslutet borde man ha sett till att fler känner till att man har ändrat förutsättningarna, för det var i alla fall något som inte vi visste någonting om. Min fråga handlade dock inte specifikt om vilka som har möjlighet att gå på yrkesvux utan mer om satsningen på yrkesvux över huvud taget, och det har inte statsrådet svarat ett dugg på i sitt svar. Därför måste jag få fråga statsrådet om hon känner att uppdraget, som första gången beskrivs i budgetpropositionen för 20082009, nu är slutfört, eftersom man avser att fasa ut detta 2013. Har de personer som hade behov av yrkesvuxutbildning fått den, eller tror statsrådet möjligtvis att det finns fler personer som borde komma i fråga för denna satsning framöver? Om svaret på den frågan är ja, hur resonerade då regeringen när man valde att satsa på att sänka krogmomsen i stället för att satsa de pengarna på att utbilda människor till jobb? 51 (FP): Det är en väldigt viktig debatt vi har här om yrkesvux och konjunkturläget. Det är den interpellationsdebatten jag har anmält mig till. När man lyssnar på Socialdemokraterna kan det låta lite grann som att ju fler som är inskrivna i vuxenutbildningen desto bättre. På ett sätt kan man tycka att staten ska ta ett större ansvar och se till att fler personer antas till den kommunala vuxenutbildningen, men jag tycker att det är viktigt att borra i och titta på vilka personer det handlar om och hur målgruppen ser ut. Är det alltid positivt att antalet personer i vuxenutbildningen ökar? Vuxenutbildningen används av en del för att sadla om. Man kanske har jobbat som barnskötare, men sedan finns det för många barnskötare i vissa kommuner som det efterfrågas fler personer i vård- och omsorgssektorn, och då kanske man vill sadla om. Då är vuxenutbildning ett viktigt komplement. Eller så har man kanske varit arbetslös ett tag och har helt enkelt inte någon utbildning men vill nå gymnasiekompetens, vilket många arbetsgivare ställer krav på, och då kan vuxenutbildning också vara en väg att gå. Den absolut viktigaste orsaken i alldeles för många kommuner är dock den utslagningsmaskin som den socialdemokratiska gymnasieskolan har varit, inte minst på de yrkesinriktade programmen. Då kan man tycka att vi använder resurserna lite fel här i samhället, att för många miljoner i landets kommuner går till att lappa och laga bristfälliga gymnasieutbildningar i den kommunala eller fristående gymnasieskolan. Jag tycker därför att de reformer som är på väg att sjösättas med den nya gymnasieskolan, där vi får tydligare lärlings- och yrkesutbildningar, är ett sätt att se till att fler ungdomar faktiskt lämnar gymnasiet med rätt utbildning, precis som statsrådet också anger i sitt svar. Med tanke på konjunkturen tycker jag även att det är rätt prioriteringar som sker när det gäller vuxenutbildningar och yrkesvux. Tittar vi historiskt ser vi att vi började med runt 2009 för att , när det var väldigt tufft på arbetsmarknaden, vara uppe i nästan 1,2 miljarder som fördelades enbart till yrkesvux. Jag tycker alltså inte att det är fel att man anpassar yrkesvuxsatsningen både efter de behov som finns och efter konjunkturen. Eftersom särskilt lyfter upp ungdomsarbetslösheten vill jag ändå peka på att regeringen också har tittat på arbetsgivaravgifter när det gäller ungdomar. Vi har också förstärkt arbetsförmedlingarna nu när det börjar bli lite skakigt på arbetsmarknaden. Jag vill skicka med uppmaningen att prata med sina socialdemokratiska kolleger i många av landets kommuner där man tyvärr, när man konstaterar att staten och regeringen skjuter till yrkesvuxpengar som fortfarande får anses vara ett generöst statsbidrag, gör stora överskott eller till och med trappar ned den kommunala vuxenutbildningsinsatsen i stället för att komplettera statens insatser och erbjuda ännu fler ungdomar och vuxna vuxenutbildning. Det tycker jag också är viktigt att notera. 52 Statsrådet (FP): Precis som var inne på anpassas vuxenutbildningen i stort väldigt mycket efter konjunkturen och efter hur det ser ut på arbetsmarknaden. När vi har svåra tider på arbetsmarknaden är det viktigt att det finns platser inom vuxenutbildningen för dem som vill omskola sig för att kunna ta andra och nya jobb på arbetsmarknaden. Jag menar att denna regering har tagit ett stort ansvar för vuxenutbildningen. Här talar vi om individualisering för att fler ska kunna känna att det finns någonting för dem inom vuxenutbildningen. Vi talar om validering, att människor inte ska behöva läsa saker som de redan kan. Vi talar om att uppvärdera yrkesutbildningar i förhållande till teoretiska utbildningar. Allt detta sammantaget menar jag leder till att vi också lockar de grupper som behöver det mest och som vuxenutbildningen tidigare inte har nått. Det är framför allt män. Det är självklart att jag inte är nöjd med den statistik vi har . Jag försökte redovisa statistiken för genom att säga att det går framåt, men vi vidtar ytterligare åtgärder för att det ska se ännu bättre ut. Jag vet inte var den statistik som läste upp kommer ifrån, men jag har en statistik som visar att när det gäller den kommunala vuxenutbildningen stämmer det att det är väldigt många kvinnor i förhållande till män. Men om vi tittar på andra vuxenutbildningar, till exempel sfi, har vi fördelningen kvinnor och män. Tittar vi på är det kvinnor och män. Tittar vi på särvux är det 4951 och på folkhögskolan 6040. Vi brukar säga att allt mellan och är jämställt, så vuxenutbildning i stort är tillgänglig för både män och kvinnor. Men den kommunala delen, den som inte har individualiserats eller tagit hänsyn till vad de som söker tidigare kan och har läst, verkar ha lockat fler kvinnor än män. Vi hoppas att de förändringar som regeringen nu vidtar ska leda till att den utveckling vi ser, det vill säga att fler män söker sig också till de kommunala vuxenutbildningarna, ska kunna fortsätta. Här menar jag att vi har samma intresse, och vi tänker fortsätta med detta. När det gäller satsningar på vuxenutbildning är det återigen så att vi anpassar dem till arbetsmarknadens läge. när vi hade den värsta finanskrisen genom tiderna satsades det 2 miljarder mer jämfört med när Socialdemokraterna lämnade regeringsmakten. har vi tagit bort 1 miljard eftersom den kris vi har inte motsvarar den kris vi hade 20082009. ligger vi på mer jämfört med så visst har denna regering byggt ut vuxenutbildningen. Det gör vi för att vi anser den vara viktig, både för att ge människor en andra chans och för att ge människor som vill omskola sig och byta bransch möjlighet att göra det. Där menar jag att yrkesutbildningar har varit viktiga. Vi ser att de som går yrkesutbildningar också kommer ut i arbete. Där finns det anledning att följa utvecklingen och vid behov också återkomma till att utöka antalet platser. Om arbetsmarknaden efterfrågar det ska vi självklart se till att arbetsmarknaden får den kompetens som behövs. 53 (S): Det gläder mig att statsrådet ser lika positivt på att vi ska försöka jämna ut så att det är lika många män och kvinnor som går vuxenutbildningarna, för om man tittar på dem som har jobb men som riskerar att bli av med sitt jobb är det väldigt många lågutbildade män i den gruppen. Då måste man tänka lite längre framåt på vad som kommer att hända när deras jobb försvinner och ha en plan för det. Kommunerna har en annan bild än den positiva bild som statsrådet ger just nu av läget. Senast kunde man läsa om , om jag kommer ihåg rätt, där man var tvungen att skära ned 1 000 platser inom vuxenutbildningen eftersom man tappar 38 miljoner i statsbidrag. Den positiva bild som statsrådet ger här stämmer alltså inte om man läser i lokala medier runt om landet. Det finns runt om i vårt land många goda exempel på lokala initiativ där man förstått vikten av vuxnas kompetensutveckling. Där är den i ett gott exempel. De har alltid haft en stor andel av sin arbetsföra befolkning inom industrin, , vilket gjort att många av och till har mist jobbet. Det har vi sett alldeles . Då löser man inte problemet genom att sitta med armarna i kors och vänta på att någon annan ska göra det, utan då tar man tag i saker och ting. På en konferens kunde man höra vuxenutbildningschefen i berätta hur man med hjälp av kompetenshöjande åtgärder kunde behålla människor i arbete eller hjälpa dem att byta yrkesbana. För att lyckas med det krävs nationella satsningar till exempel genom att de som riskerar att hamna i arbetslöshet får en rimlig ersättning för att omskola sig. Man ska känna sig trygg man satsar på både sig själv och landets tillväxt. sade att S tycker att ju fler som är inskrivna i vuxenutbildning desto bättre och frågade om det alltid är positivt att antalet personer i vuxenutbildningen ökar. Det beror på vilket perspektiv man har. Jag tycker att det livslånga lärandet är viktigt. Det är klart att jag då inte ser det som negativt att vi har många människor som väljer att vidareutbilda sig, oavsett om de riskerar att bli arbetslösa eller har jobb. Sedan talade om den utslagningsmaskin som gymnasieskolan varit under den socialdemokratiska regeringstiden. har ni styrt , , och hur har det sett ut ? Har andelen elever som lämnar skolan utan godkända betyg eller hoppar av minskat? Nej, det tror jag inte att det har. Där har vi nog en läxa att lära, både och jag. Vidare sade att det inte är fel att anpassa yrkesvux efter konjunkturläget, och statsrådet sade något liknande. saknar 60 000 unga människor i gymnasieutbildning. Över 800 000 av den totala befolkningen saknar gymnasieutbildning. har vi massarbetslöshet; arbetslösheten ligger på . I det läget måste man fundera på om det inte är allvarligt. Vill ni inte göra någonting åt den situationen? Är det inte bättre att satsa lite mer pengar på just vuxenutbildning? 54 (FP): Vi är inte nöjda med den nuvarande situationen. Jag har deltagit i ett antal interpellationsdebatter om ungdomsarbetslösheten, och varje gång får jag påminna om att ungdomsarbetslösheten är ett stort problem i . Likväl måste jag få säga att av ungdomarna heltidsstuderar. De går i gymnasieskolan. Jag satt med i en grupp med 35 arbetslösa ungdomar i . Många hade sökt sig till Arbetsförmedlingen, men alla ville inte söka arbetsmarknadshjälp på heltid utan ville ha deltid och timanställningar. Det finns alltså olika behov. Statsrådet har bland annat pekat på lärlingssatsningarna inom vuxenutbildningarna och på satsningen på målgruppen för att ungdomar ska kunna komplettera sin gymnasieutbildning. Det tycker jag är bra, och det verkar som om och jag är överens där. När det gäller gymnasieskolan vill jag säga att den nuvarande regeringen, där har ansvar för utbildningsfrågorna, sjösatte sin gymnasiereform , alltså för ett drygt halvår sedan. Fram till dess gällde den gamla gymnasieskolan, den gamla gymnasiestrukturen med 16 treåriga nationella program, samtliga med krav på högskolebehörighet. Det har resulterat i att så många ungdomar tvingats söka upp Arbetsförmedlingen eller, för den delen, den kommunala vuxenutbildningen. Jag vill inte missuppfattas. Det är bra att man utbildar sig, det är bra att man förkovrar sig, men det är synd att våra vuxenutbildningspengar ska gå till att lappa och laga gymnasieskolans utbildningar i stället för att användas till att erbjuda yrkesutbildningar för att möta arbetsmarknadens behov. Det finns olika exempel som också nämnde. kommun i skulle inte ha kunnat erbjuda vuxenutbildning utan yrkesvux medan vi i har både och. Det gäller, utöver statens insatser, att de kommunala politikerna tar sitt ansvar. 55 Statsrådet (FP): och jag är överens om vikten av vuxenutbildning för att människor ska omskola sig, för att människor ska få en andra chans, för att människor ska kunna komma ut i arbete. Men än viktigare är det att föra en politik för jobb. Jag hörde säga i sitt inlägg att människor som förlorar jobbet måste få chans till rimlig ersättning. Absolut, det är viktigt, men människor som förlorar jobbet måste också få chans till ett nytt jobb. Där fanns det inga förslag på vad som ska åstadkommas. Jag skulle vilja fråga: Hur skapar man nya jobb genom att till exempel inte vilja sänka momsen i restaurang- och cateringbranschen med tanke på alla unga som behöver få sitt första jobb eller alla nyanlända som behöver komma ut på arbetsmarknaden? Hur skapar man jobb genom att höja arbetsgivaravgiften för ungdomar som ska konkurrera med människor som har lång erfarenhet på arbetsmarknaden? Hur skapar man jobb genom att avskaffa , eller för den delen ? Det är en politik som parti vill föra och säkert skulle föra om de hade regeringsmakten. Men det finns ingen som räknar ut hur många jobb den politiken skulle skapa. Det är viktigt med vuxenutbildning. Vi bygger ut vuxenutbildningen, men den måste kombineras med att det finns jobb att gå till. Det är det jag saknar i inlägg . 56 (S): Det är klart att vi socialdemokrater har en politik för jobb. Det är bara att läsa vår budgetmotion som väldigt mycket handlar om jobbskapande åtgärder. Jag tänkte gå in på det lite mer i vår nästa interpellationsdebatt. och många andra ifrågasätter de 5,4 miljarder som regeringen satsat på sänkningen av krogmomsen. Enligt de första artiklarna skulle det skapa 20 000 jobb, men det senaste jag läste handlade om 3 500 jobb. Däremellan har det skrivits många artiklar och antalet har minskat. När man inte har en aning om hur många jobb det skapar är det en mycket märklig satsning som gjorts. Vuxenutbildningen är fantastisk och vi ska vara rädda om den. Den är unik för . Under tidigare konjunkturnedgångar har vi vidareutbildat människor så att de varit redo att ta jobb när jobben har kommit. ser vi att människor lämnas i sticket. De får gå hemma och göra ingenting. Dessutom får ungdomarna inte komma till Arbetsförmedlingen och få någon som helst åtgärd förrän det gått hundra dagar. Vem av oss som skapar jobb kan därför diskuteras. Vi håller på att förlora en hel generation ungdomar. Jag är jättebekymrad. Människor är långtidsarbetslösa allt och kommer allt längre bort från arbetslivet. Jag skulle vilja fråga statsrådet hur hon tänker kring dessa frågor kopplat till vuxenutbildningen och kanske framför allt kopplat till genusproblematiken som vi diskuterar . 57 Statsrådet (FP): Hur mycket regeringen satsar på vuxenutbildning kunde jag visa i form av statistik. Jag kunde visa att vi bygger ut vuxenutbildningen. Vi vet att det är viktigt för människor som blir arbetslösa att ha möjlighet att omskola sig för att kunna byta jobb. Vuxenutbildningen möter den konjunktur och den efterfrågan som finns på arbetsmarknaden. Det är därför den byggs ut. Ett exempel är det som händer i . Vi tillsätter extra resurser i just den regionen eftersom gått i konkurs. Det kommer att bli svårare för människorna där, och regeringen behöver därför agera för att omskola dem så att de har möjlighet att få ett annat jobb. Det är det vuxenutbildningen handlar om, att anpassa den till det som arbetsmarknaden efterfrågar. svarar fortfarande inte på frågan vad Socialdemokraterna vill göra för att skapa fler jobb. Vi bygger ut vuxenutbildningen. Vi har vidtagit åtgärder för att skapa fler jobb. Ja, sysselsättningsgraden är lägre. Vi har fler medborgare. Vi behöver skapa ännu fler jobb. Men hur kan skattehöjningar på sådant som skapar arbete skapa fler jobb? Hur tror man att man skapar fler jobb genom att höja skatterna för företagen och genom att höja skatterna för dem som ska anställas? Det går inte ihop, . Jag hoppas verkligen att vår nästa interpellationsdebatt kan ge svar på dessa frågor. Jag har lyssnat på debatterna , också när finansministern var i kammaren, och jag tycker fortfarande inte att jag fått svar på hur avskaffande av och , höjning av momsen på krogarna och framför allt en dubblering av arbetsgivaravgiften för ungdomar skulle skapa jobb. Vi behöver få svar på dessa frågor. Överläggningen var härmed avslutad. Kammaren beslutade på förslag av förste vice talmannen att ajournera förhandlingarna till . 12 § Svar på interpellationerna 2011/12:212 och 223 om 58 Statsrådet (FP): har frågat mig om jag avser att öka antalet yrkeshögskoleutbildningar för att därmed möjliggöra för fler personer att gå från arbetslöshet till arbete. har frågat mig om jag avser att vidta några åtgärder för att Myndigheten för framöver ska kunna bevilja en större andel utbildningsplatser. Båda frågorna har ställts mot bakgrund av att tillstånd att ingå i lämnades för av utbildningarna i den senaste ansökningsomgången hos Myndigheten för . De likartade frågeställningarna gör att jag väljer att besvara de båda interpellationerna . Jag anser att det är glädjande att intresset för att anordna yrkeshögskoleutbildningar fortsatt är stort. Antalet ansökningar har enligt Myndigheten för ökat , vilket visar på att arbetslivet har fortsatt högt förtroende för . kan också uppvisa mycket goda resultat och andelen utbildade som har fått arbete efter avslutad utbildning var . Regeringen har gjort kraftiga förstärkningar på utbildningsområdet med anledning av finanskrisen och läget på arbetsmarknaden. Det har bland annat inneburit att har fått extra resurser för att fler ska få utbildning inom områden där det finns behov av utbildad arbetskraft. Regeringen bedömer att spelar en strategisk roll när det gäller att förse arbetslivet med kvalificerad arbetskraft. Sedan den borgerliga regeringen tillträdde 2006 har den kvalificerade yrkesutbildningen och ökat med 10 000 årsplatser och antalet studerande med 13 000, så att nästan 45 000 studerande gick på någon sådan utbildning . De resurser som har ställts till förfogande har också bidragit till att andelen beviljade ansökningar om att få starta utbildningar inom kunnat öka betydligt från de som kunde beviljas /07 av den dåvarande Myndigheten för kvalificerad yrkesutbildning. Insatser som kan bidra till att underlätta för enskilda att gå från arbetslöshet till arbete behöver utformas på olika sätt och i olika sammanhang. När det gäller just ska man hålla i minnet att det är en utbildningsform med behörighetskrav som motsvarar kompetens från avslutad gymnasieskoleutbildning och med utbildningar som ibland har speciella förkunskapskrav. Den kan därför inte i alla sammanhang fungera som ett första steg på vägen tillbaka till arbetsmarknaden. Jag vill vidare framhålla att de satsningar som regeringen i budgetpropositionen (prop. 2011/12:1) har aviserat när det gäller vuxenutbildningen vilken förutom innefattar bland annat vuxenutbildning, vuxenutbildning för utvecklingsstörda, svenskundervisning för invandrare och folkbildning är nog så viktiga i detta sammanhang. Totalt beräknas satsningarna inom vuxenutbildningen uppgå till exklusive kostnader för studiestöd, vilket historiskt sett är betydande. Mot bakgrund av detta anser jag att de av regeringen initierade satsningarna på , vilka uppgår till exklusive kostnader för studiestöd, ligger på en rimlig nivå. Jag avser naturligtvis att noga följa utvecklingen när det gäller överensstämmelsen mellan utbildningsutbudet och arbetsmarknadens behov. 59 (S): Jag vill börja med att tacka statsrådet för svaret. är en fantastisk utbildningsverksamhet. Föregångaren hette kvalificerad yrkesutbildning och startade /96 som en treårig försöksverksamhet. Den föll så väl ut att den socialdemokratiska regeringen inrättade Myndigheten för kvalificerad yrkesutbildning, och det blev en reguljär utbildningsform. Ansvaret övergick 2009 till den nya Myndigheten för , som samlar alla eftergymnasiala utbildningar under sitt tak. känns det nödvändigt att påminna om historien. Kvalificerad yrkesutbildning är alltså ingenting som har uppfunnits i och med regeringsskiftet , utan resultatet av ett långt och gediget arbete hos flertalet socialdemokratiska regeringar. Det gläder mig att nuvarande regering också pratar väl om och människors möjlighet att utbilda sig till viktiga yrken och kanske ännu mer till kommande viktiga yrken. Vad som däremot bekymrar mig är att den inte dimensioneras efter de behov som uppenbarligen finns. Allra mest kan det bekymra i de tider av massarbetslöshet som vi lever i just nu med tanke på den oerhört höga ungdomsarbetslöshet som vi har i vårt land, nästan den högsta i hela . Det är ungdomar som inget hellre vill än att få ett jobb eller starta eget. Men för att klara av det behövs verktyg, och ett viktigt verktyg skulle en utbildning inom vara. Statistiken talar för sig själv. efter skolan har av dem som slutfört sin utbildning jobb eller har startat eget. Därför måste en ansvarsfull opposition med sikte på allas rätt till jobb och med sikte på en näringspolitik som tar till vara alla människors möjlighet att bidra till vårt lands tillväxt ställa just de frågor som jag har ställt i den här interpellationen. Varför dimensionerar inte regeringen fler platser? får som statsrådet sade av dem som ansöker om att få starta utbildning ett positivt besked. När utbildningsutskottet hade besök av myndighetens generaldirektör sade hon att man lätt skulle ha kunnat bevilja lika många till med bibehållen kvalitet. Många väl kvalificerade ansökningar fick alltså nej. Därmed missar regeringen möjligheten att öka kunskapsnivån i samhället och se till att fler människor står väl rustade vid förändringar i arbetslivet. Jag förstår inte vad statsrådet menar när hon i svaret säger att yrkeshögskoleutbildningar inte kan fungera som ett första steg tillbaka till arbetsmarknaden. Det är väl just det vi ser ? Människor som har blivit av med sitt jobb eller känner oro för att kompetensen inte räcker till väljer att söka en kompletterande utbildning inom för att stå bättre rustade. Vad är väl det om inte ett steg tillbaka in på arbetsmarknaden? Dessutom visar årsredovisningen att hälften av deltagarna är . Återigen: Varför inte dimensionera fler platser när behovet uppenbarligen är så stort som det är och utbildningarna dessutom sker i samarbete med näringslivet och dess behov? 60 (MP): Inledningsvis vill jag tacka ministern för svaret, även om det inte innehöll något nytt. Alliansregeringens paradhäst, eller en av dem i alla fall, har varit att det är viktigt med arbete och att sänka arbetslösheten. Arbetslösheten ska bekämpas, och arbetslinjen ska gälla, har regeringen sagt. Ett märkbart problem är dock att regeringen inte har lyckats sänka arbetslösheten. Långtidsarbetslösheten ökar igen. Alltför många människor står fortfarande utanför arbetsmarknaden. En rapport från som kom säger att det inte går att fastställa att regeringens så kallade jobbpolitik skulle ge fler jobb. Det är bland annat med anledning av detta jag skrev en interpellation och ställde frågan till ministern. ses som ett viktigt verktyg för att utbilda människor som kan komma in på en arbetsmarknad som ibland skriker efter kvalificerad arbetskraft. Många, särskilt unga människor och människor med utländsk bakgrund, är särskilt drabbade i tider av kriser. Just de grupperna är grupper som genom har kunnat komma in på arbetsmarknaden på ett snabbt och lätt sätt. I sitt svar skriver ministern siffror om vuxenutbildning och sfi-undervisning, men det var inte vad min fråga handlade om. Min fråga var om ministern avser att öka de ekonomiska medlen till så att den kan erbjuda fler platser. I budgetpropositionen skriver regeringen följande: Vi bedömer att spelar en strategisk roll när det gäller att förse arbetslivet med kvalificerad arbetskraft. Därför avser regeringen att fortsätta att satsa på . tillförs sammanlagt inklusive kostnader för studiestöd, vilket motsvarar 1 500 årsplatser. Myndigheten ska således sammanlagt få extra. Därför blir jag förundrad när ministern i sitt svar skriver att regeringen satsar 1,6 miljarder på myndigheten. Min fråga är: Vilka pengar är dessa 1,6 miljarder? Varifrån kommer de? Är det inte en skillnad mellan 1,6 miljarder som ni nämner i ert svar och de 150 miljoner som det står om i budgetpropositionen?