prot · H00938 · 2012-12-06 00:00:00 — Jag uppfattar det så att man inte vill delta i Natooperationer. Min fråga till blir till syvende och sist: Tror på att vi kan möta allvarliga säkerhetspolitiska utmaningar från stormakter i vår närhet helt på egen hand? 101 (SD) replik: Svaret är ganska enkelt: Nej. Vi säger alltid att vi tror väldigt mycket på det nordiska försvarssamarbetet. Vi vill driva det så långt som det bara är möjligt. Vi är emot ett Natomedlemskap för , men vi är för partnerskapet. Ska vi vara bra partner inom Nato måste vi ha militär kapacitet att kunna sätta in för att verkligen visa att vi kan bidra som vi får något. Att möta och hejda en storskalig rysk attack kan vara svårt. Det kan vi inte göra på egen hand. Men vi ska kunna ha en avskräckande effekt, och tillsammans med andra ska vi kunna möta det ryska hotet. Vi tror inte att det är nära förestående. Vi vill rusta för en osäker framtid, där vi har en kapacitet så att vi även kan öka den militära förmågan, om vi så skulle behöva. Vi är emot EU:s neutralisering och därför också mot Nordic Battlegroup. Vi har sagt att vi är emot hela systemet med Nordic Battlegroup, i och med att det innebär EU:s militarisering. Men vi har inte sagt att de inte är tillräckligt nordiska. Det citatet var kanske felaktigt. 102 (FP) replik: Nej, det var det inte. Det är ett citat ur en av motioner , där just den här frasen fanns, att man ville se en helt nordisk battlegroup. Jag förmodar att man då tänkte på länder som , någon baltisk stat och vad vet jag. Det försöker förklara för oss är väldigt intressant. Han säger: Vi kommer nog inte att på egen hand kunna möta allvarliga utmaningar mot vår säkerhet, utan vi kommer att behöva hjälp. ger han uttryck för att såvitt avser själva verkstaden, att verkligen göra något, ska vi inte komma till vare sig Natos eller EU:s hjälp. Jag har svårt att förstå honom på något annat sätt. Det är ju fint att man har ett partnerskap. Men ett partnerskap med Nato i det här fallet är naturligtvis ingenting värt om det inte får någon form av innehåll. I så fall kommer det svenska partnerskapet i Nato att bli ungefär av samma värde och betydelse som partnerskap med Nato. Jag blev, herr talman, imponerad av de många anslagshöjningar inom utgiftsområde 6 som föreslog. Men jag vill erinra om att det viktiga inte är att anslå nya medel. Det viktiga och det som alltid borde diskuteras här i kammaren är vad vi ska uppnå med de skattemedel som vi satsar på olika verksamheter. Där har så här långt blivit oss svaret skyldiga. 103 (SD) replik: Tanken var inte att Nordic Battlegroup skulle vara knuten till EU. Det skulle jag kanske ha skrivit. Vi vill ha en paus i militärt bistånd. När vi återgår till militärt bistånd ser vi gärna att det sker i form av en battlegroup som är från , dock ej knuten till EU. När det gäller samarbetet vill vi inte ha det fulla medlemskapet i Nato, men vi vill gärna ha partnerskapet. Tar vi tillsammans med de nordiska grannländerna ansvar för säkerheten i är Nato tacksamt för det. Vad jag förstått av alla resonemang vi haft med Nato accepterar det att vi ett nordiskt försvarssamarbete som är ganska långtgående. Vitsen med ett starkt svenskt försvar är att vi har en avskräckande förmåga och en trovärdighet i att kunna möta en fiende så att vi avskräcker från att det någonsin kan bli en verklighet. Det var mitt svar. 104 (MP) replik: Jag är lite grann inne på frågor. Jag blir lite mörkrädd när jag hör dig, . Du säger att drar ned på sitt försvar, och ska höja. Du talar väldigt mycket om att klarar sig självt. Jag sade i mitt anförande att ensam inte är stark. Du talar precis tvärtom, ensam är stark. Vi klarar detta på egen hand. Du talar väldigt mycket om att vi ska bygga upp ett starkt försvar. Det gör i där vi aldrig har haft så stor fred som vi har just . Vi lever lyckligtvis i där är väldigt homogent. Vi har en fredlig tid. rustar i och för sig upp. I den perioden laddar kanonen så mycket det någonsin går. Jag vet inte var ser sin hotbild. Ett svar som ger är att för att finansiera detta så ska man stoppa biståndet. Sedan har du för att ta hem de pengarna. Där kommer nästa bild av hur ser på världen utanför . Vi ska inte hjälpa andra, utan vi ska försöka att hjälpa oss själva. Det är precis som jag försökte säga. Det kommer inte att gå. Vi lever, oavsett vad vi tycker och tänker om detta, i en värld där vi är väldigt knutna till varandra. Världen klarar sig inte själv. Vi klarar oss genom att vi samarbetar inom EU eller deltar i andra projekt. för en politik som går åt precis fel håll. Min första fråga blir: Hur tänker sig att man ska kunna försvara sig om det eventuellt blir en konflikt? Den andra frågan är: Hur ser hotbilden ut för ? Kan du beskriva den? 105 (SD) replik: Det är ganska märkligt att vill samarbeta mer militärt. Är för Natomedlemskap? Är för EU:s militarisering? Det låter så. Det vi säger innebär inte isolering. Vi har aldrig talat om isolering. Vi har aldrig sagt att klarar sig självt. Vi vill att vi ska samarbeta, helst inom . Ett nordiskt försvarssamarbete skapar en möjlighet att garantera vår säkerhet och trygghet. Det sker mycket samarbete. Vi är också för partnerskapet i Nato för att konkret när vi har militär kapacitet kunna vara partner i Nato och också bidra med någonting. Det är en förutsättning. I de baltiska frågorna är väldigt viktigt. Detta med paus för militärt bistånd har föregåtts av en period med en paus i svenskt försvar. Man lade ned enheter och minskade utgifterna så mycket så att vi var helt utan en försvarsförmåga. Det kallades den operativa pausen. måste vi ha en paus i militärt bistånd för att återta den svenska försvarsförmågan. Samarbete sker också på försvarsmaterielsidan. Den svenska försvarsmaterielindustrin ingår avtal och har samarbete med andra länder. Vi är inte isolerade, och föreslår ingen isolering. 106 (MP) replik: Jag vet inte om jag blir riktigt klok på svar. Jag ställde också en fråga om hotbilden som du inte riktigt svarade på. Hur ser på morgondagens hotbild? Du talar nästan uteslutande om det militära hotet. Du står här och radar upp den ena utgiften efter den andra enbart rent militärt. Ser morgondagens hotbild utifrån någon form av en rysk invasion eller någonting liknande? Du säger inte ett ord om miljöhot och säger ingenting om cyberhot, ökad kriminell brottslighet, och så vidare. Morgondagens hotbild ser helt annorlunda ut. Det är de flesta helt överens om. Jag skäller på regeringen för att den håller med i sak men inte gör någonting, enligt vårt sätt att se. Hur ser hotbild ut? Jag vill att du ska utveckla detta med . Du har varit på ungefär samma öppna seminarium. Vi har fått en ganska tydlig bild av hur man ser på rysk ekonomi och så vidare. Jag hade själv ett anförande om att drar sig inåt. Enligt alla experter kommer inte att ha förmåga eller ens vilja att sträcka sig utanför sitt närområde. Det finns inte den möjligheten. Det måste finnas någon koppling mellan det som säger när han radar upp alla tillskotten till försvaret och hotbilden. Finns det ingen hotbild så finns det väl ingen anledning att lägga alla dessa miljarder på ett ökat försvar. Det måste finnas någon form av koppling. Jag vill att förklarar den för mig. 107 (SD) replik: Vad gäller utgifterna har många här innan sagt att försvarsutgifter är mycket lägre än våra grannländers. Vi föreslår att försvarsutgifterna ska öka så att de blir mer i paritet med de i grannländerna. Överbefälhavaren varnar oss för att försvaret urgröps, materielen förfaller och att vi inte kan uppgradera materielen, vilket gör att vi tappar vår försvarsförmåga. vill minska försvarsanslaget. Vad kommer att hända då? Angående hoten vill ha 100 C/D-plan till försvar av . Det måste väl vara mot ett militärt hot som du menar att de planen ska användas. Diversifiering av hotbilden är någonting vi alltid talar om. Det erkänner vi. Men det finns också militära hotbilder. Det måste vara därför som vill ha 100 C/D-plan operativa i . Du är egentligen inne på samma linje. 108 (V): Det betänkande vi nu debatterar handlar väldigt mycket om hur vi ser på den framtida försvars- och säkerhetspolitiken. Det finns också skillnader i bedömningar som påverkar de olika budgetförslagen som läggs fram från partierna. Vi i presenterar i vår budgetmotion en politik som vi ser som ett helhetsalternativ till regeringens budget. De olika delarna behöver sättas i sitt sammanhang för att man ska se den linje som vi lägger fram i vårt budgetförslag. När vårt förslag till budgetram nu inte fått gehör redovisar vi i ett särskilt yttrande till betänkandet vår politik för ett med en bättre framtid. Det handlar om punkt 1. Det viktigaste målet totalt är som alltid full sysselsättning, samhällsnyttiga investeringar, bostadsbyggande och bättre kvalitet i vården, skolan och omsorgen. Jag ska i anförandet ta upp några viktiga krav på detta område, utgiftsområde 6, som berör försvaret och samhällets krisberedskap. Jag ska börja med att yrka bifall till reservationerna 3 och 8, så att jag inte glömmer det. Försvaret har genomgått stora förändringar . Vi har gått från värnpliktsförsvar till ett yrkesförsvar där övergången har blivit mycket mer smärtsam än vad regeringen trodde och kunde förutse. Det påverkar naturligtvis vår försvarsförmåga. Framför allt är det problemen med personalförsörjningen som är akuta. Vi har många avhopp. Vi har också obesatta befattningar. Allt detta måste förändras. är fortfarande övertygat om att ett försvar byggt på värnplikt är både bättre och mindre kostsamt än det vi har . Det ger dessutom en bättre folkförankring. Vi är övertygade om att det är en följd av att ha ett värnpliktsförsvar. Det är något som är viktigt för ett alliansfritt land som . Vi ska komma ihåg att är alliansfritt hur mycket man än talar om samarbeten. tror att vi kan genomföra förbandsverksamheten till lägre kostnad än . Förbättrad planering och en annan organisation kan ge de effekterna. Vi vill se en ökning av hemvärnets verksamhet. Det är troligen en av de viktigaste bitarna för att vi ska kunna bibehålla vår försvarsförmåga och dessutom få till en personalförsörjning, oavsett organisation, som är nödvändig i alla lägen. Vi vill ha ett tidigare utdragande ur det kan vi spara pengar på och ett slopat deltagande i EU:s stridsgrupper. Vi ser inte dem som något alternativ till en helt FN-ledd aktion eller fler FN-ledda aktioner. Det är något som vi egentligen borde se mycket mer av framöver. Vi tror att det även går att spara på materielsidan. Jag kommer att återkomma till det, för det handlar rätt mycket om JAS. Det vi däremot vill är att påbörja en ökad satsning på samhällets kris- och katastrofberedskap. Kriser och katastrofer kommer att vara ett större framtida hot än vad vi har sett . Inte minst klimatförändringarna kommer att påverka och är då ett reellt hot. De senaste dagarnas snöväder kan kanske vara ett tecken på det. Jag återkommer till materielsidan. Vi har inlett en process där en ny version av ska köpas in. Det är en enormt kostsam satsning. Vi menar att det inte föregåtts av en beredning som är tillräcklig. Den hearing som genomfördes visade, enligt vår mening, på fler brister i processen. Detta är troligen den mest kostsamma investering vi kommer att vara med om inom överskådlig framtid inom försvarspolitiken. Beslutet borde ha väntat tills den uppstartade kommit fram till om det finns ett behov av detta stridsflygssystem det var något som också var inne på eller om det ska ställas mot andra behov inom luftförsvaret eller inom andra försvarsgrenar eller inom andra stridskrafter. Vi menar också att det inte finns någon hotbild inom överskådlig framtid som motiverar ett beslut om en uppgradering av JAS Gripen. Det har inte visat sig någonstans, tycker vi. Dessutom kan vi befara att kostnaden kommer att öka . Det har redan figurerat olika siffror, den ena större än den andra. Och vi kan konstatera att ÖB till exempel framhållit att det saknas 5 miljarder i regeringens förslag från start. Det är alltså någonting som måste läggas till. Vi menar att detta projekt tränger undan andra viktigare materielinköp. Det är något som kan påverka vår försvarsförmåga på både kort och lång sikt. När man sedan på något sätt villkorar införskaffandet av nya Gripen med att också ska köpa blir det ännu mer märkligt. Var är det försvarspolitiska tänkandet i det? Svensk vapenexport ökar ständigt. Det är ett faktum som vi i är mycket kritiska till. Enligt en skrivelse från regeringen exporterade krigsmateriel för . av det gick till diktaturen . Det säger en del om moralen i den svenska vapenexporten. inrättades , som har till uppgift att främja export från försvarsindustrin. Detta innebär en skattefinansiering av vapenexporten som vi tycker helt måste avvisas. Det måste vara orimligt att svenska skattemedel används för att stödja vapenexport till andra länder. exporteras det också till mycket diskutabla länder, inte bara . Om vi strikt följde de lagar som vi faktiskt har på området skulle inte de här länderna komma i fråga för export över huvud taget. menar att bör läggas ned. Vi gör en nedskärning det här året och tar sedan bort anslaget helt i vårt budgetförslag kommande år. Jag vill avslutningsvis nämna två saker som jag faktiskt är glad över att vi har fått med i betänkandet, av olika orsaker. Det ena är att Swedec, det omtalade ammunitions- och minröjningscentrumet, får vara kvar som en egen enhet. Efter besöket där har jag fått klart för mig att det är en rätt viktig del av svenskt försvar att ha kvar det som en egen enhet. Just de fackliga företrädarnas inlagor har varit det som övertygat mig mest. Även den interpellationsdebatt som jag hade med försvarsministern visade att det här inte är genomtänkt. Det är inte berett på ett bra sätt, och det går inte att genomföra på ett bra sätt. Det andra som jag vill lyfta upp är att jag tycker att det är bra att vi får till ett erkännande av de frivilliga försvarsorganisationerna, att de får ett eget anslag. Det förtjänar de, tycker jag, med den insats de gör. Och att det här säkerställer deras ekonomi på ett bra sätt framöver tycker jag är väldigt viktigt. 109 (C) replik: vill i alla fall ha ett svenskt försvar. Och vad jag kan förstå vill ni ha ett svenskt flygvapen. Men hur ska det se ut? Det är min fråga. Överbefälhavaren och Försvarsmakten har gjort en mycket ingående analys av olika framtidsalternativ för det svenska flygvapnet. Den har redovisats för försvarsutskottet. Den stora utvärderingen och analysen, som gjordes inom Försvarsmakten, visade entydigt att andra länder i vår närhet, till exempel , utvecklar sina stridsflyg mycket starkt inför de kommande decennierna. Analysen visar också att ska vårt försvar, vårt stridsflyg, kunna mäta sig med de kvaliteter som finns i vår omvärld räcker det inte med JAS Gripen C/D som vi har . Man riskerar att bli ett lätt byte för andra flygvapen i ett skarpt läge, vilket drabbar materiel och människor, piloter. Vi ska nu besluta om att uppgradera JAS Gripen, så att vi har ett modernt flygvapen i största land för att kunna skapa stabilitet och trygghet i vårt närområde. Jag har en fråga till . Ni säger nej till detta. Ni säger nej till den bedömning som Försvarsmakten och överbefälhavaren har gjort, som entydigt visar att det behövs en uppgradering. Ni och kanske säger att vi klarar oss bra med nuvarande JAS Gripen C/D när det gäller att ha ett stridsflyg som matchar det som finns i vår omvärld. Vad bygger ni den analysen på? Är ni inte lite oroliga över att gå så tvärtemot den kompetens som vi har i svensk försvarsmakt? 110 (V) replik: Jag ska först konstatera att Alliansen inte heller är riktigt enig i den här frågan. Jag lyssnade på . Jag lyssnar ofta på ibland är han ganska klok. Jag tycker att det finns en spricka här. Han är också tveksam till de här sakerna, hur ärendet har beretts, hur JAS Gripen E ska tillverkas och på vilka grunder man gör det. En sak är faktiskt hotbilden. I den här debatten är det ständigt detta Rysslandshot. Det har ju varit så i svensk historia att är den stora fienden i alla lägen. Men man pratar aldrig om den förmågeökning som finns i andra länder. är ett alliansfritt land. Vi samarbetar väldigt nära med Nato, och ingen vågar säga att vi ska gå med i Nato. Återigen är det som törs säga det men ingen annan. Vad är det för hot som finns från Natoländerna när det gäller deras förmågeökning? Finns det som ett hot mot , som alliansfritt land? Kan man ta med det också i beräkningen i sådana fall? Vi menar att den här processen och det var väldigt tydligt på hearingen, tycker jag finns med utifrån det som har sagts förut, nämligen ett näringspolitiskt initiativ lika mycket som ett försvarspolitiskt. Och vi menar att C/D-versionen mycket väl, kombinerad med andra utvecklade förmågor, kan stå emot för att vi ska se vart vi ska ta vägen. Det är mycket möjligt att vi ska ha ett annat stridsflygssystem, men inte . Jag tror definitivt det var också inne på att vår luftförsvarsutredning som har startat och fått vissa direktiv skulle ha kunnat få på sig att lyfta fram vad det är som vi egentligen behöver. Behöver vi JAS Gripen E eller inte? Detta får man inte chansen att göra . Det tycker jag är ett stort misstag, för vi skulle ha haft mycket nytta av det inför beslutet om just JAS Gripen. 111 (C) replik: har uppdragit åt Försvarsmakten att analysera stridsflygssystem. Och regeringen skulle återkomma till med förslag, vilket nu sker, efter en genomgripande utredning inom Försvarsmakten. Vi har tillsatt en luftförsvarsutredning som ska behandla tiden . Att ha en parlamentarisk utredning kan man alltid diskutera. Jag förstår att personligen hade uppskattat det. har regeringen tillsammans kommit fram till att den här andra metoden, som påminner om de arbeten man har gjort vid tidigare tillfällen, är tillräcklig. Det tycker jag. I så fall skulle man ha påbörjat den utredningen för rätt länge sedan, för en sådan här fråga går inte att plötsligt sätta i gång i ett för sent skede. Vi har alltså ett bra material, och min grundfråga kvarstår därför: Varför går emot Försvarsmaktens bedömning? Känner inte en oro för att vårt flygvapen skulle hamna i underläge i en framtida hotsituation? Är det att ta ansvar för våra plan och våra piloter? Konkret vill jag säga att regeringen är tydlig, och beslut är tydligt: JAS Gripen ska uppgraderas. Det ska handla om 4060 plan. Min bedömning är att det sannolikt handlar om det övre intervallet, det vill säga 60 plan. Om satt i regeringen, hur många plan skulle beställas då? Ska vi ha kvar 100 C/D, eller är det något annat antal? 112 (V) replik: Jag börjar med att konstatera att svävar lite på målet när det gäller detta. Det är många ord staplade på varandra. Men han har också ett utgångsläge som jag inte håller med om, så det här att vi är så eniga om att det faktiskt behövs en JAS Gripen E-version stämmer inte alls. Försvaret har, utan att överdriva det, ett egenintresse av att hitta en väg in i det här som gynnar deras intressen. Det finns naturligtvis ett väldigt försvarsmaktsinriktat intresse av det här. Jag måste titta på andra saker; vi alla ska titta på andra saker. Det handlar till exempel om det säkerhetspolitiska läget. Behöver vi, utifrån hotbilden, verkligen JAS Gripen E? Vi har en försvarsberedning som också jobbar nu och som ska lyfta fram hur det säkerhetspolitiska läget ser ut. Vi har tittat på , vi har tittat på och så vidare. är, som sagt, fortfarande det mörka hotet som man alltid lyfter fram i olika sammanhang. Men jag ser att det finns helt andra saker som i sådana fall skulle vara en orsak att vi gör någonting av detta. Jag ser hellre en C/D-version som räcker till 2030 eller kanske till 2035 som man kan hotta upp lite grann och ha nytta av. Sedan kan man efter titta på vad vi egentligen behöver. Vi kanske behöver bättre luftvärn, robotförsvar eller vad som helst. Någonstans bör vi vänta in den biten för att se vad vi vill och behöver ha. Utifrån hotbilden finns det inget, tycker jag, som säger att vi måste ha JAS Gripen E. Det finns inget som matchar det på det sättet inom överskådlig framtid. Det kan komma, men då hoppas jag att det är någonting som vi kan ta ställning till efter och efter att Försvarsberedningen har hittat våra svar på hotbilden. Det vore mycket bättre och skulle säkert vara mycket billigare också. 113 (KD): Vi kristdemokrater känner inte bara ett ansvar för säkerhet och trygghet i den lilla världen för enskilda människor, familjen och utsatta grupper i vårt samhälle utan anser också att om vi inte kan möta yttre hot så kan vi heller inte bygga ett bättre . Det är därför glädjande att vi tillsammans i regeringen har lagt fram en ansvarsfull budget och att vi har en stark ekonomi, trots den globala oron. Arbetslinjen lägger grunden för detta och möjliggör också ett fortsatt starkt försvar. Försvarsmakten i har ett viktigt uppdrag och utför flera viktiga insatser också internationellt. Det ärende vi debatterar bygger vidare på ett inriktningsbeslut som tog 2009 med siktet inställt på 2014 och därefter 2019. pågår nu en försvarsberedning med uppgift att bedöma säkerhetsläget i vår omvärld och nya beslut. Detta är viktiga frågor, och det är angeläget att vi följer utvecklingen i omvärlden. Armén gör just nu avgörande insatser i . kommer FS23, alltså fortsättningsstyrka 23, hem medan FS24 åker ut. Flygvapnet finns på plats för att bistå med helikoptrar och transportflyget. Så här nära inpå skiftet vill jag självklart tacka och gratulera FS23 för väl utfört uppdrag och tillönska FS24 välgång i deras mission. Detsamma gäller för övrigt alla de män och kvinnor som är stationerade vid något av alla de internationella uppdrag vi i deltar i. kommer dessutom marinen att tillsammans med åka tillbaka till med . Det jag vill säga är helt enkelt att våra soldater och sjömän gör fantastiska insatser, och de ska ha vår uppskattning när de i fredens tjänst är beredda till en så stor uppoffring. Det finns dock orosmoln. Inte minst oroar utvecklingen i , vilket flera har varit inne på, när de nu genomför ett mycket omfattande upprustningsprogram. Två tredjedelar av materielen stridsvagnar, flygplan, robotar med mera förnyas till 2020. De övningar som genomförs visar att man dragit lärdom av och återtar förmågan att genomföra stora militära operationer. En helt ny hotbild växer också fram kring när den snabba issmältningen gör att den ekonomiska aktiviteten ökar med fiske, nya handelsrutter och utvinning av olja och gas. Detta leder i sin tur till ökad militär närvaro. Här är ett tydligt exempel på hur klimatförändringarna påverkar säkerhetsläget. Den tekniska överlägsenhet som vi och Nato tidigare räknat med är på väg att minska. minskar sin närvaro i och prioriterar . De större Natoländerna , och minskar sina försvarsbudgetar som en följd av den ekonomiska krisen. Detta ställer högre krav på oss. Den inriktning som beslutade innebär att Försvarsmakten gavs en struktur som inte minst är anpassad för internationella insatser. Men målet måste också vara att försvarsförmåga ska stärkas. Samhället ska stå tryggt, och vi ska kunna klara olyckor och kriser. Detta måste vi se förverkligas för att de förändringar som görs i och med insatsorganisation 2014 ska få den legitimitet de behöver ha hos allmänheten. Många av oss känner en viss oro för personalförsörjningen, för även om många är intresserade av och söker till grundutbildningen är det många som inte tar steget in eller som, väl inne, väljer att hoppa av . I slutändan beror Försvarsmaktens styrka på soldaterna, deras övning och materielen. Detta uttrycks också i propositionen: Den högre ambition avseende insatsorganisationens tillgänglighet och användbarhet som den försvarspolitiska inriktningen innebär, kommer att leda till ökade kostnader inom främst förbandsverksamheten, framförallt i fråga om löner för anställd militär personal och övningsverksamhet. De effektiviseringar och tillskott som görs är nödvändiga för att legitimiteten för helheten ska kunna etableras.