prot · H00928 · 2012-11-21 00:00:00 — Jag ska faktiskt ge rätt på en punkt. Ja, det är helt sant att IMF gav ett betydligt större handlingsutrymme, en större möjlighet att själva utforma sin politik än vad man har gett till många utvecklingsländer. Men det visar också tyvärr på de dubbla måttstockar man har haft från . Om det är ett land i , eller som hamnar i kris går man in med oerhört detaljerade och strikta krav. När det är ett land i norra är man mer flexibel. Men jag kan garantera att även på var förhandlingarna mellan och den isländska regeringen oerhört hårda. Sedan noterar jag att talar om att IMF nu bidrar till att stabilisera i . Jag måste erkänna att jag har lite svårt att se att människor i i det här läget skulle ha med sig den beskrivningen, att de känner att deras tillvaro stabiliserats när man kommer in och ställer krav på att de ska privatisera stora företag, höja pensionsåldrarna, sänka minimilönerna, riva upp kollektivavtal och när människor förlorar sina fasta tjänster och tvingas in i en tillvaro av otrygghet och osäkerhet. Jag har lite svårt att tro att folk skulle bedöma det som stabilisering. Jag har också väldigt svårt att se att man i , som var ett av de länder som drabbades först av den ekonomiska krisen, skulle känna att IMF stabiliserade deras tillvaro. Vi vet att i valde man att bara lägga ned hälften av landets sjukhus och att man sade upp en tredjedel av landets lärare. Jag tror knappast att vanliga letter skulle kalla det för stabilisering. Trots allt märker jag att duckar för min fråga om hur den borgerliga regeringen, där ingår, kunde rösta ja till ett lån på till ett av världens största kolkraftverk, Medupi i . Hur kunde det vara möjligt, , att ni gav ert godkännande till att man nu kraftigt ökar koldioxidutsläppen i i ett läge där vi vet att vi under vår livstid står inför enorma klimatförändringar om inget görs? 142 (C) replik: Att jag inte svarade förra gången var för att min repliktid var slut, så jag återkommer och svarar på den fråga som jag inte svarade på förra gången. Vi kan alltid diskutera konditionalitet. Vad ska vi som har pengarna säga att pengar får användas till? Hur skulle det ha sett ut om det hade varit helt andra röstregler i ? Tror att då inte skulle ha fått lån? Jag är övertygad om att om vi ska kunna bygga broar och kunna visa att de här institutionerna fungerar för att lösa den energisituation som till exempel upplever att de har måste vi vara lyhörda för deras önskemål. Annars väljer de att gå en annan väg. Det som var hela konceptet i detta sammanhang var att det här var en del i ett större paket där också insatser skulle komma med på banan för energieffektiviseringar och satsningar på förnybar energi. Det är naturligtvis ett sätt att skapa agreement mellan och för att lösa deras akuta problem fattigdomsfrågorna är naturligtvis ett bekymmer och energifrågorna ett annat och att med detta lösa en övergång till förnybart. Där är det viktigt att vi är vaksamma och ser att de också tar den delen av paketet, för det var en förutsättning för att vi skulle rösta ja. 143 (KD): välkomnar att regeringen i en särskild skrivelse till har redovisat hur arbetet inom IMF, och de regionala investerings- och utvecklingsbankerna har bedrivits . Dessa institutioner har en central roll i att hantera ekonomiska och politiska kriser och att skapa en globalt hållbar utveckling. Institutionerna är skapade av världens länder för världens länder. Det är inte endast ett tecken på att den värld vi lever i är intimt sammanlänkad utan också på det gemensamma ansvar som detta ålägger alla världens länder. De båda finansiella institutionernas mandat är ömsesidigt förstärkande och kompletterande snarare än konkurrerande. Medan IMF fyller en viktig funktion i främjandet av ekonomisk tillväxt och stabilitet världen över ska bekämpa världsfattigdomen. I syfte att bättre kunna hantera den ekonomiska krisen har det varit nödvändigt för de finansiella institutionerna att reformera sina låneramverk. Ett mer flexibelt låneramverk, som det som IMF nu har infört, är nödvändigt för att kunna bemöta hastigt uppkomna utmaningar i en föränderlig värld. Redskap såsom kortsiktiga lån kan vara nödvändiga i extrema krissituationer, såsom den som råder i . Det går inte att nog betona vikten av att lån och biståndsmedel ska vara knutna till tydliga villkor och krav på motprestationer, detta för att säkerställa att medlen används till rätt saker, det vill säga till att dämpa ekonomiska kriser och bekämpa fattigdomen. Inte minst är villkor nödvändiga för att förhindra att den ansvarslösa ekonomiska politik eller den korruption det risktagande som föranlett lånebehovet inte upprepas. har genom bland annat IMF ett givet ansvar att bidra till att den europeiska låne- och bankkrisen inte ytterligare fördjupas eller sprids. Det är dock framför allt de krisande ländernas ansvar att få stopp på krisen och skapa utveckling på nytt. Förutom långivning kan skuldavskrivningar vara ett verktyg i dessa institutioners verktygslåda för fattigdomsbekämpning. delar dock utrikesutskottets uppfattning att det framför allt är genom demokrati-, utvecklings- och handelsfrämjande insatser, inte genom direkta och omfattande skuldavskrivningar, som bäst kan bidra till att minska utsatta länders skuldbördor. och är centrala aktörer i arbetet mot en mer ekologiskt hållbar värld. Här är klimatinvesteringsfonder för genomförandet av Kyotoprotokollet viktiga. Det är beklagligt att länder, såsom , har valt att inte fortsätta sina åtaganden under avtalet, men den globala kampen mot minskade växthusgasutsläpp måste gå vidare världen över. vill understryka vikten av att en verkligt hållbar ekologisk utveckling inte kan uppnås utan ökade satsningar på förnybara energikällor. IMF, och de regionala investerings- och utvecklingsbankerna är till för världens medborgare, för världens länder kan man säga. På samma sätt som dessa institutioner ska kunna ställa krav på reformer i de länder som erhåller lån eller bistånd ska världens medborgare kunna känna sig trygga med att deras verksamhet bedrivs på ett så effektivt, ändamålsenligt och transparent sätt som möjligt. Det är därför glädjande att såväl IMF som nu har vidtagit åtgärder som gynnar offentlig insyn samt gjort ansökningsprocessen, liksom tillsättningen av höga positioner, mer inkluderande, meritbaserad och transparent. En verkligt hållbar utveckling förutsätter ökad rättvisa, inte minst vad gäller politisk representation och politiskt inflytande. Att världens låg- och medelinkomstländer nu fått ökad röststyrka i IMF, IFC och är därför positivt. vill likt utrikesutskottet betona vikten av att insatserna för att öka transparensen och insynen inom IMF, och de regionala bankerna fortskrider och utvecklas liksom bekämpningen av korruptionen. Institutionerna och bankerna måste också bli bättre på att motverka skatte- och kapitalflykt bland de företag man finansierar. Den inkomstbringande verksamhet som bedrivs måste komma mottagarlandet till godo för att en verkligt rättvis utveckling ska kunna uppnås. välkomnar därför att och nu infört uppdaterade riktlinjer gällande hanteringen av investeringar i den privata sektorn. Utvecklingsinsatser som diskriminerar eller helt exkluderar kvinnor och flickor kan inte kallas rättvisa då de förnekar kvinnor och flickor deras rätt till grundläggande fri- och rättigheter. De kan heller inte kallas hållbara, givet de samhällsekonomiska förluster som de bidrar till. Mot denna bakgrund delar vi kristdemokrater utrikesutskottets uppfattning att en betydligt större andel än dagens av insatser måste utformas ur ett jämställdhetsperspektiv. Jämställdhet är inte ett enskilt fenomen utan måste genomsyra insatser på alla politikområden. Först då kan verklig jämställdhet, och med det en verkligt rättvis och hållbar utveckling, uppnås. I och med den globala krisen har vi återigen blivit varse hur snabbt och kännbart en lånebubbla i ett land kan bli till en bankkris i ett annat. Uppvärmningen av världshaven och luftföroreningarna känner inga geografiska gränser. Utan flickor i skolan eller kvinnor på arbetsmarknaden minskar möjligheterna till ekonomisk tillväxt, utveckling och återhämtning. Om vi inte tar vårt ekonomiska, ekologiska och sociala ansvar kommer chanserna till en verkligt rättvis och hållbar utveckling att suddas ut. Ökat samarbete över gränserna gör att vi står bättre rustade att möta och överkomma dagens och morgondagens utmaningar. , IMF och de regionala investerings- och utvecklingsbankerna är centrala aktörer i arbetet för ökad ekonomisk och finansiell stabilitet, minskad fattigdom och rättvis och hållbar utveckling världen över en hållbar utveckling inte endast över lands- utan också över generationsgränserna. Med detta sagt vill jag å vägnar yrka bifall till utskottets förslag i betänkandet och avslag på samtliga reservationer och motioner. 144 (MP) replik: nämnde hur viktigt det är att och kan ställa villkor. Det är klart att det finns villkor som också vi från den gröna sidan tycker är viktiga att ställa. Det gäller transparens och sådant. har vi en oerhört mörk historia just vad gäller konditionaliteten. Man har ställt villkor beträffande vattenprivatiseringar och privatiseringar av det som kallas globala nyttigheter där man prisat ut fattiga människor från sådant som är absolut nödvändigt för att kunna överleva. Jag skulle därför vilja ha ett klarläggande från sida och undrar om ni delar vår syn på den mycket mörka historia som och har. En av de ledande företrädarna, , som för övrigt tilldelades ekonomipriset till minne , var tidigare chefsekonom på . Han har verkligen gjort upp med den mörka historia som de internationella finansiella institutionerna har. 145 (KD) replik: Lån har alltid två sidor. Det finns långivare och låntagare. Man ingår en överenskommelse och det görs upp en betalningsplan för lånet. Därmed finns ett ingånget avtal, och ska reglerna gälla så länge man inte kommit överens om något annat under resans gång, exempelvis avskrivningar eller betalningstiden för amortering av skulden. I korthet kan man säga att det måste finnas betalningsförmåga så att långivaren kan få tillbaka det som lånas ut. När man ger lån är det därför viktigt att ställa motkrav. Man måste ställa krav på länderna och vad de behöver göra för att öka intäkterna i förhållande till de utgifter de har. De som lånar har oftast högre kostnader än intäkter. 146 (MP) replik: Jag tackar för svaret. Det är klart att man måste kunna ställa någon sorts krav i vissa lägen. En total kravlöshet är ingenting som vi förespråkar. Men det handlar ju inte om avtal mellan två jämnstarka parter, utan vi talar här om mycket speciella miljöer där den rika världens dominerande finansiella institutioner ingår avtal med jordens fattigaste länder. Dessa länder har ofta inte något som helst val och tvingas då exempelvis till privatiseringar av vattendistributionen. Vi har sett förfärliga exempel på hur sådana privatiseringar driver upp dödligheten, hur folk dör i vattenburna sjukdomar och så vidare. , ett ansett forskningsinstitut i , har skrivit tjocka rapporter om det och också visat på alternativ. Alternativet behöver inte vara någonting statskontrollerat. Det finns exempel från många håll i där människorna i kooperativa strukturer själva tar över vattenverk och distribuerar sådant som kallas för globala nyttigheter och är absolut nödvändigt. Jag är lite förvånad över, inte minst om man utgår från den kristna etiken, att man tycker att det är helt okej att släppa in månglarna hur långt som helst i templet och göra allting till handelsvaror och även det som inte borde vara det. Jag tycker att människovärdet på något sätt borde stå över marknadsvärdet. Ser inte någon problematik i detta? Det lät inte så, men jag kanske missförstod. 147 (KD) replik: har något blandat ihop det vi talar om . Rätten till vatten är något universellt. Det ifrågasätter inte jag, och det har jag heller inte påstått något om. Låt mig konkretisera vad det handlar om. IMF har bett om mer pengar. ska bidra med mer pengar. Man ska låna till IMF. IMF i sin tur ska låna till dem som är i behov av mer pengar för att kunna öka tillväxten och utvecklingen i det land som är i behov av mer kapital. Det som är viktigt när ett land ska låna pengar är att man går in och rådgör och ger information. Vad är det som mest behöver göras för att strukturera om situationen i landet för att kunna sätta upp en plan för återbetalning av de pengar som man lånar? Det finns ibland också möjlighet att avskriva. Det är en överenskommelse som man får göra från fall till fall. De krav man ställer innebär inte att man påtvingar länder en massa åtgärder. De länder som är i behov av dessa pengar för att kunna öka sina intäkter i förhållande till kostnaderna behöver också genomföra reformer för att kunna komma på fötter. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas .) Anmäldes och bordlades Skrivelse 2012/13:44 om det statliga tandvårdsstödet 15 § Anmälan om interpellationer Anmäldes att följande interpellationer framställts 2012/13:140 Läxhjälp till alla barn av (S) till utbildningsminister (FP) 2012/13:141 Varsel i av (S) till arbetsmarknadsminister (M) 2012/13:142 Nedskärningarna i skånsk sjukvård av (S) till socialminister (KD) 2012/13:143 Nedskärningarna i skånsk sjukvård av (S) till socialminister (KD) Interpellationerna redovisas i bilaga som fogats till snabbprotokoll . 16 § Anmälan om frågor för skriftliga svar Anmäldes att följande frågor för skriftliga svar framställts 2012/13:122 Höjd skatt på vattenkraft av Per (MP) till statsrådet (C) 2012/13:123 Bedömning av gruvverksamhet av (MP) till näringsminister (C) 2012/13:124 Redovisning av ej skattepliktig elkraftproduktion vid vindkraftverk av (SD) till finansminister (M) 2012/13:125 Icke skattepliktig elkraftsproduktion vid vindkraftverk av (SD) till statsrådet (C) 2012/13:126 Rätten till kontaktperson enligt LSS av (FP) till statsrådet (KD) Frågorna redovisas i bilaga som fogats till snabbprotokoll . 17 § Anmälan om skriftliga svar på frågor Anmäldes att skriftliga svar på följande frågor inkommit 2012/13:92 Fängslade i av (S) till utrikesminister (M) 2012/13:98 Moms på e-böcker av (S) till finansminister (M) 2012/13:99 Uttagsbeskattning i samband med uthyrning av bostad av (S) till finansminister (M) 2012/13:120 Hungerstrejkande i turkiska fängelser av (S) till statsrådet (FP) 2012/13:104 Möjlighet att ta körkort i hela landet av (S) till statsrådet (M) 2012/13:105 Katastrofmedicinska insatser utomlands av (S) till utrikesminister (M) 2012/13:107 Överhoppningsbar tid i arbetslöshetsförsäkringen av (V) till arbetsmarknadsminister (M) 2012/13:108 Ej använda arbetsmarknadspolitiska medel i av (S) till arbetsmarknadsminister (M) 2012/13:109 Flyget och utsläppshandelssystemet av (V) till miljöminister (C) 2012/13:111 Förlängning av tandhygienistutbildningen av (V) till utbildningsminister (FP) 2012/13:113 Flyttbranschen och skattefusk av (S) till finansminister (M) 2012/13:114 Information om modersmjölksersättning av (S) till landsbygdsminister (C) 2012/13:115 Framtiden för skjutfält av (S) till försvarsminister (M) 2012/13:116 Nedläggningen av servicekontor av (S) till statsrådet (M) 2012/13:118 Generella regler mot skatteläckage av (V) till finansminister (M) 2012/13:119 Kostnadsfördelar för myndigheters lokalkostnader vid placering utanför av (S) till statsrådet (KD) Svaren redovisas i bilaga som fogats till snabbprotokoll . 18 § Kammaren åtskildes . Förhandlingarna leddes av förste vice talmannen från sammanträdets början till och med 7 § anf. 27 (delvis), av andre vice talmannen därefter till och med 7 § anf. 68 (delvis), av tjänstgörande ålderspresidenten därefter till och med 7 § anf. 100 (delvis), av andre vice talmannen därefter till och med 13 § anf. 126 (delvis) och av förste vice talmannen därefter till sammanträdets slut.