prot · GZ0961 · 2012-01-25 00:00:00 — Vi har redan sett att detta har gett både lägre matpriser och fler anställda i restaurangbranschen. Arbete inom restaurangnäringen är för många en första kontakt med arbetsmarknaden. Detta är en bransch där en relativt stor andel av de anställda är unga. var andelen unga i branschen . Inom restaurangbranschen får många sitt första jobb och därmed en väg in till en bredare arbetsmarknad. I skarp kontrast har vi en svensk vänster som tror att man skapar jobb genom att förbjuda hela branscher. På sin avslutade kongress antog ett förslag om att bemanningsföretag ska förbjudas detta trots att forskning visar att både utlandsfödda och ungdomar har lättare att komma in på den svenska arbetsmarknaden via jobb i just bemanningsföretag. Enligt bemanningsbranschens egna siffror sysselsatte branschen cirka 118 000 personer . Av dessa var under , och var personer med icke europeisk bakgrund. Många företag använder sig av bemanningsbranschen som en viktig rekryteringskanal. Dessutom tyder undersökningar på att många av inhyrningsjobben inte skulle ha funnits över huvud taget utan möjlighet till just inhyrning. Många företag väljer helt enkelt att tacka nej till jobb som följd av osäkerheten kring nyanställningar. Socialdemokraterna är inte så mycket bättre. I Socialdemokraternas numera väl omdiskuterade skuggbudget vill partiet bland annat höja arbetsgivaravgifterna för unga. Socialdemokraterna vill alltså mitt i en redan rekordhög ungdomsarbetslöshet göra det ännu dyrare att anställa. Hur detta ska leda till att fler företag tar chansen att anställa är för mig ett mysterium. De vill dessutom ta bort RUT-avdragen och inte införa halverad restaurangmoms, trots att det var deras vallöfte . vill i sin tur begränsa människors möjlighet att arbeta genom att införa sex timmars arbetsdag. Förslaget visar framför allt på en märklig syn på antalet jobb som statiskt i en ekonomi. tycks mena att vi ska dela på den kaka som finns, inte arbeta för att kakan ska växa. Vi hörde i anförande hennes krav på utbildning, utbildning och utbildning. Man kan antingen tolka det som att alliansregeringen hör bön eller som att slår in öppna dörrar. Sedan vi tillträdde 2006 har vi sett till att genomföra reformer på både grundskole- och gymnasienivå för att stärka insatserna så att det blir bra utbildningar för barn och ungdomar. Vi har också sett till att satsa på yrkesutbildning och införa . Det gör att man mitt i livet får möjlighet att skaffa sig en yrkeshögskoleutbildning. Vi kan konstatera att fler studerar på högskola och universitet än någonsin förut. Det finns en blindhet hos Socialdemokraterna som gör att de inte ser alla de jobb som växt och växer fram i små och medelstora företag inom tjänste- och servicesektorn. Jag är övertygad om att riktiga jobb är den bästa arbetsmarknadspolitik en regering kan bedriva genom att se till att skapa möjligheter för att det ska växa fram fler jobb. Mycket har gjorts men mer behöver göras. 78 (SD): Jag vill först tacka Socialdemokraterna som har initierat denna debatt om den ökande arbetslösheten. Vi sverigedemokrater har påtalat problemen med massarbetslöshet och utanförskap. Vi har identifierat de utmaningar som finns på den svenska arbetsmarknaden, och vi har presenterat en hållbar politik för att stärka människors möjlighet till egen försörjning. Vi har också varit principfasta och i alla sammanhang försvarat den svenska modellen. har senare hälft varit synonymt med utveckling och välstånd. I mycket är detta ett resultat av den framåtanda, det samförstånd och den stabilitet som präglat svensk arbetsmarknad och svenskt företagande. står svensk arbetsmarknad, svenska företag och den svenska arbetskraften inför nya utmaningar. Finanskriser, misslyckade valutaprojekt och en ökad global konkurrens är internationella företeelser som har en negativ inverkan på svensk arbetsmarknad. Men vi kan inte, som vissa gör, bara skylla på utlandet och på andras tillkortakommanden för den situation som vi nu befinner oss i. Decennier av misslyckad utbildningspolitik tillsammans med en rad andra allvarliga inrikespolitiska misstag, inte minst inom näringspolitiken och migrationspolitiken, gör att vi har hundratusentals människor i arbetslöshet som man inom vissa sektorer på arbetsmarknaden inte kan finna den kompetens som eftersöks. Vi har ju alla hört hur olyckskorparna har kraxat om arbetskraftsbrist och om stora pensionsavgångar 40-talisterna skulle gå i pension och skapa stora hål efter sig på arbetsplatserna. har de flesta 40-talisterna redan pensionerat sig, men några stora hål är det svårt att skönja. Vi är snarare på väg mot historiskt höga arbetslöshetstal. Den som lyssnar på den här debatten kan nog lätt få för sig att situationen är hopplös och att ingen lösning finns i sikte. Ska vi behöva finna oss i att blir ytterligare en i raden av misslyckade låglönemarknader? Lönedumpning och villkorsdumpning betackar vi oss för. ska inte bli en låglönemarknad, oavsett hur mycket det vattnas i munnen på Alliansens partistrateger. Situationen på arbetsmarknaden är långt ifrån hopplös. krävs det att vi politiker har modet och viljan att göra rätt saker. Det är just nu som vi har möjlighet att komma till rätta med den höga arbetslösheten, långsiktigt öka företagens möjlighet att växa och utbilda framtidens arbetskraft för framtidens arbetsmarknad. Vi sverigedemokrater har presenterat hållbara och moderna förslag för hur vi bäst ska få landets arbetslösa medborgare att ta steget in på arbetsmarknaden. Vi vill satsa på utbildning av den svenska arbetskraften. Genom att skjuta till medel till och gymnasieskolan ökar vi kvaliteten på undervisningen. Vi anser att vuxennärvaron måste öka i den svenska skolan. Utan en bra arbetsmiljö kan inte vi vuxna göra ett bra jobb. Detsamma gäller, tro det eller ej, våra barn. Vi vill satsa på komvux och yrkeshögskolorna. Människor måste få en andra chans på arbetsmarknaden. Vi vill göra människor anställningsbara, men inte genom att, som Alliansen, dumpa deras löner, utan genom att utbilda dem och ge dem kunskaper och färdigheter som efterfrågas på arbetsmarknaden och . Vårt svar på läkarbristen som vi nu har haft i i snart två decennier är inte att som sker dränera utvecklingsländerna på för dem livsviktiga läkare, utan genom att utbilda fler läkare i . Vårt svar på den brist på ingenjörer och datatekniker som råder på arbetsmarknaden är inte att som Alliansen och helt öppna upp arbetsmarknaden så att inte bara datatekniker från och ingenjörer från kan komma in på den svenska arbetsmarknaden, utan även diskare, städare, restaurangpersonal och många andra yrkesgrupper där det går att finna personal på den svenska arbetsmarknaden. Vår lösning är i stället att låta just datateknikerna från och ingenjörerna från komma och jobba i med tidsbegränsade arbetstillstånd. Jobb som diskare och städare och jobb i restaurang och storkök är jag övertygad om att många arbetslösa ungdomar gärna tar. Vi ser naturligtvis till att genom olika åtgärder som utökning av utbildningsplatser och incitament att söka just dessa platser öka antalet utbildade ingenjörer och datatekniker från den inhemska arbetskraften. Det borde vara en självklarhet, men av någon outgrundlig anledning, förmodligen ideologiska blockeringar, är det inte en självklarhet . Slutligen måste vi återförstatliga skolan. Vi måste ta ifrån kommunpolitikerna möjligheten att som ofta sker använda skolan som en budgetregulator. När kommunpolitikerna ser ett sparbehov är det tyvärr oftast de äldres omsorg och våra barns utbildning vår framtid det skärs i. Vi vill i stället satsa , och skära i arbetslösheten. 79 (V): Vi har hört alliansregeringens huvudparoll sedan valet , nämligen arbetslinjen, upprepas. Fler ska jobba och utanförskapet ska minska. För att nå det målet har man använt drastiska metoder: kraftigt försämrade villkor i arbetslöshetsförsäkringen, utförsäkring av långtidssjukskrivna och sänkt skatt för dem som har jobb ju högre lön desto större skattesänkning och för dem som äger dyra fastigheter och har stora förmögenheter. Man har delat ut en uppsjö av bidrag och rabatter riktade till företag och utvalda branscher. Det är RUT-bidrag, nedsatta arbetsgivaravgifter för unga och senast sänkt moms på krogen. Vi kan avläsa tydliga resultat av denna politik i kraftigt ökade inkomstklyftor, ökande barnfattigdom, ett kraftigt ökat socialbidragsberoende och en urholkad välfärd. Sysselsättningen däremot har inte ökat. Arbetslösheten har stigit, och den fortsätter att stiga. Ungdomsarbetslösheten är katastrofal som antalet unga som förtidspensioneras aldrig har varit större. Sedan alliansregeringen kom till makten har dessutom andelen långtidsarbetslösa ökat med . Över 200 000 personer är långtidsarbetslösa , och alla prognoser tyder på att denna ökning kommer att fortsätta om politiken fortsätter som den nu ser ut. Inom bara kommer regeringens åtgärd för långtidsarbetslösa, fas 3, att sysselsätta fler personer än vad Posten gör i . Över 30 000 långtidsarbetslösa kommer alltså att vara placerade i fas 3. Det betyder att det i snart finns fler oavlönade tvångsarbetare än antalet anställda i landets största företag. Jag har en enkel fråga: Är detta en framgång eller ett misslyckande för regeringens arbetslinje? Är fas 3 kanske kronan på verket i regeringens strategi att pressa tillbaka löner och arbetsvillkor, skapa en låglönearbetsmarknad och en ny klass av arbetande fattiga i ? Eller är det kanske dags för regeringen att erkänna att man inte har lyckats bekämpa arbetslösheten eftersom man helt enkelt gör fel saker. Det tragiska med dagens situation är att som hundratusentals människor går arbetslösa finns det massor av arbetsuppgifter som behöver utföras men som inte blir gjorda. Vi hörde arbetsmarknadsministern stå och skryta om de goda statsfinanserna som ger ett utrymme att nu satsa oss ur krisen. Det borde regeringspartierna tacka svenska folket för som var klokt nog att rösta nej till EMU, vilket gör att vi inte har dragits med i den totala katastrof som råder i EMU-länderna. Dessutom borde regeringen göra verklighet av sina löften om att satsa oss ur krisen. Men det gör man inte. Man satsar nästan ingenting på sådant som långsiktigt kan skapa jobb. Det är bara att titta sig omkring. Vi har en skriande brist på bostäder, men det byggs ingenting. Vi har ett tågnät som håller på att kollapsa på grund av dåligt underhåll och för få spår, och det är knappt att man lyckas hålla efter det med den budget som man nu får. Vi har en klimatkris som tvingar oss att förr eller senare ställa om stora delar av vårt samhälle om vi inte ska bidra ännu mer till en kommande katastrof. Vår exportindustri har ett stort behov av att utvecklas och ställa om till en uthållig produktion om vi ska kunna konkurrera . Det behövs också fler anställda i skolor och förskolor, fler vårdare på sjukhus och äldreboenden. Det finns helt enkelt mängder av arbetsuppgifter som skulle kunna bli utförda och som skulle behöva utföras om regeringen valde kloka och framtidsinriktade investeringar i stället för att fortsätta med skattesänkningar och riktade rabatter. Därför har jag några tips till regeringen. Börja investera i framtidens tillväxt och välfärd och gör det . Bygg bort bostadsbristen. Renovera bort energislöseriet i bostäder och andra lokaler. Bygg ut järnvägsnätet. Satsa på forskning, exportstöd och utveckling av den svenska industrin. Utbilda och anställ lärare, förskollärare och sjuksköterskor. Investeringar i detta kommer att betala sig mycket snart. kommer nämligen hundratusentals fyrtiotalister att gå i pension. har vi också ett skriande behov av mer arbetskraft. Bara i välfärdssektorn kommer 420 000 personer att behöva nyanställas . Det är nu som det är dags att börja satsa på att se till att det finns personer som kan ta dessa jobb, att satsa på ett generationsväxlingsprogram med utbildning, praktik, med inskolning och med omskolning så att vi redan nu kan börja bygga upp ett starkare och bättre . Lägg ned de meningslösa garantiprogrammen! Lägg ned den förnedrande fas 3 och erbjud i stället omskolning, arbetsmarknadsutbildning och subventionerade jobb med riktig lön för långtidsarbetslösa! Vägen bort från massarbetslöshet går via investeringar och en ekonomisk politik för full sysselsättning. Det finns alternativ, fru talman. (Applåder) I detta anförande instämde (V). 80 (KD): fick flera EU-länder sänkt rating av kreditvärderingsinstitutet . Därmed är det totalt åtta EU-länder som har fått sin kreditvärdighet sänkt. är dock alltjämt en lysande stjärna med AAA som är det högsta omdöme man kan få. Det finns flera orsaker till det, till exempel att regeringen lyckas ha en ekonomi i balans, har överskott i de offentliga finanserna och har förmåga att möta utmaningar, inte minst inom det arbetsmarknadspolitiska området. Alliansregeringen har satsat framgångsrikt på arbetslinjen med jobbskatteavdrag och sänkt arbetsgivaravgift, vilket gett resultat. När andra länder tvingas skära i sina välfärdssystem kan vi i göra offensiva satsningar som tryggar välfärden. Oppositionen har än en gång i debatten försökt ge en bild av det totala misslyckandet på arbetsmarknadsområdet vad gäller arbetslöshet i allmänhet och ungdomsarbetslöshet i synnerhet. Självfallet ska målet vara full sysselsättning, men man kan fråga sig hur det är ställt med oppositionens sinne för proportioner. Inom EU har , och den högsta arbetslösheten , och arbetslösa. För del ligger siffran på . Det är 160 000 fler som arbetar än 2006, och det är 143 000 färre förtidspensionerade. Detta är ett resultat av en konsekvent arbetslinje och en jobbpolitik som allt fler väljare nu ger sitt förtroende. Vi kan konstatera att läget i är bättre än på många andra håll i . Trots de senaste årens positiva siffror är framtiden osäker. Enligt ökade antalet varsel och var då 4 800. fick 31 000 personer någon form av arbete, vilket är 7 000 färre än . 30 000 fler nya arbetslösa har anmält sig till Arbetsförmedlingen . Framtiden är därför självfallet problematisk. Flera grupper är särskilt utsatta. Det gäller personer med kort utbildning, personer med funktionsnedsättningar samt utrikes födda. Regeringen satsar därför hela extra på en förstärkt arbetsmarknadspolitik. Den höga ungdomsarbetslösheten, som befästes på en nivå strax , fortsätter att bekymra. Även under brinnande högkonjunktur var ungdomsarbetslösheten . Detta är mycket höga siffror även om vi tar i beaktande att cirka hälften av ungdomarna är heltidsstuderande som söker jobb. har en högre arbetslöshet bland ungdomar än genomsnittet av EU:s medlemsländer. Länder som , och har en ungdomsarbetslöshet på , medan alltså ligger på mer än det dubbla. Den stora skillnaden kan bero på att vi i har höga ingångslöner. Det finns brister i utbildningssystemet. Vi har också en förhållandevis stel arbetsrätt. Dessutom kan skillnaden också bero på småföretagares förutsättningar att tryggt våga anställa. De ungdomar som har svårast att få jobb är de som saknar komplett slutbetyg från gymnasiet. Där har komvux och folkhögskolorna en viktig roll att spela. Regeringen har halverat arbetsgivaravgifter för ungdomar och satsat på både gymnasial yrkesutbildning och yrkeshögskoleutbildning för att ungdomar ska stå bättre rustade och bättre motsvara näringslivets efterfrågan. Frågor om lönenivåer och hanteringen av frågor relaterade till LAS anser vi i huvudsak ska skötas av arbetsmarknadens parter. Men självfallet måste vi politiker uppmuntra till och understödja lösningar som leder till att fler unga får jobb. Ett positivt exempel är fackförbundet modell att särskilda introduktionslöner införs för ungdomar som anställs inom industrin och att arbetet kombineras med företagsförankrad utbildning. Jag vill understryka att vi inte vill skrota LAS. Däremot menar vi att den dialog som inletts mellan tjänstemannafacket och kan leda fram till en reformering av LAS så att unga inte stängs ute från den svenska arbetsmarknaden. Detta är oerhört viktigt. Slutligen: När jag talar med ungdomar i min valkrets visar det sig att de ofta kan tänka sig lägre ingångslöner om de bara får komma ut i arbetslivet. Ungdomarna tycker nämligen att det är bättre med en fot inne än båda fötterna utanför. I detta anförande instämde (KD). 81 Arbetsmarknadsminister (M): Också jag vill tacka för den här debatten. Den känns angelägen och viktig. Men när jag lyssnar på oppositionens beskrivning av känner jag inte igen mig, bortsett från att det är ett ganska högt tonläge. Utanförskapet har nämligen minskat. Sjukfrånvaron har sjunkit, och allt fler har kommit närmare arbetsmarknaden. Det här innebär inte att alla, som jag sade i mitt första anförande, ännu fått ett jobb, men det är viktiga och avgörande steg mot ett jobb. Det minskande utanförskapet och förskjutningen närmare arbetsmarknaden stärker också människors möjligheter och människors självkänsla. Men vi ser nu en oro i omvärlden en skuldkris som påverkar svensk ekonomi och svensk arbetsmarknad och vi är osäkra på hur långvarig eller hur djup den här skuldkrisen kommer att vara. Det vi vet är att utvecklingen i världen är allvarlig. Vi vet att tillväxten dämpas och att arbetslösheten kommer att stiga. Därför satsar alliansregeringen på ett arbetsmarknadspaket om drygt 8 miljarder och med en rad åtgärder för att möta den sämre utvecklingen på arbetsmarknaden. Vi gör också flera viktiga insatser för att varaktigt öka sysselsättningen och tillväxten, och vi gör aktiva insatser för jobb och omställning. Vad är då oppositionens svar när det gäller att möta skuldkrisen? I Socialdemokraternas budgetmotion lyser förnyelsen med sin frånvaro. Socialdemokraterna fortsätter på den tidigare vägen. De fortsätter att nedmontera arbetslinjen. Deras budgetförslag riskerar att dämpa efterfrågan, fördjupa nedgången, försämra arbetsmarknaden och cementera utanförskapet. Man vill minska de ROT- och RUT-möjligheter som gett väldigt många människor jobb. Man vill höja inkomstskatterna. Man vill höja de sociala avgifterna för unga och fördubbla momsen på restaurang- och cateringtjänster för att nämna några exempel. Hur ska Socialdemokraternas förslag som gör det mindre lönsamt att arbeta och dyrare att anställa leda till att vi minskar arbetslösheten, till att fler får jobb? Det är en gåta. Vänstern å sin sida vill också genomföra väldigt stora skattehöjningar. Man vill göra förändringar i jobbskatteavdraget, höja socialavgifterna för unga, höja bolagsskatterna och återinföra förmögenhets-, fastighets-, arv- och gåvoskatt. Det rör sig om i höjda skatter. Särskilt hårt kommer det här självklart att drabba unga arbetslösa. Tala om för mig hur ni tänkt att högre kostnader för företagen ska göra att deras benägenhet att anställa ökar! Dessutom vill Vänstern förbjuda bemanningsföretagen hur nu det ska hjälpa ungdomar in i sysselsättning. Vi vet ju att så många som hundra tusen har sitt arbete i bemanningsbranschen. Hälften av dessa är unga, och många är utrikes födda. Oppositionen har kritiserat regeringen för sänkningen av momsen inom restaurang- och cateringbranschen. Förhoppningen är att det ökar jobbchanserna i en bransch där var tredje anställd är ung. Jag kan inte garantera att ett visst antal nya jobb skapas. Men jag kan garantera att sänkt moms och sänkt skatt leder till fler jobb än höjda skatter och höjda avgifter gör. 82 (S): Vi har här hört att regeringens övergripande idé är att sänkta löner ska leda till fler jobb. Men det är inte alla löner som ska sänkas. Bonusar är okej. Den lägsta lönen den så kallade reservationslönen, den lägsta lön som någon är beredd att arbeta för ska sänkas. Det är denna teori som har styrt och som styr regeringens prioriteringar. Därför har man skurit ned på arbetsmarknadsutbildning och vuxenutbildning. Därför har man raserat arbetslöshetsförsäkringen. Därför utförsäkrar man sjuka och hänvisar arbetslösa till gratisarbete i fas 3. Problemen med den här linjen är två: 1. Den leder inte till jobb. Den gör människor fattigare. Klyftan i mellan rika och fattiga blir bara djupare och djupare. Regeringens så kallade arbetslinje en falsk marknadsföring leder inte till arbete utan är en fattigdomslinje. hör vi arbetsmarknadsministern tala om hur man ska lösa skuldkrisen. Men har ingen skuldkris. har ganska god ekonomi, ganska goda finanser. Det vore bättre om arbetsmarknadsministern tog itu med de faktiska problemen arbetslösheten, den låga sysselsättningsgraden och utanförskapet i stället för att lösa ett problem som inte finns. Ta itu med de problem vi har framför ögonen! 400 000 människor står utanför arbetsmarknaden. Många av dessa är ungdomar. (Applåder) Av dem som är arbetslösa är mer än hälften, , vad Arbetsförmedlingen betecknar som stående långt från arbetsmarknaden. Det kan se olika ut, men ofta är orsaken att man varit arbetslös mycket länge eller kanske att man har fel kompetens i förhållande till de jobb som finns att söka. I går uttalade sig vice riksbankschefen. Hon var djupt oroad över att så många människor i arbetslöshet, ungefär 250 000 personer, står långt från arbetsmarknaden. Ofta är problemet bristande utbildning. Ett slags förtvivlan uttrycktes över att detta är ett problem som inte kan hantera och lösa. Nej, men regeringen kan göra det. Vi i Socialdemokraterna, och är överens om att man inte passivt kan se på när det gäller den höga arbetslöshet som kommer att öka. Vi är överens om att man ska investera i utbildning och i nya jobb där behoven finns i välfärden och infrastrukturen och om att överge återvändsgränden fas 3 och i stället satsa på insatser som leder till jobb. Vi har här hört regeringens företrädare säga att arbetslösa i fas 3 snart största arbetsgivare ska ha någonting vettigt att göra. Ja, det är väl bra. Men varför ska de inte ha jobb? Varför ska arbetslösa nöja sig med att ha någonting att göra i fas 3? Varför ska de inte finnas på den riktiga arbetsmarknaden och få arbete? Vi vet att många arbetsuppgifter behöver utföras. Jag hoppas att ni som lyssnar på den här debatten, som är oroliga och upprörda och som undrar hur ett land har råd att låta kunniga, starka, duktiga och välutbildade ungdomar gå arbetslösa som behoven är stora hör hur nöjda regeringens företrädare är med sina egna insatser. Men det är en bild av en regering som abdikerat om jobben, som lägger mer energi på att skönmåla situationen på arbetsmarknaden än på att ta itu med de konkreta problemen. behöver en regering som vågar ta itu med jobben! 83 (MP): Det allra största misslyckandet är ungdomsarbetslösheten. Regeringen har inte lyckats komma åt den strukturella ungdomsarbetslösheten, som i stället fortsätter att öka. har en ungdomsarbetslöshet på . Är det arbetslinjen, arbetsmarknadsministern? Det allra värsta är att vi har en alarmerande stor grupp unga i som varken jobbar eller studerar. Gruppen har ökat från 85 000 till 127 000 unga människor . Regeringens arbetslinje innebär att 127 000 unga gör absolut ingenting. Hur kan detta vara möjligt? Alla vet att arbetslöshet innebär minskad produktivitet och lägre skatteintäkter, ökade utgifter i form av arbetslöshetsförsäkring och ekonomiskt bistånd samt indirekta kostnader såsom försämrad hälsa och ökad brottslighet. Det är det pris vi nu betalar i våra förorter, där våldet och oron ökar. Regeringen bara fortsätter att stoppa huvudet i sanden. Vi har tusentals unga som har gått igenom en hel grundskola utan att någon har uppmärksammat deras svårigheter och gett dem det stöd de har rätt till. Det är unga som bollas från den ena myndigheten till den andra för att ingen har förstått vad de egentligen behöver. Det är inte konstigt att dessa unga inte orkar. Det är inte konstigt att de inte vill tillbaka till skolan. Statsminister säger att är en skola som mer betonar kunskap. Problemet är dock att vi inte ser effekterna förrän en bit in , enligt statsministern. Vi har inte råd att vänta! Vi behöver satsa på skolan . Vad gör regeringen då? Jo, man väljer att dra ned på gymnasieskolan.