prot · H00943 · 2012-12-13 00:00:00 — Vi i Alliansen har också en reservation om att inte ska få ta ut mer kostnadsbaserade banavgifter. Banavgifter tas i enlighet med järnvägslagen ut för dem som trafikerar järnväg. har de lägsta banavgifterna i EU men är också det land som satsade minst på drift och underhåll av järnvägen. Som tur är har alliansregeringen tydligt vänt den negativa trenden efter att vi tog över makten . Banavgifter som tågbolagen betalar för slitage och andra kostnader som uppstår när de kör tåg på en bana är ett viktigt komplement till höjda anslag för drift och underhåll. Regeringen skriver i infrastrukturpropositionen, likt vad skriver i sin kapacitetsutredning, att banavgifterna bör användas för drift och underhåll och reinvesteringar i järnvägsinfrastrukturen. Tyvärr stöder inte ett enigt utskott detta förslag utan föreslår i stället att banavgifter ska bidra till nyinvesteringar i järnväg. Vad menar exempelvis när ni står bakom en majoritetstext i utskottets ställningstagande där det står följande på s. 107 i betänkandet: Utskottet anser vidare att det kan vara helt rimligt att höja järnvägens banavgifter för att bidra till att finansiera omfattande nybyggnationer av järnväg? Menar ni verkligen att banavgifterna som tas ut inte ens ska gå till drift och underhåll av järnväg? Ni vet att nuvarande banavgifter inte ens täcker det slitage som trafiken förorsakar. står Ygeman i kammaren och talar om kilometerskatten, som han börjar med att kalla det men sedan ändrar sig och kallar för vägslitageavgift. Samma resonemang gäller tydligen inte för järnvägen. Om från vill ta upp tråden och förklara varför man vill gå med banavgifter från drift och underhåll till investeringar kan hon i samma andetag förklara varför fisktåg från ska åka genom och inte ens betala sina löpande kostnader för det slitage som de förorsakar. Är det järnväg spelar det ingen roll, men gäller det väg låter det annorlunda. Vi vet att vägen betalar tio gånger så mycket för transporterat gods per ton som järnvägen gör. Men det lyssnar inte de rödgröna och på. Vi allianspartier vill inte frånta järnvägsunderhållet miljardbelopp utan välkomnar i stället differentierade banavgifter som tillskott till finansiering av kvalitetshöjande insatser i järnvägsinfrastrukturen. Vi har en järnvägslag som faktiskt säger att vi måste ta ut banavgifter som är i paritet med slitaget. Det vore förödande för tågresenärer om vi skulle gå på den linje som de rödgröna tillsammans med vill göra. Jag hoppas att socialdemokrater i armkrok med sverigedemokrater och övriga kommer till en annan insikt i samband med budgetbehandlingen kommande år. Det vore på sin plats att , redovisar fullt ut hur ni ska finansiera de banavgifter som ni inte vill att vi ska ta ut. Det drabbar drift och underhåll av järnvägen. Jag ska säga några ord om fyrstegsprincipen. Den är ett mycket viktigt instrument som har att använda när man ser om, varför och hur man ska göra en infrastruktursatsning. Steg nr 1 som man alltid ska fundera på är: Tänk om. Det första steget handlar alltså om att först och främst överväga åtgärder som kan påverka behovet av transporter. Steg nr 2 är att optimera och innebär att se hur man kan nyttja befintlig infrastruktur på ett bättre sätt. Steg nr 3 är att bygga om den infrastruktur som finns så att den blir effektivare. Steg nr 4 är att bygga nytt. Jag tror att inget parti är emot fyrstegsprincipen. och Vänstern vill till och med upphöja fyrstegsprincipen till lag. Det är naturligtvis att gå väl långt, men det har ni en reservation om. I dagens betänkande avstyrker vi motionsförslag om höghastighetståg bland annat med hänvisning till att närmare ska utreda utformningen och det tidsmässiga genomförandet och göra kostnadsberäkningar för den nya stambana för snabbtåg som regeringen presenterat i infrastrukturpropositionen. Ett parti som har varit pådrivande i att regeringen ska ta beslut om att bygga en ny stambana i höghastighetsstandard är just . Jag slutar inte att förundras över ställningstagande i trafikutskottet. är liksom inte lika i i övrigt. I det här utskottet vill man återsocialisera järnvägens drift och underhåll. Man anser att kollektivtrafikens utbyggnad ska styras mer av staten än styras regionalt. Man vill förbjuda att det byggs köpcentrum utanför centrumkärnor där folk kan handla. Sist men inte minst vill att vi ska bygga höghastighetsjärnväg utan fullgoda underlag som man reserverar sig angående fyrstegsprincipen och anser att den ska upphöjas till lag för att säkerställa tillämpligheten och att principen används. Att bygga en ny höghastighetsbana är att direkt hoppa till steg 4, det vill säga bygga nytt. skriver i sin motion att andra metoder måste få en seriös prövning innan byggandet av ny infrastruktur beslutas. Ja, när det gäller andra frågor. Jag undrar hur tycker att förslaget om lagstiftning om fyrstegsprincipen sammanfaller med byggandet av en höghastighetsjärnväg. Vi ska inte glömma att det saknas utredningar om en ny stambana som är kompatibel med befintlig stambana och om hur det skulle se ut och realiseras. Det vore både smakfullt och på sin plats att i ivern att driva på om fyrstegsprincipen också vara angelägen om att man ser till alla olika alternativa lösningar och inte låser fast sig vid just en teknik. En ny stambana eller höghastighetsbana kräver goda underlag. Att fatta ett beslut utan tillförlitliga underlag och utan att de mest centrala frågorna har utretts är direkt oansvarigt mot skattebetalarna. Det behöver utredas vad vi ska uppnå och hur detta kan göras på bästa sätt. En ansvarsfull infrastrukturpolitik bygger på att man svarar på ett antal grundläggande frågor: var, hur, varför och för vem? Den som säger sig vara beredd att göra investeringar i 100200-miljardersklassen av våra gemensamma resurser utan att ha svar på dessa grundläggande frågor är varken ansvarsfull eller trovärdig. Vad är det som berättigar att just i höghastighetsfrågan föregripa underlagens utfall? Varför tycker inte att det är viktigt att ta hänsyn till de barriäreffekter höghastighetståg ger upphov till? Hur resonerar när det kommer till miljökostnader? Vi vet att det tar innan byggandet av en höghastighetsjärnväg har betalt sina miljökostnader. Dessutom vet vi att höghastighetståg kräver långt mer energi än andra tåg. Det verkar som om höghastighetsfrågan för har blivit något slags religiös fråga. Det får inte ens ifrågasättas internt i partiet. Vi ser ibland att den debatten försöker blossa upp, men partiet driver en stenhård linje som inte får ifrågasättas och som grundar sig på bristfälliga underlag dels vad gäller lönsamhet, dels vad gäller miljö. hade i sitt anförande lite diskussioner om kilometerskatt. Socialdemokraternas inslag till miljöproblematiken är att de vill införa en vägslitageavgift, som de kallar den. Men det är märkligt om det är ett inslag för att man ska minska koldioxidutsläppen, varför har man då ingen minskning i intäkterna från en kilometerskatt? De ligger kvar. Full intäkt, men i retoriken säger man att trafiken kommer att minska. Det är ännu ett hål i den socialdemokratiska finansieringspolitiken. Hur ska ni kunna komma överens i en rödgrön majoritet när kan stå här och säga att jomen, vi ska ha lägre kilometerskatt för lastbilar som är , medan hans partner, , vill förbjuda 25-meterslastbilar och bara ha 18-meterslastbilar? Det är en bit kvar innan vi kan se ett regeringsalternativ till Alliansen. nämnde också en mängd olika förslag som ni tycker att ni vill realisera. Men de som följer den här debatten på tv och i andra medier tycker jag ska gå in och göra en beräkning. Det är återigen minst 60 miljarder som är ofinansierat. Detta är en påminnelse om den senaste infrastrukturpropositionen som lades fram av en socialdemokratisk regering. Då var det 65 miljarder som var ofinansierat. Socialdemokraterna har bättrat sig och har bara ungefär 60 miljarder ofinansierat . Jag står bakom förslaget i betänkandet. Vi har två reservationer. Jag har inget yrkande i samband med detta, men där har vi redovisat vårt ställningstagande att , är ute på helt fel väg när det gäller medfinansiering och banavgifter. (Applåder) I detta anförande instämde , , , , , , och (alla M) samt (FP) och (C). 66 (S) replik: Jag hade egentligen inte behövt begära replik. Allt sade sig självt. I fantasivärld, i detta parallella universum, är allt rosenskimrande. Allt är bra, och allt blir bättre. Om det finns något enstaka litet problem hänför det sig aldrig till verkligheten och aldrig till den egna politiken, utan det hänför sig till socialdemokratisk politik för 10, 15 eller . Jag har en tråkig, för kanske rentav obehaglig nyhet. Det finns en verklighet utanför Rådhströms fantasivärld. I den verkligheten ställs 180 tåg in. I den verkligheten står resenärerna och fryser på perrongen. I den verkligheten har resenärerna blivit missnöjdare som gått med alliansregeringen. Vad tror att det är som gör att resenärerna inte ser någonting av den rosenskimrande fantasiverklighet som han står och pratar om här i kammaren? 67 (M) replik: Jag är bekant med raljerande. Det är ingen nyhet för mig. Jag tycker att ska konstatera att kollektivtrafikresandet har fördubblats . Jag tycker också att Ygeman ska konstatera, för det är faktiskt en sanning, att vi har fördubblat anslagen till drift och underhåll. Det kanske vore på sin plats att vi konstaterar att det ändå är långvarig vanskötsel som gör att det inte fungerar till . Detta kommer att ta tid. Jag sade det i vår förra debatt. Det kommer att ta tid innan vi kan åtgärda allting. Vi skulle kanske kunna åstadkomma ännu snabbare förbättringar om vi stängde ned järnvägen, men jag tror att vi är politiskt överens om att vi inte kan stänga av järnvägssystemet för att göra en snabbreparation. Vi har ett fönster vissa tider, vissa timmar som vi kan göra åtgärder, just för att människor ska kunna ta sig till och från jobbet. Det är högst nödvändigt. Jag är den första som beklagar när ett tåg ställs in av någon orsak, det kan vara en olycka, reparation, snö eller vad det vara månde. Det är bara att beklaga, men jag tycker att det är viktigt att se helheten och inte på ett så billigt sätt raljera över en stor och viktig fråga som tågtrafiken är för . Lite mer begär jag faktiskt av . 68 (S) replik: Jag förstår om inte vill prata om verkligheten, inte vill prata om framtiden utan vill prata om hur det var på Socialdemokraternas tid när folk var mycket nöjdare med järnvägstrafiken. Allt var inte bra . Allt var inte riktigt. Det fanns brister och problem. Vi såg dem, och vi diskuterade dem. kom vi till kammaren med en budget, och röstade för att underhållsanslagen skulle skäras ned. Inte en enda gång sedan kom in i , och det är , har han röstat för högre anslag till underhåll än Socialdemokraterna. I verkligheten har resenärerna blivit mer och mer missnöjda med tågtrafiken sedan alliansregeringen tog över. Det spelar ingen roll om ministern har hetat eller . har regeringen bedyrat att förberedelserna är bättre . har vi mötts av en icke fungerande tågtrafik. Jag har stor respekt för att det tar tid. Jag har stor respekt för att man måste göra åtgärder för att det ska bli bättre. Men, , nu har ni suttit vid makten . Ni började med att skära ned anslagen i stället för att öka dem. har resenärerna sett trafiken försämras. har vi slagit rekord. med alliansregeringen slår vi rekord i missnöje. Det har aldrig varit så många som och som är missnöjda med tågtrafiken. Och säger att det ska ta sju till till. med alliansregeringen kommer vi fortfarande inte att ha kommit upp i de nöjdhetssiffror som järnvägen hade när vi hade en socialdemokratisk regering. Lite mer ödmjukhet kanske även borde ägna sig åt. 69 (M) replik: säger att resenärerna var nöjdare 2006. Vi vet att på väldigt så har kollektivtrafikresandet fördubblats. Vi har aldrig haft så många människor som åker kollektivt som . Vi har aldrig haft så mycket pengar till drift och underhåll som vi har . Det tycker jag är två viktiga utgångspunkter. Det är inte det man kan raljera över. Jag hade nog trott att Ygeman i ett replikskifte åtminstone skulle ta upp varför han vill att det ska vara mindre med drift och underhåll till järnvägen för att man ska använda banavgifter till investeringar. Det kanske kommer andra tillfällen då du kan ta upp detta med andra, för det är ett intressant spörsmål som det säkert blir anledning att ta upp i andra sammanhang. Men det uteblev. För vår del är drift och underhåll prioriterat. Sist men inte minst och vänder jag mig framför allt till alla lyssnare finansierar vi vår infrastruktur. Vi har inte klippa-band-politik som det var tidigare. Vi har rättat till och fyllt de tomma hål som fanns från tidigare socialdemokratisk politik. Vi tar ansvar för infrastrukturen, och vi har inte någon plakatpolitik. 70 (MP): Det har varit en spännande höst, tycker jag. Den började med att regeringen berättade att de har ändrat sig. De tyckte inte längre att det rödgröna förslaget på nya järnvägsbanor i och mellan och var så dåligt som de tyckte i valrörelsen . De hade förstått att det är ett bra förslag. Det var roligt. Vi i firade med tårta. Sedan kom infrastrukturpropositionen där gjorde en helomvändning. Han deklarerade att den historiska satsning man gjorde 2010 på järnvägen inte var tillräcklig. tänker anslå lite mer pengar . Det firade vi med en liten bakelse. Sedan kom regeringens svar på uppdrag att föreslå en bättre samordning av järnvägens drift och underhåll. Det var inte roligt. Det var pinsamt dåligt. Infrastrukturministern hade nöjt sig med att hämta in synpunkter från en part i målet ledning som sade att det fungerar bra som det är. Det är något som varken resenärerna, de som jobbar ute på spåren eller näringslivet håller med om. Regeringen lät sig därmed nöjas och struntade i uppdrag. Jag hade sett fram emot en riktigt het debatt om samordningen av järnvägens drift och underhåll och avregleringens för- och nackdelar här i kammaren . Men överraskande nog har allianssidan backat och anslutit sig till oppositionens kritik. Vi har ett enat utskott som vill rikta ett tillkännagivande till regeringen om en utredning inte bara om järnvägsunderhållets organisering, utan om hela järnvägssystemet. Det är glädjande. Jag har sagt det förut, och jag säger det igen: Resenärerna och godsköparna förtjänar bättre. vill ha en ny tågordning där resenärerna och godsköparna sätts i centrum. Vi behöver en ordning där får huvudansvaret för järnvägsunderhållet, terminalerna, verkstäderna och stationerna. Vi behöver en ordning där alla järnvägsarbetare får rätt utbildning och är säkra när de jobbar på spåren. Vi behöver en ordning där de olika tågoperatörerna samarbetar om tidtabeller och biljettsystem och väntar in varandras tåg. Vi behöver en ordning där tågen repareras och avisas mellan körningarna utan att tågavgångar behöver ställas in. Jag vill börja med att yrka bifall till utskottets förslag i denna del. Jag ser fram emot en utredning som hämtar in åsikter från järnvägens alla aktörer och inte bara från ledning. Det ska vara en utredning som gör en ordentlig internationell utblick och som har ett parlamentariskt inflytande. Det ska vara en utredning som tillsätts , arbetar fort och kommer fram till ett bra förslag. Det är glädjande att vi också har en enighet i utskottet om att malmen från gruvorna i norr ska fraktas på järnväg, inte på väg, och att gruvnäringen ska vara med och betala den nya järnvägen mellan och . Vi har också en utskottsmajoritet för att infrastrukturen huvudsakligen ska betalas av staten utan krav på och regional medfinansiering och för ett stopp av höjningen av banavgifterna. Jag vill självfallet också yrka bifall till dessa tillkännagivanden. har jag talat om det som är det bästa i betänkandet. Jag ska nu komma till det sämsta. Det är det mest skrämmande i regeringens infrastrukturproposition och i hela regeringens trafikpolitik, nämligen att man så fullständigt har missat att trafikpolitik hör ihop med klimatpolitik. De järnvägar och vägar vi bestämmer oss för att bygga eller inte bygga blir styrande för bebyggelsen och transporterna , ja århundraden framöver. Infrastrukturen är en avgörande pusselbit i klimatfrågan. Nya vägar och motorvägar leder obönhörligen till mer trafik och större utsläpp. Det finns inte utrymme för fler trafikalstrande vägprojekt. Trafiksektorn står redan för en tredjedel av utsläpp. Jag förstår inte hur ministrarna i regeringen tänker. De slår fast att utsläppen från transportsektorn inte minskar och att vi inte kommer att uppnå klimatmålen om inget ytterligare görs. Varför gör man då inget? Varför har då inte infrastrukturministern gett ett tydligt uppdrag att i den kommande åtgärdsplaneringen utgå från klimatmålen? Det finns nu ett gyllene tillfälle. har i sin kapacitetsutredning redan gjort grundarbetet genom det så kallade klimatpaketet, där man föreslår en trafikpolitik som tydligt prioriterar klimatsmarta transporter och transportsnål samhällsplanering. anser att miljömålen är möjliga att nå. Men det krävs politiskt mod och vilja och politisk enighet. Tillsammans med Socialdemokraterna och vill vi införa ett klimatpolitiskt regelverk enligt samma modell som det finanspolitiska ramverket. Vi vill också att ett system ska utvecklas där miljömässigt hållbara transporter prioriteras vid infrastrukturplaneringen. Jag yrkar bifall till reservation 5 om transportpolitiken och klimatmålen som vi har gemensam med Socialdemokraterna och . Det är dags att tänka om och tänka rätt. Det har hänt en hel del sedan Alliansen gjorde sin förra nationella plan. menar att även den liggande planen, inklusive de regionala planerna, måste klimatanpassas. Det innebär bland annat att vi måste riva upp beslutet om att bygga Förbifart denna betongdröm som har överlevt med hjälp av en intensiv lobbykampanj från bilindustrin. Jag yrkar bifall till vår och Vänsterns reservation nr 6, som handlar om detta. I infrastrukturmotion har vi kopplat ihop trafikpolitik och klimatpolitik. Vi har gjort det som regeringen inte har gjort i sin infrastrukturproposition. Vi vill successivt och målmedvetet styra om planeringen i riktning mot ett samhälle där klimatsmarta transporter blir en självklarhet och utgör när vi ska resa eller transportera gods. Vi prioriterar moderna transportslag som kollektivtrafik, tåg eller cykel. Vi vill köra gods på räls och på sjön i stället för på väg. Vi vill skapa ett system av sammanhängande kollektivtrafik, med alltifrån lokala bussar och spårvagnar till höghastighetståg med internationella kopplingar som gör flyg och bil till ett andrahandsval. vill ha en planeringsram för 20142025 på totalt för satsningar på klimatsmart infrastruktur. Det innebär bland annat att vi anslår 70 miljarder mer till järnvägsinvesteringar jämfört med regeringen och 7 miljarder mer till järnvägsunderhåll . Vi vill också öronmärka 12 miljarder för statsbidrag till spårsatsningar i städer och 9 miljarder för statsbidrag till cykelbanor i städer och på landsbygden. Den viktigaste framgångsfaktorn för att öka cyklingen är nämligen mer cykelbanor. Man kunde ha hoppats att det skulle finnas öronmärkta pengar till detta i regeringens infrastrukturproposition. Men de lyser med sin frånvaro. Inte heller hittar jag några pengar i den cykelutredning som äntligen landande på våra bord. Jag vill yrka bifall till infrastrukturmotion, det vill säga reservation 8. vill bygga nya banor för tåg som kan köra i moderna hastigheter . Sådana tåg rullar redan runt om i världen. Finansminister märkliga uttalanden om science fiction-tåg och tåghastigheter visar bara att han har noll koll på tågen. Jag hoppas och tror att vår infrastrukturminister har bättre koll och att kommer att få plocka fram tårtspaden igen när regeringen inser att det varken är samhällsekonomiskt eller klimatsmart att bygga ny bana mellan och och mellan och för något annat än framtidens höghastighetståg. Men lika viktigt som det är med snabba tåg är det med tåg som stannar på de mindre stationerna. Det är glädjande att en socialdemokrat har lämnat in en riksdagsmotion om detta . Hemma i slåss vi nu som enda parti för tågstoppen på landsbygden. Bra kollektivtrafik är en överlevnadsfråga för landsbygden. Vi har i vår infrastrukturmotion öronmärkta pengar till de mindre banorna som är viktiga både för godstrafiken och för persontrafiken på landsbygd. Jag vill yrka bifall till reservation 3 och motion om att det i den fortsatta infrastrukturplaneringen är viktigt att skapa förutsättningar för åtgärder som underlättar för tågstopp på mindre orter. Självfallet ställer jag mig bakom alla reservationer i det här stora och viktiga betänkandet. Men för tids vinnande yrkar jag bifall bara till reservationerna 3, 5, 6 och 8. 71 (M) replik: Jag fick inte höra några långa inlägg och egentligen inte någonting om syn på fyrstegsprincipen och om den gäller överallt. Den kanske återkommer i ett replikskifte. Vad vet jag. Det är viktigt att man inte sprider fel information, vilket vill göra gällande. Det är information som gör att vi kan få oro hos dem som jobbar på järnvägen. Det är operatörer som funderar på att de kanske ska avlägsna sig från för att vi håller på och återsocialiserar. Jag vill läsa från betänkandet. Vi säger följande: Enligt utskottet är det av stor betydelse att järnvägar underhålls och att medlen som avsätts till detta används på ett ändamålsenligt och effektivt sätt. Den rätta vägen framåt för detta menar utskottet är en mer konkurrensutsatt och väl fungerande underhållsmarknad varför utskottet säger nej till ett återförande av drift och underhåll till . Detta är utskottets ställningstagande. Det är ingenting som vi menar att vi ska återsocialisera. Min hälsning till alla privatanställda inom järnvägssektorn är: Var lugna, tankar kommer aldrig att bli verklighet. Hon nämnde också gruvnäringen. har vi fattat beslut om att i steg nummer två ska det byggas järnväg. Jag vill säga till dem i gruvindustrin: Var lugna, den utredning vi ska göra innebär inga beslut om att ska vara med och finansiera ny järnväg. Det är vad ni ställer som krav utan att ha sett på underlaget. Det är bara en utredning som ska göras. 72 (MP) replik: Jag uppfattade inte riktigt frågan. Jag stod och väntade på den. Men jag kanske kan hitta på en fråga själv att tala om. undrade om fyrstegsprincipen och vad tycker om den. Det har jag redan talat om tidigare i mina anföranden. Det ser vi som en väldigt viktig princip. Vi vill också tillsammans med höja det till en lag. Vi tror det är nödvändigt. har suttit väldigt länge i . Jag kommer från kommun- och regionpolitiken. Jag vet hur det går till och hur diskussionerna går när man diskuterar vad man ska satsa på i regionen. Det är inte precis detta med att se över behovet av transporterna och optimera systemet, det vill säga det som är ett, två och tre i fyrstegsprincipen, som man diskuterar. Man landar med en gång på det fjärde. Vad är det för nya investeringar vi ska göra? Vilka nya vägar och vilka nya motorvägar är det? Det är väldigt viktigt att man höjer fyrstegsprincipen så att den glider ned i hela planeringen och inte bara nämns när vi står och talar vackert om det här i kammaren. 73 (M) replik: Min fråga var just om fyrstegsprincipen gäller i all infrastruktursatsning. Jag framförde i mitt anförande kritik mot ståndpunkt att ni inte tar upp den i vissa frågor. Du får gärna kommentera det i din andra replik. säger att hon kommer från regionalpolitiken. Men när hon byter politisk arena vill hon minska makten för de regionala politikerna. Hon vill ta bort möjligheterna. Hon säger att vi här i ska fatta beslut om hur vi ska få till att tågen stannar på fler hållplatser. Snälla , det är väl våra regionalpolitiker som har att bestämma detta? När det gäller cykelfrågan beklagade att det inte finns några pengar anslagna i budgeten. För att ingen lyssnare ska tro att detta är någon sanning kan jag tala om hur det är.