prot · H00911 · 2012-10-17 00:00:00 — För många ungdomar är tröskeln så hög att den är svår att ta sig över för att hitta just ett jobb. Det är lätt att hamna i en ond cirkel: inget jobb, ingen lön att betala sin etta med. Framför allt: inget första jobb, ingen trygghet. Tyvärr börjar en del vänja sig vid en hög ungdomsarbetslöshet. Till och med oppositionen har vant sig. Man ser inte problemen utan lägger fram förslag om skattechocker och andra förslag som försvårar för unga att få jobb. För varje skattekrona som Socialdemokraterna lägger på ungas jobb tar de tillbaka fyra. De ger en men tar tillbaka fyra. Det skapar inte hållbara och långsiktigt sjysta villkor för unga. Jag och vägrar vänja oss vid att så många unga är arbetslösa. Av de arbetslösa ungdomar som vi har intervjuat tycker varannan att politiker genom tiden har gjort alldeles för lite. Handen på hjärtat: Det är svårt att hävda att de har fel. Men det finns hållbara lösningar. Ungdomsarbetslösheten beror inte på att unga inte behövs eller att unga inte duger. Ungdomsarbetslösheten beror på den politik som har skapat höga trösklar in på arbetsmarknaden för unga människor. Men det går att rätta till. Det går att skapa en arbetsmarknad där det är lättare att hitta ett jobb om man skulle förlora det som man har. Det är fullt möjligt att få in en fot på arbetsmarknaden man pluggar. Det går också att göra mycket som ökar företagens förmåga att växa och anställa. Jag säger bara: reformerad skola, lärlingsutbildning, gedigen yrkesutbildning, yrkesintroduktionsavtal, halverade arbetsgivaravgifter, halverad restaurangmoms, studentmedarbetare, turordningsregler och mer praktik. Det kommer emellertid att krävas fortsatt politiskt mod för att fortsätta. Därför tror jag att det absolut viktigaste är att inte vänja sig vid en hög ungdomsarbetslöshet. Det som unga allra mest behöver är någon som vill och kan anställa dem. Det är, som har påtalats i partiledardebatten här, bistra tider just . Det är bistert, inte minst för de människor och de orter som drabbas när varslen nu duggar tätt. varslar i , varslar i , och , och varslar i . I Glasriket i har varslen också blivit en tydlig väckarklocka. Svensk industri har det tufft. Varslen är nästan dubbelt så många som . Om svenska företag ska bli starkare och än mer konkurrenskraftiga måste vi faktiskt se till att de kan bibehålla konkurrenskraften. Det är bara genom att bibehålla svensk konkurrenskraft och ett gott näringslivsklimat som vi kan skapa jobben till de unga som så gärna vill ha ett. I detta läge är det helt ofattbart för mig att oppositionen väljer att föreslå en skattechock mot det svenska näringslivet, en skattechock som dessutom med obehaglig precision riktar sig mot dem som har unga anställda. Av prat om näringslivet och innovationer, som ändå har varit det fina temat , blev det en tom affärsplan med småduttar för miljoner men med skattesmällar för miljarder. Socialdemokraterna ger just miljoner till innovationer och näringsliv, men de tar miljarder från innovationer och näringsliv. Företagen är redan satta under mycket hård press, och ska de in i skruvstädet om Socialdemokraterna och får bestämma, och det ska dras åt. Så bygger man varken konkurrenskraft eller framtidstro. behöver i stället en regering som vågar satsa på företagen och jobben och som inte lägger en blöt filt med höga lastbilsskatter över det familjedrivna åkeriföretaget i , som inte helt vill stänga möjligheterna för undersköterskor, sjuksköterskor och duktiga förskollärare som gör ett enastående jobb inom välfärdsföretagen och som inte vill fördubbla momsen på våffelkaféet med bryggan ut mot i de värmländska skogarna. Vi vill tvärtom skapa företag, och vi vill skapa jobb i hela landet. Därför investerar vi för framtiden. Vi binder ihop med nya och mer robusta vägar och järnvägar. Bredband gör att människor kan driva företag i hela landet. Vi skapar en bro mellan skola och arbetsliv med såväl lärlingsprogram som utbyggd yrkeshögskola. Vi skapar gröna jobb genom en satsning på det förnybara, och vi gör en kraftsamling för innovationer. , fru talman, stärker vi svensk konkurrenskraft. Vi sänker kostnaderna för företagen. Vi stärker tryggheten för företagarna genom en karensdag. Vi stärker rättssäkerheten för företagarna. Genom ett investeraravdrag får små och snabbväxande företag tillgång till mer kapital. När oppositionen sätter företagen i ett skruvstäd och drar åt sänker vi kostnaderna och skatterna för dem som skapar jobben. I årets budget gör vi också mycket för att sänka trösklarna för ungas jobb, men vi är inte färdiga. Vi måste skapa ett ännu bättre företagsklimat och en skola som rustar eleverna för arbetslivet. Vi måste ha en bättre matchning. Vi behöver fler specialiserade arbetsförmedlingar. Vi har gjort mycket, men vi är inte klara. Det är varken lättare eller svårare, fru talman! Tänk på när hon med andan i halsen och med en skinksmörgås i handen stressade ut i hallen och tog på sig höstjackan redo att kliva ut, över tröskeln, och möta vuxenvärlden i full färd med att möta framtiden och jobben! Den tröskeln skulle med oppositionens politik ha rest sig ända upp över dörrkarmen. Jag tänker inte nöja mig förrän vi har hyvlat ned trösklarna för , för och för alla andra arbetslösa ungdomar som inte vill något annat än att ha ett jobb att gå till. Jag vägrar att vänja mig vid något annat! 87 (MP) replik: Jag tänkte att jag skulle ge möjligheten att tala om en fråga som hon inte tog upp i sitt anförande men som många, inte minst i hennes partirörelse, väldigt mycket värnar, nämligen klimatfrågan. Är du, , nöjd med att med den takt vi har i klimatarbetet kommer att uppfylla EU:s klimatmål först för sent? Jag skulle kunna fullfölja frågan med att fråga varför ni säger nej till att ge ett stöd till de bönder som vill producera biogas av gödsel ett metanreduceringsstöd något som många i branschen förordar och som också ger ökade möjligheter till jobb och utveckling på landsbygden. Varför går ni vidare med en infrastrukturproposition där ni inte tar ett rejält klimatansvar och lyfter över och sätter ett mål för transportsektorn på klimatområdet som säkerställer att vi får färre lastbilar och mer gods på järnvägen och där ni inte satsar alla sekiner på motorvägar kring utan lägger sekinerna på järnvägar så att alla i hela kan komma fram och kan pendla oavsett var man bor? Och varför min sista fråga tvekar regeringen i EU-samarbetet när det gäller att säkerställa utsläppshandeln i EU med utsläppsrätter, något som jag tror är väldigt viktigt inte minst för de sektorer som börjat använda sig av systemet och då inte minst industrin och de stora punktutsläpparna? Där har utsläppshandelssystemet havererat. Varför vill man inte stödja de konstruktiva förslagen om att dammsuga den marknaden så att man får ett rejält pris på utsläppshandel? Utan pris fungerar inte den handeln. Det vet ekonomiska politiker som du, . Varför tvekar regeringen i den viktiga frågan? 88 Näringsminister (C) replik: Alla de frågorna visar att och är ganska stressade över påverkan och framfart i regeringen. I vårt tidigare replikskifte berättade jag om den fantastiska utveckling som har skett när det gäller både biobränslen och vindkraft en fantastisk och historisk utbyggnad. För att svara på frågan om infrastrukturen kan jag säga att två tredjedelar av nyinvesteringarna i infrastrukturplanen går till järnväg. Varför väljer vi att lägga två tredjedelar på just järnväg? Jo, vi ser att järnvägen är framtidens infrastruktur. Vi ser att det är detta som sänker utsläppen. Vi gör också stora, robusta, drifts- och underhållsarbeten i det svenska järnvägsnätet därför att vi tror att järnvägen är både ett viktigt transportsätt och ett effektivt verktyg för att minska utsläppen. Det är klart att jag inte är nöjd med att det tar att nå målen. Men det vi gör kan jag se gör skillnad. Det är för lite, men vet jag att det går åt rätt håll. Vi kommer att fortsätta att göra satsningar på det gröna och förnybara. Vad gäller utsläppshandeln i EU tycker vi i att det är viktigt att det är just det verktyg som det ska vara att se till att pressa utsläppen nedåt och att industrin tar sitt ansvar i detta. Därför stöder vi delar av det som finns från sida i EU. Men det här är en fråga som precis har landat i regeringen och där vi nu diskuterar en gemensam väg framåt. Eftersom man som miljöpartist ofta slår sig för bröstet skulle jag vilja fråga : Vilka märkbara satsningar på klimatet och järnvägen gjorde ni när var stödparti till Socialdemokraterna? 89 (MP) replik: Det är en påfallande nöjd centerpartistisk ledare för klimatpolitiken i Alliansen. Jag känner inte hälften så mycket stress som jag tror att många centerpartister känner när det gäller den påverkan som har på klimatområdet, inte minst de många som faktiskt hade en tilltro till att klimatarbetet också skulle få en del på alliansregeringens agenda. I stället har vi sett en oroväckande snabb halveringstakt i hur klimatinsatser verkligen genomförs i alliansregeringen sett till regeringsförklaringen och sett till helhetspaketet. Man återlanserar ett energiforskningsstöd som man tog bort i förra budgeten som en satsning i den här budgeten och så vidare. Jag är naturligtvis glad om det är så att man tänker ta strid för att åtminstone utsläppshandeln som är så pass viktig ändå blir en fråga där regeringen inte ska inta den motvallshållning som läckt ut i medierna eftersom det är ett alldeles för viktigt område där vi gemensamt måste ta ansvar. har stött klimatsatsningar genom att pusha Socialdemokraterna, men framför allt lägger vi fram många förslag här som ni kan rösta för. 90 Näringsminister (C) replik: Vi har gjort fantastiska insatser för att stärka det gröna och förnybara. Det är jag stolt över. Men jag är inte nöjd med det, utan vi måste fortsätta. Det är därför vi höjer och permanentar stödet till energiforskningen till exempel. Det är därför vi satsar på nollenergihus, solceller och biogas för att ta några exempel. En del i varför framgången varit så viktig och betydelsefull för det gröna och förnybara handlar om de gröna elcertifikaten. Där har argumenterat emot. Men det är de gröna elcertifikaten som banat väg också för att öka och stimulera efterfrågan på det gröna och förnybara. Vi kommer att fortsätta på vår inslagna väg med att gå hand i hand med just jobb och företagande i att klara av klimatutmaningen. Givetvis hoppas vi att även kan stödja det arbetet. 91 (V) replik: Även jag ska diskutera lite klimatpolitik. I går fick vi ny statistik över utsläppen från som visar att utsläppen ligger på en nivå som egentligen är helt ohållbar sett till vad som är globalt möjligt och hållbart på . Lägger man dessutom på effekten av de utsläpp som vår import orsakar är det nog så att vi ökar snarare än minskar utsläppen av växthusgaser i sett över tiden. Det finns två sektorer som sticker ut och där man kan säga att vi till skillnad från hur det är i andra sektorer har ett speciellt bekymmer. Dels gäller det de tunga transporterna, lastbilstrafiken. Utsläppen där har ökat . Dels gäller det utrikes transporter, däribland flyget. Där är ökningen . Det är uppenbart att om vi ska klara att komma ned på en hållbar nivå för utsläppen måste utsläppen från både lastbilstransporter och flyget minska. Det finns nog ingen genväg där. Tyvärr har regeringens politik delvis motsatt innebörd. Man höjer banavgifterna på järnvägen, vilket innebär att gods styrs från järnväg till lastbilstrafik. Jag menar att man för en populistisk politik när det gäller kilometerskatten. Det som hotar svenska åkerier är inte kilometerskatten utan en fullständigt vettlös social lönedumpning. Chaufförer från låglöneländer utnyttjas helt hänsynslöst på den svenska arbetsmarknaden, vilket gör att seriösa åkerier slås ut. Faktum är att en kilometerskatt skulle vara lika för alla åkerier och innebära en större konkurrensneutralitet. Men det behövs göras mycket mer på det området. Min fråga gäller flyget. Vi berörde också den frågan i Agenda-debatten. På hemsida står att flyget ska betala sina egna miljökostnader. Min fråga till är: Anser du att flyget gör det ? Är det rimligt att flygets bränsle har samma beskattning per energiinnehåll som bilens bränsle har? 92 Näringsminister (C) replik: Jag är teknikoptimist. Jag tror på utvecklingen av gröna förnybara drivmedel, andra generationens drivmedel. Det är också därför som jag så tydligt vill se en energiforskning. Jag vill se forskning och innovation på området för att kunna köra än mer klimatsmart såväl på väg som i luftrummet. Det är av den anledningen som jag inte vill straffskatta människor utan snarare stimulera genom morötter att andra alternativ kan växa fram på marknaden. Vad gäller kilometerskatten, som oppositionspartierna unisont vill införa, innebär det inte en straffskatt på utsläppen utan på avståndet. Det är lastbilar oavsett om man kör klimatsmart eller kör med bensin eller diesel som får betala kilometerskatten. Precis som jag sade i Agenda-debatten innebär det för ett familjedrivet åkeriföretag i som har tre fyra lastbilar en kostnadssmäll på en halv miljon. Säg inte att det inte påverkar det företaget. Oavsett om det har investerat i en klimatsmart lastbil eller inte får det ändå betala den halva miljonen. Det är inte klimatstyrande. Det är bara avståndsstyrande, . vill skapa en långsiktigt hållbar såväl klimat- som energipolitik. Det gör vi genom ekonomiska styrmedel och genom att satsa på forskning för att få fram nya smarta produkter. Jag är övertygad om att kommer säkert flygplanen att flyga med just det klimatsmarta. Men vi måste börja någonstans. Vi måste börja med att forska fram det. 93 (V) replik: Att vara optimist är inte fel, men att vara realist är nog ännu bättre när man sysslar med klimatfrågan. Man kan hoppas att det kommer nya bränslen både för lastbilar och flygplan framöver. Men vi ser att ökningen finns . Det är akut, och något måste göras. När jag lyssnar på , som ändå ska föreställa det grönaste som finns i Alliansen, hör jag inte ett enda konkret förslag som minskar utsläppen vare sig från den tunga lastbilssektorn, där ökningen är markant, eller från flyget. Det är inte att ta klimatansvar, . Det är lätt att hålla högtidstal och tala om sig själv som det gröna alternativet. Men om man kommer till de hårda besluten, att man faktiskt måste skapa alternativ och styra över till det miljövänliga, måste man också våga fatta dem. Här menar jag att ni har fastnat i populismens fälla. Det gör att ni inte har någon verklig trovärdighet när det gäller att bekämpa utsläppen av växthusgaser vare sig från transportsektorn eller från flyget. 94 Näringsminister (C) replik: Det stämmer att det finns en oerhört stor skillnad mellan och . säger nej till rörlighet, tillväxt och jobb. Vi tror att om vi antar klimatutmaningen på ett smart sätt kan det bidra till både tillväxt, jobb och en fri rörlighet. Det är den stora skillnaden mellan och . Vi tror inte på kraftiga ekonomiska sanktioner, utan vi tror på ekonomiska morötter. Vi förstår inte varför man på ett bräde ska straffskatta människor som bor på landsbygden genom en kraftigt höjd bensinskatt och en kraftigt höjd så kallad flygskatt och dessutom införa en lastbilsskatt som kommer att försämra möjligheterna för små företag på landsbygden. Det är skillnaden mellan och , och det står jag för. 95 (SD): nåddes vi av ny statistik från Arbetsförmedlingen som visade på en dramatisk ökning av antalet varsel. varslades 7 329 personer om uppsägning, vilket är en ökning jämfört med samma månad . Att i sänker produktionstakten och kommer att stå helt still under höstlovet är ett illavarslande tecken. Det sker i när arbetslösheten redan är hög och över 100 000 unga är utan jobb. Det ser med andra ord ganska dystert ut för den svenska arbetsmarknaden framöver. Skuldkris i och en stark svensk krona slår mot svenska exportföretag som får allt svårare att hävda sig i en global konkurrenssituation. Det behövs lättnader. Vi har därför ställt oss bakom regeringens förslag om sänkt bolagsskatt. Vi ser dessutom behov av att stimulera framför allt små och medelstora företag där det finns en stor sysselsättningspotential. Det gör vi genom sänkta arbetsgivaravgifter och ett minskat sjuklöneansvar. Det gör vi genom att vi styr om regeringens ineffektiva reformer. Det handlar om sänkt krogmoms och tidigare sänkningar av arbetsgivaravgiften som inte har gett någon eller åtminstone inte önskvärd effekt. Vi stimulerar också hushållen genom framför allt sänkta inkomstskatter både på lön och på pension. Vi inför ett femte jobbskatteavdrag. Vi sänker pensionärsskatten, och vi höjer garantipensionen. En annan viktig åtgärd i dessa tider av varsel och lågkonjunktur är att återupprätta en trygg arbetslöshetsförsäkring. Det är den arbetslöshetsförsäkring som regering har förvandlat till en av sämsta. Vi har närmare en halv miljon människor som har lämnat a-kassan. Det är inte det minsta konstigt när det bara är knappt en av tio som får ut av sin tidigare lön. Särskilt oroväckande är det, och vi har redan varit inne på det, att vi har en statsminister som bemöter det med att människor kan väl hitta privata försäkringslösningar som komplement. Jag menar att det är viktigt för försäkringsmässigheten i a-kassan att villkoren förbättras, framför allt att taket höjs så att fler får ut en större del av sin tidigare lön. Annars finns det risk för att a-kassan bara kommer att ses som ett alternativ till försörjningsstöd och inte som den för samhället viktiga omställningsförsäkring som den är tänkt att vara. Därför föreslår vi att taket i a-kassan höjs. Vi vill också se en långsiktig reform där arbetslöshetsförsäkringen blir allmän och solidariskt finansierad. Någonting som ytterligare förvärrar den ekonomiska situationen och det dystra sysselsättningsläget är fortsatt stor invandring. För någon vecka sedan nåddes vi av nya prognoser från som spår att antalet asylsökande kommer att öka dramatiskt. Det talas om så många som 50 000 och kanske ännu fler. Givetvis handlar det om oroshärdar i vår omvärld. Det är inte minst som ligger bakom den uppskrivna prognosen. Kopplat till detta flaggar man för ett antal problem. Det gäller inte minst en akut brist på bostäder åt alla dessa människor som redan är här och som förväntas komma. Vi ser tilltagande arbetslöshet bland utrikes födda och då inte minst utomeuropeiska invandrare. Vi ser höga kostnader för försörjningsstöd kopplat till detta. Vi ser problem i skolan med segregation och sjunkande resultat. Jag vill mena att vi är på väg att göra samma misstag igen. Det är nya oroshärdar, nya flyktingströmmar och nya problem. Det handlar om , , och . Människor som söker sig hit och får möjlighet att stanna här hamnar i permanent utanförskap. Deras anhöriga kommer hit och hamnar också i ett permanent utanförskap. Sedan kommer det en ny våg av människor till följd av nya oroshärdar, och det är samma procedur. Människor hamnar i permanent utanförskap. Deras anhöriga kommer hit och hamnar också i ett permanent utanförskap. Så rullar det på, och så har det nu rullat på . Vi kan inte fortsätta på det viset. Det är alldeles uppenbart. Det finns runt om i världen 40 miljoner flyktingar som är på flykt antingen i sitt hemland eller i det omedelbara närområdet. Enbart kopplat till situationen i handlar det om två tre miljoner människor. Det är människor som egentligen helt saknar alla möjligheter att ta sig till eller till någon annan del av . De kommer att vara kvar där, i bästa fall i tältläger. Men vi här i prioriterar bort dem till förmån för dem som har resurser och möjligheter att ta sig hit genom flyktingsmugglare, eller hur det nu kan tänkas gå till. Vi hörde så sent som för någon vecka sedan i tv-debatten att regeringen vill göra både och. Vi ska både hjälpa flyktingar på plats och ta emot dem som knackar på vår dörr. Men, fru talman, sanningen är den att precis som tidigare regeringar oavsett färg prioriterar regeringen massinvandring framför flyktinghjälp. Och gör man det igen, till synes helt ogenerat, genom att man tar pengar från biståndet sådant som ska gå till flyktinghjälp och lägger pengarna på bidrag och bostäder till invandrare som kommer till . Det är invandrare som dessutom saknar skyddsbehov. Vi borde göra tvärtom. Vi behöver rikta om den svenska flyktingpolitiken så att den fokuseras på att hjälpa så många människor som möjligt. (Applåder) Jag är hemskt ledsen om jag raserar någons världsbild totalt här, men medmänsklighet mäts inte i hur många asyl- och anhöriginvandrare som kommer till . Man kan inte mäta på det sättet. Jag menar att det är dags att vi en gång för alla gör upp med denna vanföreställning. Till följd av denna ansvarslösa migrationspolitik har fått stora problem. Det har vi kunnat bevittna i tv, tidningar och andra sammanhang . Det handlar om 1 2001 300 personer som vill komma till och bo här. Polisen har riktat kritik mot för att verket brister i fastställande av människors identiteter. Granskningar har visat att tenderar att bevilja uppehållstillstånd i princip på löpande band för att minska kötider och liknande. Vi ser någonting som närmast påminner om en total kollaps i mottagandesystemet och i hur vi hanterar asylprocessen. Det finns i princip inget förtroende kvar för förmåga att hantera situationen. startade man på ett projekt som man kallade för Projekt . Syftet var att kartlägga, uppdaga, beivra och inte minst eliminera förekomsten av fusk och missbruk. När den första rapporten kom kunde man också redovisa sådant som skenanknytningar, svartjobb, bidragsbedrägeri och liknande som vanligt förekommande. Detta var någonting som man sopade under mattan, och lade man ned Projekt . Jag menar, fru talman, att om förtroendet för migrationspolitiken och för förmåga att hantera den problematik som vi står inför ska upprättas måste lagstiftningen följas. Tillsyn måste införas. Projekt bör återinrättas, och regeringen måste skyndsamt utreda de konsekvenser som olika reformer har fått. Det gäller inte minst målsättningen att alla ansökningar ska vara färdigbehandlade . Det får konsekvenser. Det måste också bli tydligt att det får konsekvenser att bryta mot svensk lag. polisanmäls fusk som förekommer så gott som aldrig. Det sänder helt fel signaler. Med detta sagt, fru talman, är det också viktigt att framhålla det faktum att grunden till nära förestående kollaps främst är att uppdraget måste ses som ganska otacksamt för att inte säga helt omöjligt. Den politik har att implementera är extrem och ansvarslös. Regeringen har agerat genom att försöka lappa och laga detta havererade system på olika sätt. Socialdemokraterna har stoppat huvudet i sanden. Inte med en enda stavelse berör Socialdemokraterna invandringshaveriet i sin budgetmotion. Det tycker jag vittnar om en anmärkningsvärd undfallenhet. Den lågkonjunktur som vi befinner oss i kommer sannolikt att fördjupas. Det blir en prövning för välfärden. Det sätt på vilket vi lyckas hantera situationen handlar om hur vi är beredda att ta ansvar för offentliga finanser och vilka prioriteringar vi väljer att göra. Vi sverigedemokrater prioriterar inte minst satsningar på små och medelstora företag, skattesänkningar för vanligt folk och en ansvarsfull invandringspolitik. 96 Näringsminister (C) replik: Det som är mest märkligt med retorik är att de riktar skarp kritik mot invandrare så snart de får chansen oavsett om det gäller arbetslösheten, dåliga resultat i skolan eller när de ska få plus och minus att gå ihop i budgeten. Men erbjuder inga lösningar på det enda problem som de talar om segregationen. Jag vill därför fråga : Vilka konkreta förslag har för att underlätta för utrikes födda att få jobb? Vilka konkreta förslag har för att förbättra skolresultaten i utanförskapsområden? Eller är enda recept att slänga ut alla invandrare som redan är i ? 97 (SD) replik: Jag kallades för dagens sosse här tidigare.