prot · GZ09116 · 2012-05-23 00:00:00 — Precis som vi kan göra ett bokslut kan vi göra ett bokslut med i regeringen. Vi kan sammanfatta det med att vapenexporten ökat , att exporten till och diktaturer och auktoritära stater ökat med 120 miljoner till 3 406 miljoner 2011, att ni förlängt det militära samarbetsavtalet med och att ni gett ert godkännande till Projekt . Jag ser allt ni har gett, men vad har ni fått tillbaka, ? 162 (KD) replik: Det som är skarpt i den reservation som skrivit och som uppger är att krigsmaterielexporten ska utformas så att den utesluter möjligheten till export av krigsmateriel till länder som begår grova och omfattande brott mot de mänskliga rättigheterna. Men detta är vi väl ganska överens om? Vad är det som är nytt i detta? Det finns ingenting som är nytt. har funnits i regeringen, säger från . Ja, och det här är en fråga där blockpolitiken bryts. Socialdemokraterna och har haft ganska lika syn medan några av oss småpartier har haft en annan syn. Jag känner mig stolt över att vi nu ändå på något sätt har fått upp detta på agendan och att vi ska göra den här utredningen. Vi ska inte slå oss för bröstet och säga att det bara beror på oss, men jag tror att gör skillnad i regeringen när det gäller både biståndspolitiken och den här frågan. Detta är en fråga som är viktig för oss och som jag vet att även partiledaren tycker är viktig. Socialdemokraterna har gett oss en praxis som dess värre gör att många av de leveranser som kommer upp på bordet sker utifrån tidigare praxis. Det är det vi måste förändra . Jag hoppas att vi får en diskussion om följdleveranser. ISP sade själva när de var i utskottet att det är väldigt svårt att sätta upp kriterier när det gäller demokrati. Det är inte acceptabelt. Eftersom mycket av vapenexporten består av följdleveranser är detta väldigt viktigt om vi ska komma till rätta med den ökade vapenexporten. Det är min förhoppning att vi ska få fortsätta att debattera detta genom den här utredningen. Vi får se när regeringen återkommer. 163 (MP) replik: Det är svårt för oss som får lov att prata om vapenexport att diskutera det här avtalet, som ingåtts av eller i alla fall passerat andra, som inte får lov att prata vapenexport. Vi pratar ibland lite grann förbi varandra, skulle jag tro. Men oavsett det fick vi veta av här tidigare att det ramavtal som granskades i avsiktsförklaringen väljer att kalla det bara är ett avtal som sedan ska fyllas med innehåll. Jag tror att jag förstod på att vi egentligen har precis samma uppfattning när det gäller att det regelverk som vi har och den vapenexportlagstiftning vi har egentligen borde ha stoppat de olika projekt som sedan har tillkommit under ramavtalet, för de strider i allra högsta grad mot svensk utrikespolitik. Därför borde detta vara förbjudet. Man har faktiskt gått utöver svensk lag. Men när det då är så hemligt att man inte kan få titta på avtalen och inte riktigt vet vad det är som egentligen har hänt är det också svårt för oss att säga om det strider mot lagen eller ej. står vi helt plötsligt med den praxis som har utvecklats. Men om en praxis strider mot lagen har vi kommit väldigt långt bort från vad som är acceptabelt, särskilt när det sker dolt, som när det gäller vapenexportfrågorna. Jag skulle vilja höra om jag uppfattat dig rätt. Tycker du precis som jag att de beslut som tagits under ramavtalet i olika projekt strider mot svensk lag? 164 (KD) replik: Jag tycker att de strider mot regelverket, som finns beskrivet i regeringens proposition och som vi lyft in i betänkandet. Enskilda exportbeslut fattas bakom lyckta dörrar. Det är detta vi är överens om att vi vill öppna upp. Vi vill, åtminstone i efterhand, kunna granska dem som fattat dessa beslut. Den internationella överenskommelsen med är dock offentlig, så man kan läsa vad den handlar om. Jag kan i och för sig tycka att det i alla fall nu efter den arabiska våren finns anledning att säga upp den, eftersom det till exempel står att samarbetet mellan de båda länderna ska främja internationell fred och säkerhet och att det inte ska riktas mot tredjeland. har varit involverat i . Bara det menar jag renderar att avtalet redan börjar bli problematiskt. När det gäller teknologiöverföring kanske den nya lagstiftning som träder i kraft kommer att kunna påverka det här avtalet. Vår förhoppning och ambition, som jag tror att vi uttryckt offentligt, är att det inte blir något nytt avtal 2015. Det hindrar däremot inte att vi kan ha andra typer av samarbeten med . Det behöver inte handla om vapen som kan användas mot den egna befolkningen eller mot tredjeland. blir vår syn på så negativ. Självklart ska vi försöka vara med och förändra och bidra till en demokratisk utveckling i . Sådana typer av avtal vill vi naturligtvis ha. Som jag ser det är det tydligt i regelverket att vi inte får skicka vapen till dem som kränker mänskliga rättigheter. Där är vi överens. 165 (MP) replik: Det som jag ser som problemet är alla de olika beslut som fattas under ramavtalet och som vi inte har insyn i. Man hänvisar bara till dem som sitter i , men de får inte prata med oss andra. Därför vet vi inte hur diskussionen har gått, och vi vet inte heller hur diskussionen gick när det andra avtalet tillkom . Själva diskussionerna har också skett bakom lyckta dörrar, utgår jag från. Jag tänkte på en sak som du tog upp i ditt anförande: att vi under tidigare mandatperioder hade ett samarbete med Socialdemokraterna. Men det hade vi inte när det gällde sådana här frågor. Vi hade ett 121-punktsprogram med olika områden som vi samarbetade i. Det gjorde vi däremot inte i frågor där vi stod väldigt långt från varandra som till exempel när det gäller vapenexportfrågorna. Där har vi ingen samsyn med Socialdemokraterna eller . Ni har ju samma situation. Det finns ett värde i att vi som mindre partier håller ihop i den här frågan. Det kan jag helt och hållet instämma med dig om. Du sade att vi själva inte behöver producera allting. Jag tog upp tidigare att vi kanske borde ställa om vår egen industri. Om vi inte ska producera i får vi problem med arbetslöshet och andra saker. Där tog jag upp möjligheten att ställa om industrin till någonting som det är mer nytta av. Hur ser du på en sådan möjlig lösning för att komma till rätta med arbetsproblematiken om vi ställer om den svenska industrin? 166 (KD) replik: Jag kanske var otydlig när det gällde den förra mandatperioden. Ni hade inte ett sådant avtal. Men Socialdemokraterna hade drivit den här frågan. Hade de velat så hade de kunnat bjuda in er till en diskussion: Vi vill ha en ny politik, och vi vill ha ett demokratikriterium. Men det gjorde de uppenbarligen inte. Hade de velat hade ni lätt som en plätt kommit springande och sagt: Vi vill ha ett nytt regelverk. När det gäller att inte producera själv är vi i en ny tid. Jag tror det blir väldigt olyckligt om vi börjar tala om arbetstillfällen bara för vår industri. Jag kan förstå att många av de små orter som har industrin på sin ort naturligtvis vill värna den. Vi säljer för 14 miljarder, som jag tror att jag sade i någon tidigare debatt. Sedan ska vi ha pengar till bistånd för att lösa konflikter som har uppstått med vapen. Vi har till exempel en turistindustri i som växer enormt och som genererar 86 miljarder i intäkter. Det är klart att vi kan ställa om. Som själv sade är det många andra som äger många av dessa industrier. De ägs inte av svenskar men står för många arbetstillfällen. Vi ska självklart värna arbetstillfällen i . Men det kan inte vara så att vi måste sälja vapen till för att värna arbetstillfällen i eller någonstans i . 167 (MP): Jag får inleda med att säga att det är trevligt att höra en litet annan ton från , och , och kanske framför allt . Det välkomnar jag väldigt mycket. har klättrat från elfte plats till sjunde på listan över världens vapenexporterande länder räknat i ekonomiska termer. Tittar vi per capita är det land som säljer mest vapen av alla i hela världen. Svensk lag förbjuder vapenexporten till länder där omfattande och grova kränkningar mot mänskliga rättigheter förekommer eller länder som befinner sig i konflikt. Det har många av er redan tagit upp. Trots detta står länder som och som köpare för en stor del av den svenska vapenexporten. I regeringsdeklarationen sade : Vi ska vara en tydlig kraft för gemensam europeisk utrikespolitik som värnar och utvecklar demokrati, folkrätt och mänskliga fri- och rättigheter. I ljuset av och vad statsministern har sagt om svensk vapenexport faller de vackra orden i regeringsdeklarationen om mänskliga rättigheter platt till marken. Det som är mest cyniskt och dessutom fel i sak är att , , och även kopplar ihop vapenexporten med svenska jobb. Alla dessa fyra är mycket tydliga med att ska fortsätta att exportera till diktaturer. Man använder argumentet att det ska gynna de svenska arbetstillfällena. Den myndighet som beviljar exporten av krigsmateriel är ISP, som många också varit inne på, , som säger att någon hänsyn till sysselsättning och arbetstillfällen inte får tas. Trots denna vetskap fortsätter dessa tunga politiker att komma med osanningar i sak. Detta tycker jag är allvarligt. Det är ett stort hyckleri när man å ena sidan talar om mänskliga rättigheter och å andra sidan säljer vapen till olika diktaturer. När ska besluta om svensk vapenexport ska myndigheten endast ta tre hänsyn. De är att exporten tillgodoser det svenska försvarets behov, att det är säkerhetspolitiskt önskvärt och att det inte står i strid med de principer som finns för målen för svensk utrikespolitik. Trots det har helt andra argument lyfts fram för att fortsätta vapenexporten till länder som från landets främsta företrädare. Utifrån detta regelverk är det obegripligt att man kan försöka försvara vapenexporten till exempel till när man vet vilken typ av regler som gäller. Andelen av den svenska krigsmaterielexporten som går till auktoritära regimer kan också sättas i relation till den totala svenska varuexportens storlek. utgjorde krigsmaterielexporten av den totala svenska varuexporten, och av krigsmaterielexporten gick till auktoritära regimer. Totalt sett utgjorde krigsmaterielexporten 2011 till auktoritära regimer bara enstaka promille av den totala varuexporten. Då ska man notera att 2011 sticker ut som med ganska hög andel krigsmaterielexport till dessa länder. Det är rent nonsens att skulle stå eller falla med att den skulle upphöra. Det är klart att vi kan avstå från export till diktaturer och inte använda arbetstillfällen som ett skäl. 168 (M) replik: tog upp frågan om säkerhetspolitiska överväganden. Det gjorde också jag i mitt inledningsanförande. Jag konstaterade att det egentligen är det enda bärande skälet till varför vi har en vapenexport. Det handlar om att kunna dela utvecklingskostnader för att kunna upprätthålla det skydd för vårt land, vår demokrati och vår säkerhet som vi kommer att behöva och som vi också ser behövs i en orolig omvärld. Min fråga till är följande. Du tillhör ett parti som väldigt gärna hävdar att vi borde avveckla ganska mycket av vapenexporten. Hur löser vi den svenska säkerhetspolitiken om vi inte har möjligheten att dela utvecklingskostnaden med någon annan? Ska vi sänka ambitionerna för svensk säkerhet? Ska vi höja försvarsanslaget? Som försvarspolitiker borde du kunna ge ett besked och säga: Då kommer vi från vårt parti att föreslå dessa höjningar eller dessa förändringar. 169 (MP) replik: Jag kan fråga vad svensk säkerhet har med försäljning av vapen till att göra. Du svarade inte på den frågan. Du fick den också av för ett litet tag sedan. Vi anser från att säkerheten måste breddas. Det finns en stor samhörighet om man tittar på europeisk nivå. Om du läser dokument från ser du att de är väldigt tydliga med att säga att det inte är en väpnad konflikt mellan de europeiska länderna som står för dörren utan det är andra typer av hotbilder som finns. Det är terrorism, cyberhot, miljökatastrofer och så vidare. Det är den typen av hot som vi måste möta . är tillbaka till retorik: Vi måste försvara territorium med mer vapen. Jag blir väldigt besviken. Håller inte med om det som även regeringen säger att vi har en vidgad hotbild och måste angripa hotbilden utifrån det perspektivet? Jag sade i min avslutning att inte står eller faller med de promille som vi säljer vapen till diktaturer som till exempel . måste ha ett helt annat varumärke. Vi ska vara leverantörer av demokrati och mänskliga rättigheter. Det är det som stärker som land inte att sälja vapen till bland annat . 170 (M) replik: Låt mig först erinra om att jag i debatten var tydlig med att för mig är inte arbetstillfällena huvudargumentet. För mig är huvudargumentet den säkerhetssituation vi ser, det faktum att vi har valt att inte ingå i allianser och att vi därför måste ha möjlighet att tillgodose behovet av försvarsmateriel. Det är möjligt att du, , har en annan syn än vad jag har på hur situationen i vår omgivning ser ut. Men jag konstaterar till exempel att det från kommer tydliga signaler om en relativt omfattande upprustning. Påverkar den säkerheten i vårt närområde? Ja, det gör den alldeles säkert. Då måste vi fundera över hur vi klarar detta åtagande. Därför är jag lite bekymrad över att du ger ett icke-svar på min fråga. Du talar inte om hur du vill kompensera för den kostnadsdelning som ligger i vapenexporten om du kan avveckla den, . Vi är överens om att vi ska införa kriterier som gör det svårare att exportera för diktaturer. Den delen kan vi lägga bakom oss. Men idén att man generellt sett bör minska det kan innebära problem för vår egen säkerhet. När du inte svarar måste jag tolka det som att du tycker att säkerheten för den svenska demokratin är underordnad er ambition att inte ha någon vapenexport. 171 (MP) replik: Vi talar främst om vapenexport till diktaturer. Men svarar inte på frågan om vad säkerheten har att göra med att vi säljer vapen just till . Du får besvara den frågan. Din partiledare har sagt att han inte kommer att darra på manschetten, som han uttryckte det, när det gäller att han vill rädda alla jobb. Det handlar bland annat om att sälja vapen till diktaturer för att det ska gynna svenska arbetstillfällen. Han har sagt detta. Står inte upp för det? Säkerhetssituationen är inte sådan att står inför dörren. Vi hade i försvarsutskottet en rapport angående FOI:s nya rapport om framåt. Där var det tydligt att inte är någon form av ett militärt hot utifrån sin ekonomiska situation, miljösituation och politiska situation. Däremot rustar de upp, men det är inget invasionshot mot vårt land. Det måste mötas utifrån andra parametrar, som jag nu sade. Det finns en samstämmighet i och på EU-nivå. Även stora delar av den tycker att hotbilden måste breddas. Då måste man också göra politik av detta. Vi måste göra politik av det här och se hur säkerhetshotet ser ut. Det gäller inte enbart den militära delen. Det är inte så att ju fler vapen vi får, desto säkrare blir . Det kan vara precis tvärtom, . Vad diskussionen handlar om nu är att du ska besvara frågan: Om vi säljer vapen till och till på vilket sätt gynnar det svensk säkerhet? Jag skulle vilja få ett svar på den frågan. Vi talar om promille av den totala export som går dit. Det är inte tiotals miljarder vi talar om. 172 (FP): Varav hjärtat är fullt måste man tala. Eftersom små lätta vapen kom upp som en fråga och också omnämndes vill jag ta en minut eller två till att tala om detta. Konsekvenserna av små lätta vapen som är ett av vår tids största gissel handlar om att vi får spillda liv, bestående men, handikapp och personer med långtgående psykologiska skador hos dem som drabbas. Men förutom dessa konsekvenser bidrar väpnat våld till långtgående konsekvenser för samhället som sådant. Det underminerar möjligheterna till utveckling och utgör ett direkt hinder för uppfyllelsen av millenniemålen. FN:s program för utveckling UNDP uppskattar den totala kostnaden för väpnat våld enbart i länder som befinner sig utanför konflikt att uppgå till . Vi ska också komma ihåg att i detta sammanhang utgör det väpnade våldet ett hinder även för vårt bistånd. Ett direkt hot mot biståndsarbetare medverkar till att biståndsmedel måste användas till säkerhetsarrangemang och till att mildra de omedelbara konsekvenserna av våldet snarare än till utveckling. Det hindrar också en långsiktig utveckling i riktning mot tillväxt och välfärd. Det är därför med stor förhoppning jag ser fram mot FN:s två konferenser . Det gäller ATT, det internationella vapenhandelsfördraget, som har nämnts tidigare samt uppföljningskonferensen om små lätta vapen . Där kommer att ge konstruktiva bidrag. Jag vill påminna om att nätverket här i mot små lätta vapen kommer att hålla ett seminarium tillsammans med civilsamhällsorganisationer om dessa konferenser och andra frågor om vapenhandel. Alla är naturligtvis välkomna. Vi ska ge en bakgrund till och synpunkter på hur det ser ut . Programmet finns anslaget på Helgonät, och en påminnelse kommer i mejlboxen . Delta gärna, och gör er mening hörd! Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas .) 21 § Nytt värdlandsavtal med Organisationen för det globala nätverket för vattenfrågor samt ändringar i lagen (1976:661) om immunitet och privilegier i vissa fall Föredrogs utrikesutskottets betänkande 2011/12:UU14 Nytt värdlandsavtal med Organisationen för det globala nätverket för vattenfrågor samt ändringar i lagen (1976:661) om immunitet och privilegier i vissa fall (prop. 2011/12:117). Förste vice talmannen konstaterade att ingen talare var anmäld. (Beslut skulle fattas .) 22 § Nytt värdlandsavtal med för demokrati och fria val () samt ändringar i lagen (1976:661) om immunitet och privilegier i vissa fall Föredrogs utrikesutskottets betänkande 2011/12:UU15 Nytt värdlandsavtal med för demokrati och fria val () samt ändringar i lagen (1976:661) om immunitet och privilegier i vissa fall (prop. 2011/12:116). Förste vice talmannen konstaterade att ingen talare var anmäld. (Beslut skulle fattas .) 23 § Tredje inremarknadspaketet för el och naturgas vissa genomförandeåtgärder Föredrogs näringsutskottets betänkande 2011/12:NU22 Tredje inremarknadspaketet för el och naturgas vissa genomförandeåtgärder (prop. 2011/12:77). 173 (S): Vi ska nu debattera näringsutskottets betänkande nr 22 som handlar om regeringens proposition om ändringar i ellagen och naturgaslagen för att anpassa den svenska lagstiftningen till de EU-författningar som följer av det som kallas för det tredje inremarknadspaketet för el och naturgas. I betänkandet behandlas också ett antal motioner från den allmänna motionstiden med anknytning till elmarknaden och dess funktionssätt. Låt mig inledningsvis konstatera att jag självfallet står bakom samtliga socialdemokratiska reservationer i betänkandet, men för tids vinnande nöjer jag mig med att yrka bifall till reservationerna nr 3 och 7. Den första delen av betänkandet handlar således om regeringens proposition. Den ställer vi oss från socialdemokraternas sida bakom och yrkar bifall till. När det sedan gäller den resterande delen av betänkandet och en del av de motioner som handlar om elmarknaden tar vi från socialdemokraternas sida, precis som vi gjorde i motsvarande debatt för ganska precis , konsumenternas utgångspunkt för våra ställningstaganden. Med konsumenter menar vi här inte bara hushållskonsumenter, utan i minst lika stor omfattning företag. Införandet av elområden i har förorsakat mycket debatt sedan de kom på plats . Det är inte svårt att förstå att konsumenter, naturligtvis privatpersoner men inte minst företag, har reagerat och reagerat starkt på det faktum att man under stora delar av den gångna vintern har fått betala ett avsevärt högre pris för sin el i elområde 4 i än i övriga elområden i landet. Vår kritik i detta avseende handlar först och främst om hur det bakomliggande beslutet om införandet egentligen gick till. Enligt vår uppfattning finns det all anledning att titta närmare på hur regeringen hanterade detta, och det har därför också gjorts en KU-anmälan i frågan. Men sedan handlar kritiken i minst lika stor, och egentligen i större, omfattning om bristen på den handlingsförmåga som krävs från regeringens sida. Det handlar om bristen på offensiva åtgärder för att motverka de problem för företag och privatpersoner som elområdesinförandet har lett till. Det är problem som skapar stora skillnader i konkurrensförutsättningar beroende på om ditt företag ligger på den ena eller andra sidan om den gräns som myndigheten i fråga, det vill säga , har dragit. Det är problem som uppenbart leder till att jobb riskeras i i de delar av landet som lider av regeringens handlingsförlamning i detta avseende. För många företag, inte minst inom tillverkningsindustrin, är energikostnaderna i allmänhet och elpriset i synnerhet en av de enskilt viktigaste faktorerna för företagets resultat och överlevnadsförmåga. De här företagen har på ett mycket hårdhänt sätt fått uppleva vad regeringens brist på handlingsförmåga leder till. Förra årets motsvarande debatt i detta ämne ledde bland annat fram till ett tillkännagivande om att en översyn av konsekvenserna av elmarknadens avreglering skulle göras. Två av utredningsuppdragen som har koppling till elprisområdena har gått till . Den första av de två utredningar som de skulle göra presenterades för lite drygt sedan. I den konstaterar man bland annat att företag inom elområde 4 som varit i den situationen att de skulle omförhandla sina elavtal har tvingats betala ett högre pris än vad som hade varit motiverat därför att den finansiella marknaden tagit ut ett högre pris för de så kallade prissäkringsinstrumenten än vad den underliggande risken motiverat. Med andra ord har man passat på att ta extra bra betalt på grund av den osäkerhet som införandet av elområden har medfört. På så sätt skapas sämre förutsättningar för jobb i . Vad som hade behövts för att motverka detta är en regering som hade påskyndat utbyggnaden av överföringskapacitet inom och som hade stimulerat tillkomsten av ny elproduktion i . När det gäller utbyggnaden av överföringskapacitet är vi naturligtvis medvetna om och hälsar med tillfredsställelse regeringens beslut avseende Sydvästlänken, men det är alldeles för sent och alldeles för saktfärdigt. När under föregående år bara har använt ungefär hälften av den investeringsram som man har fått i statsbudgeten är det inte heller så underligt att vi har brist på överföringskapacitet i landet. Det behövs en annan och mer handlingskraftig politik om vi ska återfå en situation där rättvisa villkor och förutsättningar råder för alla, oavsett var i man bor eller har sitt företag. Tyvärr är de två övriga utredningar som tillsatts för att belysa konsekvenserna av elmarknadens avregleringar ännu inte klara, men vi får säkert anledning att här i kammaren återkomma till dem och föra en diskussion och en debatt om elmarknadens funktionssätt när de väl kommer. Det ska bli intressant. Energimarknaden utmärks i vissa delar av något som kan kallas en oligopolmarknad. Det gäller i första hand på produktionssidan. På nätsidan och på handelssidan är mångfalden något större. Dess värre är dock inte spelreglerna desamma för alla aktörer. Därför yrkar vi socialdemokrater, miljöpartister och vänsterpartister bifall till de två motionerna N311 och N343 som handlar om de kommunala energibolagens förutsättningar att verka på marknaden. När det gäller samhällsviktiga funktioner, som energiförsörjningen, är vi övertygade om att en mångfald av aktörer i detta sammanhang inte bara är bra utan också nödvändigt. Det blir tydligt inte minst när det gäller den del av energiförsörjningen som är beroende av ledningsbunden infrastruktur. Då krävs det aktörer som har en annan och längre placeringshorisont än nästa kvartalsrapport för att man ska våga göra långsiktiga investeringar. Dagens lagstiftning försvårar och förhindrar, enligt vårt sätt att se det, de samhällsnödvändiga utvecklingsbehov som finns inom området.