prot · H00926 · 2012-11-16 00:00:00 — Ska man ta höjd för att hela alltet ändras väldigt mycket? Som jag beskrev i mitt första inlägg har jag fått en stor respekt för detta system. När jag pratar med parlamentariker från andra länder brukar jag framhäva detta system som ett korrekt system. Det är inte alltid särskilt enkelt, och det är inte alltid någonting jag gillar. Resultaten kan man verkligen ha synpunkter på . Men det är faktiskt genomtänkt och rättvist. Vad är det finansmarknadsministern tänker ändra i förslaget? SKL verkar inte ha blivit glada över det här. Enligt uppgift vill de gå ut och protestera mot regeringens handlande. De måste också vara väldigt undrande, när man frångår förslaget, över vad som ska hända. Även moderater i resten av landet vill faktiskt införa det här. Resten av regeringen, de resterande allianspartierna, verkar vara reducerade till enbart röstboskap i den här frågan. Jag ber att svara på mina frågor: När kommer propositionen, och vilka förändringar är det man tänker genomföra i det liggande förslaget? Sedan kan jag bara beklaga att inga Stockholmsmoderater finns i kammaren. 53 (S): Det är faktiskt befogat att ifrågasätta regeringens vilja att göra förändringar skyndsamt. Hade man velat det hade man satt i gång arbetet när utredningen lämnade sitt förslag. Det var inte förrän när uppmanade regeringen att återkomma som arbetet satte i gång. Det första beskedet vi fick var att det var komplicerat, precis som säger. Det handlade också om att utredningen inte skulle ha gjort sitt jobb och att det här måste kunna förenklas. Men om det nu är ett komplicerat system som faktiskt inte går att göra så enkelt som man kanske skulle önska tycker inte jag att det är orsak nog till att låta det dröja och till att skjuta det framför sig. För, som sagt, varenda dag kostar pengar för de kommuner och landsting som blir underkompenserade i systemet, som det ser ut . Det är inte bara i barnomsorgen, precis som säger, som det här slår fel. Även bland landstingen är det några som drabbas. De drabbas naturligtvis olika. Några kommer att förlora på det nya förslaget, och några kommer att få en förstärkning. är en av dem som betalar ett högt pris för att man inte har återkommit skyndsamt och genomfört de förändringar som skulle behöva göras. förlorar på grund av att systemet ser fel ut. Man har tvingats höja skatten med , vilket bland annat är en konsekvens av att systemet ser ut som det gör. uttrycker också en omsorg om kommuner och landsting, att de måste få vettiga planeringsförutsättningar. Det är behjärtansvärt. gjorde man dock precis tvärtom och kompenserade vissa kommuner och landsting för ett högre löneläge, och det gjorde man med ganska kort varsel. Man gick in och ändrade förutsättningarna. De fattigare kommunerna och landstingen fick då vara med och betala för framför allt storstäderna. Då gick inte omsorgen åt andra hållet. Det är bra att många deltar i denna debatt, men jag saknar också Stockholmsmoderater. Vi vet att det är ett nollsummespel i . Vi får inte pengar till att bygga arenor eller simhallar. Det är också snudd på smaklöst att hinta att det skulle vara tillväxthämmande när det finns bevis på att det nuvarande systemet inte är tillväxthämmande. har på en direkt fråga från mig i kammaren svarat att det nya systemet är tillväxthämmande. När jag talade med dem som satt i utredningen delar de inte denna åsikt. De menar att precis som det gamla systemet inte har hämmat tillväxten, det finns inga bevis för det, kommer inte heller det nya systemet att göra det. Givetvis vill vi att detta så snabbt som möjligt ska bli en proposition och att det ska ske en förändring. Det kommer att bli vinnare och förlorare. Det handlar inte om stad och land, utan det handlar i mångt och mycket om inkomststarka kommuner som är de stora vinnarna just nu och svaga kommuner, delvis i glesbygd, som är de stora förlorarna. Jag vet att det finns kommuner i mitt hemlän som kommer att förlora. är en sådan kommun. Det är en gles kommun som har stora problem. Här måste vi se vad det finns för statligt stöd i övrigt, för det här är inte det enda vi använder för att förstärka och se till att vi har likvärdiga villkor i hela landet. Vi vet att vi kan skapa tillväxt i län och kommuner som är glesa och har det tufft genom bra och kloka beslut som inte bara har med skatteutjämning att göra. 54 (M): Det var positivt att tyckte att mitt inlägg var balanserat. Jag tycker att denna fråga bör balanseras. Bostadspolitik i all ära, men vi kanske inte är överens i alla delar. Om jag inte misstar mig bor statsrådet någonstans i , vilket betyder att det finns en moderat från här. Det är en bra balans när man har en Skånemoderat. Jag tänkte tala lite om gränserna eftersom två interpellanter har tagit upp denna fråga. Jag delar syn, och vi såg ju att många danskar flyttade över till den skånska sidan . En del av dem har återvänt. Jag tror att vår omvärld kommer att göra det mer komplext, och vi kommer att se större förflyttningar . Frågan är viktig. I går hade vi en bostadsdebatt, och kommer det att vara en debatt om arbete. Det finns ungdomar som bor i och jobbar i där det i aldrig syns att de är i arbete. Det är problematiskt, för då ökar arbetslösheten helt i onödan. finns det danskar som arbetar på till exempel . Vi har ungdomar som kommer över till . Dessa kommuner har inte samma problematik med inflyttningen som andra kommuner som är boendekommuner har när det gäller barnomsorg och så vidare. Jag har förstått att ärendet ligger på finansministerns bord och att det är ett pågående ärende som han tittar på. Jag ser fram emot att det återkommer . 55 Statsrådet (M): Låt mig börja bakifrån igen. Till vill jag säga att självklart satte arbetet i gång på departementet direkt när utredningen var klar. Den skickades ut på remiss, och i samband med det påbörjades arbetet på departementet. Jag är medveten om att kommittén anser sig ha löst tillväxtproblemet i sitt betänkande. Vi har en annan uppfattning. Det här är ett komplext forskningsområde där man kan stödja sig på olika källor, och jag är övertygad om att kommittén anser sig ha löst tillväxtens problem. Jag hoppas dock få respekt för att vi anser att det kan finnas problem med detta, vilket är vad hela denna fråga handlar om. I övrigt håller jag med och andra om att det finns orättvisor, och dem ska vi komma tillbaka till. ställde två frågor som jag givetvis ska besvara. Jag hann inte det i mitt förra inlägg. Första frågan löd: När kommer propositionen? Det bästa svar jag kan ge är: . Vi är helt överens om att ju tidigare den kommer, desto bättre förutsättningar får de kommunala politikerna att genomföra budgetarbetet. I budgetpropositionen har vi sagt att är införandedatum för ett nytt system. Vi är som sagt helt överens här. Vi har inga intentioner att sega ut på det, utan ju tidigare den kommer, desto bättre. Jag kan inte ge ett bättre svar än så. Den andra frågan är lite märklig. Visste jag hur systemet skulle se ut skulle vi lägga propositionen på bord. Anledningen till att vi inte gör det är för att vi vill gräva vidare i tillväxtproblemet. Därför kan jag inte ge ett bättre svar än att säga: Vi är inte klara. Kanske chockerar jag när jag säger att jag representerar den samlade regeringen i denna fråga när jag är här och svarar på interpellationer. Jag håller med om att vi har en bra tradition i att rätta till felaktigheter, ofta över partigränser. Jag hoppas att vi kan göra det även . Både i den här debatten och har jag sagt att det finns uppenbara felaktigheter och orättvisor i dagens system som ska rättas till. Dessa uppkom inte minst efter att vi fick maxtaxa på dagis. Då blev det många fler barn på dagis än det varit tidigare, och det kunde inte nuvarande systemet hantera. Det är ett av skälen till orättvisorna. Som vet är gränspendling en fråga för finansministern. Att omförhandla skatteavtalet med och kräva att pendlarna ska beskattas i hemviststaten är, som både och jag vet, inte en framkomlig väg. Det står klart att aldrig skulle acceptera en sådan ordning. Internationell vedertagen praxis ger dem också stöd för den nuvarande ordningen med källstatsbeskattning. genomför dock och det danska skatteministeriet en gemensam ekonomisk utvärdering av den utjämningsordning som och kommit överens om i ett särskilt avtal. I dessa frågor får jag dock hänvisa till finansministern. 56 (S): Jag har väl varit otydlig, för jag talade inte ett dugg om skatteavtalet med utan om utjämningssystemets effekter på gränspendling. I Statskontorets utredning konstaterar man att just skatteutjämningssystemet, vår interna hantering av pengar, missgynnar de kommuner där man har gränspendlare. är en helt annan fråga. Den är och kommer jag att fortsätta vara engagerad i, men det belastar jag inte utan med. Effekten av detta, och det som går att läsa i rapporten, är att eftersom man inte redovisar gränspendlarnas inkomster i betraktas de i skatteutjämningssystemets ögon som arbetslösa. Därför ger man inte heller utjämning för barnomsorg för alla dessa. I stället får de här kommunerna lite mer till försörjningsstöd, men när man räknar ihop allt blir det stora förluster. tappar ungefär 200 miljoner för att man vägrar att betrakta dem som pendlar som arbetande. Det är en speciell straffskatt på pendlarkommunerna. Det har ingenting med skatteavtalet att göra. En av de kommuner som drabbas allra hårdast av detta är . Jag har läst på deras hemsida vad debatten inför budgeten 2013 handlar om. Det är hur man ekonomiskt ska klara utbyggnaden av barnomsorgen. missar åtminstone 5 miljoner . De knappt 12 000 invånarna skulle ha haft 5 miljoner mer i skatteutjämning för barnomsorg om man hade erkänt att även de som arbetar på den norska sidan har rätt till barnomsorg. Det var den frågan jag ställde till . Jag fick inget svar vare sig i första, andra eller tydligen tredje omgången. 57 (S): Tack, statsrådet, för debatten. Jag tror inte att det här är sista gången man gör en revidering av skatteutjämningssystemet. Det kommer säkert att ske en eller två och kanske fler gånger . Det föreligger ändå ett enigt förslag där man har tagit fasta på de stora felaktigheterna. Jag tror att en klok och balanserad man lägger fram en proposition som rättar till felen. Det hoppas jag verkligen, och att det kommer snabbt. 58 (MP): Tack, finansmarknadsministern, för svaren, även om jag inte är riktigt nöjd. Jag efterlyste inte exakt datum för när förslaget kommer. Jag vill veta om det kommer för de kommuner som tar sina budgetbeslut . Finansmarknadsministern säger: Vi har en annan uppfattning när det gäller tillväxten. Jag förutsätter att talar för hela regeringen. Vem är vi? Om jag ställer samma fråga till de andra allianspartiernas statsråd kommer de då att säga samma sak? Här i kammaren har de sagt till mig att de står fast vid kommitténs förslag. Har de ändrat sig? Det vore intressant för hela att veta. Eller har vissa dragit tillbaka sina underskrifter? Det är ganska sensationellt att fyra allianspartier har dragit tillbaka sina underskrifter på detta kommittéförslag som var enigt. Kommer finansmarknadsministern att, för att uppnå bred enighet, bjuda in till blocköverskridande samtal i frågan innan man lägger fram propositionen? Hur kommer man att hantera den ganska delikata situation som man har försatt sig i? En viss del av har tagit kommittéförslaget som gisslan för att driva igenom sina frågor. Jag driver inga specifika sakfrågor. Jag ställer mig bakom kommitténs förslag som samtliga riksdagspartier utom har varit överens om. ser jag att fyra partier har dragit tillbaka sina underskrifter i efterhand. Jag skulle vilja ha en kommentar från finansmarknadsministern om den fortsatta hanteringen av ärendet. Kommer det att bli blocköverskridande samtal? Vad säger de andra allianspartierna? Även om finansmarknadsministern säger vi strider det mot det som de andra borgerliga partierna har sagt här i kammaren. 59 (S): Jag tackar ministern för debatten. Jag tycker att det är bra att vi debatterar detta. Vi måste fortsätta att göra det. Det är en viktig princip som vi debatterar . Jag tycker att det är en fantastisk modell där vi solidariskt fördelar medlen över landet för att alla ska kunna ha en bra tillväxt och vettiga förutsättningar. Vi vet att vi i glesbygd aldrig kommer att ha samma villkor som i tätort, men vi kan sträva mot att man ska ha bra förutsättningar att leva i hela landet. Det är intressant att ministern säger att det hela handlar om just tillväxtproblemet. Då undrar man vilken del i utredningen som ministern anser vara tillväxthämmande. Vilken del i förslaget kommer inte att finnas med? Det mest akuta är nog barnomsorgen, men även ur ett jämtländskt perspektiv. I barnomsorgen ser vi en stor inbyggd orättvisa som måste åtgärdas och det skyndsamt. Är det det som ministern och departementet, som räknar på detta, anser vara tillväxthämmande? För mig som socialdemokrat är maxtaxa inget problem. Det var precis tvärtom, en möjlighet för alla barn att få gå i förskola. Det är positivt att så många barn kan gå i förskola i hela landet . Oavsett hur situationen ser ut på hemmaplan och om föräldrarna jobbar eller inte får barnen träffa människor i sin egen ålder. Det är viktigt. Det är regeringens ansvar att se till att fördelningen är anpassad till verkligheten. Det går för att det ska vara rimligt att man inte åtgärdar detta. Tack för debatten. Vi vill se en skyndsam förändring. Jag vill gärna få höra vilken del i förslaget från kommittén som ministern anser vara tillväxthämmande. 60 Statsrådet (M): Tack för en viktig och bra debatt. Jag kanske uttryckte mig slarvigt om maxtaxan. Jag har inte någon annan uppfattning än att maxtaxan har varit bra för . Jag försökte bara exemplifiera varför orättvisorna har uppträtt i det nuvarande utjämningssystemet. Det beror i hög grad på maxtaxan. Eftersom den har lett till att fler barn är på dagis har orättvisorna blivit så stora för olika kommuner. Det var ett slags förklaring och ett försök att vara pedagogisk. Om jag misslyckades med detta ber jag om ursäkt. frågade om vi ska ha blocköverskridande samtal. Vi ska börja med att komma fram till vilken typ av proposition regeringen kommer att lägga fram. När vi är klara med det ska vi fatta beslut om hur vi ska gå vidare med behandling. Det kommer av demografiska och andra skäl att ställas stora krav på kommunerna när det gäller vård, skola, omsorg och andra verksamheter. Om det blir incitamentsförändringar genom ett nytt skatteutjämningssystem som leder till att en kommun fattar beslut som i huvudsak inte inriktas på tillväxt utan på andra typer av åtgärder är det ett problem, inte bara för den kommunen utan för alla kommuner i . Alla kommuner i är ju landet självt. Därför är tillväxtfrågan så viktig, och därför vill vi göra en riktig djupdykning i den. Svårare än så är det inte. Vi ska komma ihåg att detta är ett nollsummespel, inte bara för vissa regioner utan för hela . De som vinner på det nya förslaget kommer naturligtvis att vara väldigt glada och högljudda, och de som förlorar säger ingenting, så man får en skev bild av debatten i om man bara lyssnar. Överläggningen var härmed avslutad. 16 § Svar på interpellation 2012/13:84 om etiska regler för statliga bolag 61 Statsrådet (M): har frågat mig vad jag avser att göra för att företag som staten har delägarskap i föregår med gott exempel när det gäller etiska regler. Att verka för att statligt ägda bolag agerar föredömligt i hållbarhetsfrågor är för mig en högt prioriterad fråga. I detta ingår att bolagen måste ha en etisk kompass. Som påpekar sätts den etiska kompassen särskilt på prov när företag verkar i länder med svag eller ingen demokrati. Vissa branscher är också betydligt mer utsatta än andra branscher för till exempel korruptionsrisker. Det gäller såväl i som utomlands. I statens ägarpolicy slås fast att statligt ägda bolag ska vara föredömen inom området Hållbart företagande. Ägarpolicyn fastställer vilka internationella riktlinjer som alla statligt ägda företag ska efterleva. utökades dessa med FN:s vägledande principer för företag och mänskliga rättigheter (2011). Såväl i FN:s vägledande principer som i reviderade riktlinjer (2011) ställs skärpta krav på bolagen att genomföra en riskbaserad due diligence som en del i beslutsfattandet och riskhanteringssystemet inom företaget. Riktlinjerna beskriver dessutom vad som avses med en riskbaserad due diligence. har staten också ett krav på statligt ägda bolag att de ska hållbarhetsrapportera i enlighet med GRI, global reporting initiative, en internationell standard för hållbarhetsrapportering. I en sådan hållbarhetsrapport bör bolagen beskriva de utmaningar som man möter i bland annat länder med svag demokrati och hur man agerar för att leva upp till riktlinjerna i ägarpolicyn. tog jag tillsammans med övriga i regeringen ett viktigt initiativ som syftade till att de statligt ägda bolagen ska ta nästa viktiga steg i hållbarhetsarbetet. Styrelsen i alla 55 bolagen har fått i uppdrag att fastställa hållbarhetsmål och strategier för att nå dit. Målen ska vara relevanta för affärsverksamheten, utmanande, få och övergripande, uppföljningsbara samt tydliga och enkla att kommunicera. För att kunna fastställa relevanta hållbarhetsmål måste bolagen först göra en ordentlig genomlysning och kartlägga sina risker och möjligheter. På så vis kan de statligt ägda bolagen skapa värden som de minskar riskerna i verksamheten. kommer vi som ägare att följa upp bolagens respektive hållbarhetsmål. Vi arbetar också löpande med att se över kompetensen och engagemanget i styrelserummen i hållbarhetsfrågor. Till detta arbete hör även rekryteringsfrågor. Förutom via ägarpolicyn är det främst genom styrelserna som vi, som ägare, direkt kan påverka arbetet med hållbarhet och etiska frågor i bolagen. Det är därför centralt att dessa frågor hanteras på styrelsenivå. Det är också där som ansvaret för att fastställa strategiska hållbarhetsmål i alla bolag ska ligga. 62 (S): Jag tackar statsrådet för svaret. Vi ska ha en debatt om varselvågen i . Vi är alla angelägna om att det går bra för våra företag oavsett om de är statligt ägda, statligt delägda eller privata. Det är viktigt att det går bra för svenska företag. Det är också viktigt att det finns seriösa företag som kan verka på en seriös marknad. När det finns oseriösa företag i och i andra länder blir det svårare för de seriösa att verka. Om de oseriösa företagen lönedumpar eller dumpar på andra sätt, använder sig av mutor eller använder sig av penningtvätt i skatteparadis och så vidare slår de sönder den seriösa näringen. Därför är det viktigt att vi har etiska regler och att alla företag följer dem. har vi möjlighet att påverka med de statligt ägda eller delägda företagen. Det är därför som jag ställer frågor om det. Men jag menar att alla företag ska föregå med gott exempel och se till att de följer etiska regler i och i andra länder. Tyvärr har vi fått se ganska många exempel på mutor, betalningar till brevlådeföretag, penningtvätt, pengar i skatteparadis och kopplingar till skurkar i diktaturer eller i omogna demokratier. Vi får höra talas om oseriösa skumraskaffärer, särskilt i länder där människor lever under mycket knappa förhållanden. Det är klart att jag tycker att även svenska företag, både företag som är helt och delvis svenskägda, ska kunna verka i de nya demokratierna och till och med även i länder där det är diktatur. Jag vet att vi är på väg in i till exempel med många företag. Men då gäller det att se till att vi har krav på våra företag som verkar där, att de är etiska och följer uppförandekoder. De människor som jobbar i våra företag där ska ha löner som de kan leva på, så att det inte är slavlöner. Människor ska inte utnyttjas på ett oseriöst sätt, företagen ska inte använda sig av mutor för att få vissa anbud och så vidare. Det kan vi aldrig acceptera. Jag välkomnade att tog initiativ till att sätta upp etiska regler för de statliga bolagen. Men sedan har det hänt en del som är bekymmersamt och som inte visar tecken på någon bättring. Åtminstone har jag inte sett det. Det är möjligt att har andra signaler som visar att våra företag har bättrat sig, att de följer uppförandekoder, ser till att människor har en lön som de kan leva på och inte mutar sig till anbud. Jag skulle vilja ha ett svar från om han vet något mer om detta och om det har blivit någon bättring , eller om det har blivit sämre. Om det har blivit sämre undrar jag vilka andra initiativ som i så fall ska ta. 63 (M): Det är mycket viktigt med etik i ett företags affärsverksamhet. Det är inte som man tror, att ett företags mål bara är att tjäna så mycket pengar som möjligt, utan det är också att vara en god medborgare i samhället och bidra på etiskt bra sätt till samhällets utveckling. Ansvarsfullt företagande, CSR, alltså corporate social responsibility, används mer och mer av företagen i och med att de ser CSR som ett medel att öka tillväxten i företagen och vara goda medborgare. är hållbarhetsfrågor mycket aktuella för företagen för att de långsiktigt ska kunna konkurrera på marknader och kunna skapa ett värde för sina aktieägare. Jag talar om hantering av mänskliga rättigheter, antikorruption, affärsetik, ansvarsfullt nyttjande av resurser, miljöfrågor, arbetsvillkor, jämställdhet, mångfald med mera. Hos fler och fler företag frågar kunderna vem som står bakom de olika produkterna. Unga människor som söker arbete frågor mer och mer om hur CSR är implementerat i företagen som de söker arbete hos. Även hos investerare har vikten av corporate social responsibility ökat. De senaste korruptionsaffärerna visar starkt på detta. är de statliga företagens ansvar för CSR stort. En klar ägarpolicy är sjösatt. Det gäller för respektive bolagsstyrelse att följa denna ägarpolicy vad gäller CSR. CSR borde även gälla Sonera, som till ägs av den svenska staten, enligt den policy som finns . Affären i är minst sagt tveksam. Ett företag av Soneras storlek borde inte vara med i sådana affärer. En extern utredning och även en polisiär är på gång. Ett liknande tveksamt fall har skett i då Sonera har agerat tveksamt. Också i detta fall måste ett sådant agerande komma upp till ytan för analys och utredning. Jag har arbetat med att göra affärer på världsmarknaden i ett sjuttiotal länder. Jag har aldrig blivit erbjuden en muta, och jag har själv aldrig erbjudit någon. Det gäller även vid affärer i utvecklingsländer. Det bästa sättet att göra affärer runt om i världen är att se till att det är ett win-win-förhållande mellan köpare och säljare, att affären är långsiktig och att skapa en personlig relation mellan köpare och säljare, vilket är mycket viktigt framför allt i de . Ett ytterligare krav på de statliga företagen som är bra är att de ska hållbarhetsrapportera enligt GRI, global reporting initiative, som är en internationell standard för hållbarhetsrapportering. Regeringen har ställt ytterligare krav på styrelserna i de 55 statliga företagen. De har fått i uppdrag att fastställa hållbarhetsmål och strategier för att uppnå målen, vilket är utmärkt. kommer regeringen alltså att följa upp dessa mål i företagen, vilket också är mycket bra. Regeringen har skött detta utmärkt. 64 Statsrådet (M): Jag tackar för interpellationen i denna viktiga fråga. Jag antar att interpellanten avser förhållandet i Sonera, även om det inte sägs uttryckligen. Jag kommer in på detta efter en generell exposé. Till skillnad från den socialdemokratiska regeringen, vill jag påstå, har den nuvarande borgerliga regeringen satt dessa frågor i fokus. Det inleddes snabbt med , som 2007 såg till att man skulle ha en så kallad GRI-rapportering, global reporting initiative. Det var första landet i världen som hade detta för statliga bolag. gick alltså i bräschen. fick åka land och rike kring och berätta om detta arbete både i olika länder och i olika internationella sammanhang, vilket inte bara gav goodwill utan även, vill jag påstå, ledde till ett bättre governance för företagen i allmänhet.