prot · H00924 · 2012-11-14 00:00:00 — Men i en värld där människor och företag flyttar, om skatterna avsevärt skiljer sig, blir det ganska rimligt att tro vilket också TV4 har sagt att de då faktiskt får lov att sända från ett annat land. Därför tycker jag att det är rimligt att vi ska ha samma regler i hela . Vill vi sedan jag har all respekt för om vill det att det ska vara mindre reklam, då är det väl bättre att försöka påverka det på EU-nivå, så att det blir lika för alla som sänder i hela . 31 (V) replik: Jag förstår inte varför vi inte kan avvakta den utredning som utskottet har tagit beslut om. Vi har tidigare i haft åtta minuters reklamtid för det som har sänts härifrån. Då har vi haft ett tv-bolag i , TV4. Vi har sedan utökat och begärt en utredning om effekterna av det. Den utredningen borde man kunna avvakta innan man gör nya förändringar. Det handlar ju om att vi ska förändra hur reklamtiden fördelas, att man ska kunna dela upp den i snuttar. Det är faktiskt av betydelse att man ska kunna veta: börjar reklamen, och slutar den. kan jag gå från tv:n. Det finns en anledning till att vi inte vill ha reklam inslängd lite hur som helst i tv-sändningarna. Det beror framför allt på barn och unga, som inte förmår värja sig mot den reklamen på samma sätt som vuxna ofta gör. Det är inte heller så att det alltid är mycket bättre för bolagen om de är stationerade ute i . TV4 går ju bättre än TV3 och TV6 det vet säkert du också och Kanal har också problem. Det är alltså inte givet att bara därför att man har andra reklamregler går bolagen så mycket bättre. Det krävs ändå att folk vill titta på sändningarna. Tittarna har tydligen klagat på hur reklamen ser ut, eftersom det är för mycket reklam. Jag skulle mycket väl kunna tänka mig att man kunde lägga lite mindre reklam eller faktiskt välja att använda avblåsningarna mitt i matchen till att komma med någon kommentar, och det gör man ju också. Jag undrar vad som händer i nästa steg, när tittarna klagar på att det i varje avblåsning blir ett reklamavbrott. Ska vi utöka ytterligare då? Men framför allt: Varför kan vi inte avvakta den utredning som vi redan har beslutat om? 32 PER (M) replik: Som jag har sagt tidigare: Jag tycker att det viktiga är att vi får samma regler för företagen oavsett om de sänder från , eller , som väl är de tre länder som vi har diskuterat . Då tycker jag att det är rimligt att man också ger denna möjlighet, som till lär handla om ishockey och storleksmässigt röra sig om . Jag tycker inte att man behöver avvakta en utredning för att göra denna lilla förändring, som gör det lika lönsamt för TV4 att sända ishockey som för TV3, TV6 eller Eurosport. Det är huvudanledningen. 33 (C): Jag ska försöka att något belysa varför regeringen har lagt fram den här propositionen om ändringar i radio- och tv-lagen, som vi i har berett inför dagens riksdagsbehandling. Reklamintäkterna är den huvudsakliga inkomstkällan för TV4, som sänder från . Men reklamintäkter är också den huvudsakliga inkomstkällan för TV3 och för andra kanaler som sänder från utlandet till tv-tittare i . Det finns en europeisk överenskommelse om att reklamtiden får vara högst per sänd timme. I hittillsvarande svenska regler har vi därutöver gjort en ytterligare begränsning som innebär att kanaler som sänder från inte får göra reklamavbrott i sina sändningar som är på , vilket är normalt särskilt i sportsändningar från utlandsbaserade kanaler. Våra reklamregler missgynnar alltså TV4 i jämförelse med TV3 och andra kanaler som sänder från utlandet, eftersom våra nuvarande regler ger lägre reklamintäkter. Regeringen och vill inte att TV4 ska missgynnas. Den nuvarande lagstiftningen kan mycket väl leda till att TV4 på nytt flyttar ut sina sändningar från , eftersom de då skulle kunna sända dessa korta reklaminslag. Naturligtvis vill vi också att andra kanaler som sänder från utlandet, till exempel från , ska flytta hem till och lägga sina sändningar till svenska tittare här. Vårt förslag handlar alltså inte om att utöka reklamtiden, dessa , utan endast om att kunna disponera om reklamtiden inom ramen . Jag vill också klargöra att det förslag som nu lägger fram endast handlar om sportsändningar. Det är endast där man kommer att få göra dessa korta reklamavbrott. Vårt förslag handlar alltså om att skapa fler jobb i . Vi i och i Alliansen vill att vi ska ha en näringsverksamhet i på medieområdet som annars riskerar att läggas utomlands. Vi beklagar att Socialdemokraterna i inte ställer upp på det. Jag uppfattar det så att har lämnat löften till TV4 om att ändra beträffande reklamintäkterna, men tydligen har det inte gjort nytta, utan Socialdemokraterna i avvisar förslaget, som majoriteten i lägger fram. Jag yrkar bifall till förslag. 34 i (S) replik: Det var intressant att få höra att har gett TV4 ett löfte. I så fall sitter på mer information än vi gör. Frågan är inte hur man ska bära sig åt med den reklamtid som finns utan om vi i detta läge ska ge ytterligare möjligheter att använda den reklamtiden på ett helt annat sätt, genom kortare avbrott. Min huvudfråga till är: Varför inte avvakta utvärderingen? Vi tycker faktiskt att det är viktigt. Det har skett många förändringar , och vi har begärt att få se effekterna av dem. Det är möjligt att de effekterna är så starka och till godo för konsumenterna att vi kan tycka: Det är bra nu har vi sett det, har papperen på bordet, ser vad det har gett och tycker att det är rimligt. En annan sak var inne på. Det finns en viss skillnad mellan TV4 och övriga kanaler som sänder mycket på svenska, alltså TV3, Kanal och . Det är den marknadsfördel som TV4 ändå fick när man fick vara i marknätet som den enda kommersiella kanalen. Det har gett TV4 ett försprång när det gäller tittarandelar som de har behållit och förvaltat väl. Jag tror inte att det skulle bli någon kris för TV4 och att de hotar med att flytta sin verksamhet till något annat land om de inte skulle få denna möjlighet , utan vi bör avvakta utredningen. 35 (C) replik: Detta handlar om förutsättningarna, som vi vill ska vara samma i som i andra länder. Det finns en europeisk överenskommelse om att det får vara högst och att man då också har möjlighet till korta reklamavbrott. Ska vi ha samma regler för medieverksamhet i och andra länder, som vi tycker är rimligt, behöver vi anpassa oss till den överenskommelsen och inte ha några särregler i , vilket vi nu har. Det vill vi ändra. 36 i (S) replik: Man kan ta den europeiska överenskommelsen. Det är ett tak. Man får inte gå över den här gränsen. Däremot har vi full möjlighet i medlemsstaterna att lägga oss under. När vi talar om olika förutsättningar undrar jag: Är beredd att släppa alkoholreklamen fullt ut? Är man beredd att släppa reklamtiden till barn? Man har på europeisk nivå antagit en begränsning när det gäller barn, men det finns länder som ruckar på detta med. När det gäller alkoholreklamen är vi definitivt de som håller hårdast på det här. Det är jag inte beredd att släppa på. De europeiska överenskommelserna är ett tak, och därunder får vi bestämma själva. Men, som sagt, huvudfrågan är: Får vi någon utvärdering? Pågår det något arbete över huvud taget i ? Jag vet att allianspartierna inte var för den här utvärderingen. Men det var trots allt ett tillkännagivande av en majoritet i . Därför hoppas jag att regeringen hörsammar det här och kommer att återkomma med det. Till dess är vi inte beredda att diskutera ytterligare förändringar. 37 (C) replik: Som jag uppfattar det kommer det en utvärdering. Den är dock inte klar. Vi tycker, oberoende av det, att det är viktigt att få väck de snedvridningar i konkurrensen som finns . Jag ser inte att regeringen har några tankar på jag har själv inga tankar på det heller att vi ska släppa fram alkoholreklam eller ändra reglerna när det gäller barn. Men det är inte det som är uppe . Vi vill ge möjlighet att disponera om tiden för reklam så att det anpassas till de europeiska reglerna. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under 15 §.) 11 § Sekretess vid samarbete mellan europeiska energitillsynsmyndigheter Föredrogs betänkande 2012/13:KU7 Sekretess vid samarbete mellan europeiska energitillsynsmyndigheter (prop. 2012/13:7). 38 HANS (S): Förslaget om sekretess vid samarbete mellan europeiska energitillsynsmyndigheter kan tyckas vara en petitess. Det finns emellertid saker i ärendet som gör att bör vara uppmärksam på det här ärendet. Enligt artikel 38 i elmarknadsdirektivet för EU ska säkerställa samma grad av sekretess som finns i det land varifrån uppgiften kommer. I det ursprungliga förslaget från regeringen var detta rakt infört i svensk lag. Det reagerade Lagrådet på, och regeringen har gjort förändringar så att den föreliggande propositionen tar hänsyn till Lagrådets synpunkter. Därför kan vi stödja föreliggande proposition. Jag yrkar bifall till den. Jag vill emellertid understryka vikten av att vid bindande internationella och europeiska överenskommelser inte undergräver den öppenhet som den svenska lagstiftningen vilat på. Risken finns annars att en europeisk sekretesskultur smyger sig in i svensk lagstiftning. Det föreliggande förslaget skulle kunna ses som en del av en sådan tendens och kan då ses som en varningsklocka som bör lyssna på. 39 (M): Det svenska deltagandet i EU innebär att våra myndigheter alltmer samarbetar med sina motsvarigheter i andra medlemsländer. Det är i regel positivt, eftersom det gör det lättare att jämföra sig med andra. Man kan också förbättra sin verksamhet när man ser att den potentialen finns. Ska våra myndigheter kunna delta fullt ut måste vi anpassa våra sekretesslagar så att det inte uppfattas som osäkert att lämna information till . Målet är såklart, som just påpekade, att även internationella samarbeten ska ha en så öppen form som möjligt, men vi kan inte själva diktera villkoren, utan ibland får vi acceptera att det finns många andra länder som saknar vår öppenhetstradition. Det kan dessutom vara fullt berättigat med viss sekretess, som till exempel när en utländsk energitillsynsmyndighet planerar en inspektion och den inspektionen kan försvåras av att den som inspekteras får reda på det i förväg. Om inte det räcker som argument för en något striktare sekretess har vi dessutom två EU-direktiv som vi är bundna av. Kan då inte EU:s krav tillgodoses inom ramen för nuvarande sekretesslagstiftning, kan man fråga sig. Räcker inte den sekretess som vi redan har? utredningar har kommit fram till att den inte gör det. Vi har visserligen sekretess för uppgifter som kan skada enskildas integritet eller ekonomiska intressen, men det är oklart om vår sekretesslagstiftning kan användas för att skydda allmänna intressen, som det är fråga om här. Det här förslaget är relativt betydelselöst som begränsning av offentlighetsprincipen. Lagändringen tar inte sikte på att information om svenska förhållanden ska sekretessbeläggas utan enbart information från och om andra länder. Den svenska egenproducerade material ska lämnas ut på samma villkor som . I har vi en långtgående offentlighetsprincip som låter enskilda medborgare granska statliga myndigheters verksamhet. Den ordningen ska vi alltid skydda när vi behandlar förslag som det här om att införa ny sekretess eller förslag om att stärka sekretessen för viss information. När vi nu lagstiftar om sekretess för uppgifter från utländska energitillsynsmyndigheter ska grundregeln vara att även de är offentliga. Ett krav för att informationen ska få hemlighållas är att utlämnandet kan antas skada svenska myndigheters möjligheter att utföra inspektioner. Genom att utforma bestämmelsen på det här sättet har regeringen tillgodosett Lagrådets krav på att reglerna ska vara tydliga och tillämpningen förutsägbar. Med det yrkar jag bifall till det eniga förslaget i utskottets betänkande. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under 15 §.) 12 § Sekretessen för djur- och växtarter Föredrogs miljö- och jordbruksutskottets betänkande 2012/13:MJU3 Sekretessen för djur- och växtarter (prop. 2011/12:158). vice talmannen konstaterade att ingen talare var anmäld. (Beslut fattades under 15 §.) 13 § Behandling av personuppgifter vid utvärdering Föredrogs arbetsmarknadsutskottets betänkande 2012/13:AU4 Behandling av personuppgifter vid utvärdering (prop. 2011/12:176). vice talmannen konstaterade att ingen talare var anmäld. (Beslut fattades under 15 §.) Kammaren beslutade på förslag av andre vice talmannen att ajournera förhandlingarna till då parentation och votering skulle äga rum. Vi har nåtts av beskedet att förre talmannen har avlidit efter en tids sjukdom. Våra tankar går i denna stund till hennes anhöriga och närmaste. Vi är många här av sorg och saknad som också med glädje och stor tacksamhet minns talmannen, riksdagsledamoten och statsrådet . var första kvinna i talmansämbetet. var hon bland annat förste vice talman, biträdande socialminister och riksdagsledamot för . Hennes politiska huvudintresse låg framför allt inom familje- och skatteområdena. Genom sitt engagemang i , inte minst inom socialpolitiken, kom hon att få djupa insikter i de mänskliga öden man kan mötas av inom den verksamheten. Alla dessa erfarenheter gav henne ytterligare skärpa i argumentationen när hon framförde sina politiska budskap. skrev och talade med stort engagemang. Hon var därför en mycket eftertraktad talare och debattör såväl inom partiet som utanför. Hon hade lätt att komma ut i debatten, och hon arbetade hårt med att föra ut sina åsikter. När hon lade grunden för alla sina ansvarsfulla poster var en gammaldags skrivmaskin det främsta verktyget. Hennes närmaste medarbetare kunde ibland berätta att de hittat henne sovande över sin skrivmaskin. Att tröttheten kunde ta överhanden var inget att förvånas över med hennes brinnande engagemang, omfattande arbetsbörda och förmåga till omtanke om alla i sin omgivning. Framför allt var det två omständigheter som präglade tid som talman. Den ena var finanskrisen, och den andra var . Finanskrisen innebar att åtgärder på många områden var nödvändiga. Bland annat stod budgetprocess i fokus. genomförde viktiga förändringar, och det var möjligt genom det kraftfulla ledarskap som utövade som ordförande i utredningen. Hon enade samtliga riksdagspartier kring åtgärder som har haft stor betydelse även för regeringen och myndigheternas verksamhet. Budgetåret lades om till kalenderår och arbetet koncentrerades. Förändringarna innebar att skulle ta ställning till budgetens helhet, både på inkomstsidan och på utgiftssidan. Sedan skulle ta ställning till delanslagen inom beslutade ramar. Den nya ordningen innebar ökade möjligheter för minoritetsregeringar när det inte var möjligt att skapa stabilt regeringsunderlag i . tog också fram förslag till hur skulle fungera efter ett EU-inträde. Efter uppkom ett stort behov av parlamentariska kontakter mot och framför allt med de baltiska staterna. var mycket aktiv i detta arbete. Hon ledde också den stora konferensen för interparlamentariskt utvecklingssamarbete som anordnades som talman. Efter en avslutad lång politisk gärning kom att ägna sig mycket åt hembygden Hakesta i . Hennes engagemang och kunskapstörst omsattes också i att fördjupa och utveckla kunskaperna om Hakesta och omgivningarna i södra i . Hon gjorde det med samma intensitet och noggrannhet som kännetecknat hela hennes långa politiska gärning. Vi är många som har både goda och ljusa minnen av . Vi minns henne som en varm och envis politiker med ett knivskarpt intellekt och stor personlighet. Viljestark, stryktålig och modig är andra träffsäkra beskrivningar. Hon förenade grundlighet och envishet med ett alldeles osedvanligt mått av charm. Vi kommer ihåg som en social och ambitiös kollega och en oerhört hjälpsam person som vi nu tackar och hyllar för hennes insatser i och samhället. efterlämnar fem barn, tolv barnbarn och ett barnbarnsbarn. Vi hedrar nu förre talmannen med en minuts tystnad. 15 § Beslut om ärenden som slutdebatterats vid dagens sammanträde NU4 Program för energieffektivisering och vissa andra frågor Punkt 1 (Upphävande av lagen om program för energieffektivisering) 1. utskottet 2. res. 1 (MP, V) Votering: 268 för utskottet 39 för res. 1 42 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 97 S, 100 M, 17 FP, 17 C, 18 SD, 19 KD För res. 1: 21 MP, 18 V Frånvarande: 15 S, 7 M, 4 MP, 7 FP, 6 C, 2 SD, 1 V Punkt 2 (Alternativ till det nuvarande programmet för energieffektivisering) 1. utskottet 2. res. 2 (MP, S, V) Votering: 172 för utskottet 134 för res. 2 43 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 1 S, 100 M, 17 FP, 17 C, 18 SD, 19 KD För res. 2: 95 S, 21 MP, 18 V Frånvarande: 16 S, 7 M, 4 MP, 7 FP, 6 C, 2 SD, 1 V Punkt 3 Kammaren biföll utskottets förslag. KU5 Hanteringsordning av rapporter m.m. Kammaren biföll utskottets förslag. KU6 Ändringar i radio- och tv-lagen Punkt 1 (Kortare annonsavbrott i direktsända sportevenemang) 1. utskottet 2. res. (S, SD, V) Votering: 174 för utskottet 133 för res. 42 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 100 M, 21 MP, 17 FP, 17 C, 19 KD För res. : 97 S, 18 SD, 18 V Frånvarande: 15 S, 7 M, 4 MP, 7 FP, 6 C, 2 SD, 1 V Punkterna 2 och 3 Kammaren biföll utskottets förslag. KU7 Sekretess vid samarbete mellan europeiska energitillsynsmyndigheter Kammaren biföll utskottets förslag. MJU3 Sekretessen för djur- och växtarter Kammaren biföll utskottets förslag. AU4 Behandling av personuppgifter vid utvärdering Kammaren biföll utskottets förslag. Anmäldes och bordlades Skrivelser 2012/13:42 om den nordiska stridsgruppen 2011 2012/13:43 redogörelse för tillämpningen av lagen om särskild utlänningskontroll 17 § Anmälan om frågor för skriftliga svar Anmäldes att följande frågor för skriftliga svar framställts 2012/13:111 Förlängning av tandhygienistutbildningen av (V) till utbildningsminister (FP) 2012/13:112 Ny maltesisk kommissionär av (V) till statsrådet (FP) 2012/13:113 Flyttbranschen och skattefusk av (S) till finansminister (M) 2012/13:114 Information om modersmjölksersättning av (S) till landsbygdsminister (C) Frågorna redovisas i bilaga som fogats till snabbprotokoll . 18 § Anmälan om skriftliga svar på frågor Anmäldes att skriftliga svar på följande frågor inkommit 2012/13:90 Nedläggning av kvinnojour av (V) till statsrådet (KD) 2012/13:94 Hantering av skrotade bilar av (S) till miljöminister (C) 2012/13:95 Verkställighet av avvisningar av (SD) till justitieminister (M) 2012/13:97 för Myndigheten för av (S) till statsrådet (FP) 2012/13:100 Instegsjobb av (V) till arbetsmarknadsminister (M) 2012/13:101 Regeringens belöningsmedalj för särskilt berömvärda internationella insatser av (FP) till försvarsminister (M) 2012/13:103 Konkurserna i av (S) till näringsminister (C) Svaren redovisas i bilaga som fogats till snabbprotokoll . 19 § Kammaren åtskildes . Förhandlingarna leddes av tredje vice talmannen från sammanträdets början till och med 10 § anf. 37 (delvis), av andre vice talmannen därefter till ajourneringen och av talmannen därefter till sammanträdets slut.