prot · GZ0987 · 2012-03-22 00:00:00 — De är väldigt oroliga och säger: Oppositionen och Socialdemokraterna vill införa kilometerskatt. Förstår de vad det innebär för gruvnäring, för skogsnäring och för konkurrenskraft? Då vill jag ställa den frågan till . När jag nu ändå står här i talarstolen, och inte tyckte att Socialdemokraterna hade möjlighet att svara, skulle jag också vilja ställa de andra frågorna. Vill ni fördubbla arbetsgivaravgifterna för att anställa unga? Ni vill hitta något slags form för förmögenhetsbeskattning. De som har pengar i det här landet bidrar ju med en del riskkapital. Tycker ni att det är ett bra sätt att beskatta förmögenhet, speciellt när de här människorna oftast förblir utomlands? 115 (S) replik: När det gäller detta att äta upp moralkakorna själv, var det inte precis det som gjorde när hon i den sista repliken gav uttryck för det här sättet att hantera debatten? Är inte det den allra högsta graden av härskarteknik? Det är inte bara män som ägnar sig åt den typen av diskussioner. Tänk igenom din egen situation, så tror jag nog att vi kan komma överens om att det här inte är bra. Över till den andra frågan, kilometerskatt. I vårt förslag, om man nu vill sätta sig in i det, aviserade vi mycket tydligt att speciell hänsyn skulle tas till skogsindustrin och till de områden där det inte finns några alternativa sätt att transportera gods. Det är inte alls speciellt svårt att gå tillbaka och titta på det, så vi hade med det, ja. När det gäller nästa fråga, om vi tycker att det är bra med fördubblade arbetsgivaravgifter för ungdomar, har vi i motsats till er sagt att vi tycker att det kan finnas en subvention för ungdomar som ska in på arbetsmarknaden. Men då ska det vara till ungdomar som är arbetslösa. Vi tror inte, och än så länge har det inte heller visat sig vara så, att de ungdomar som redan är anställda skulle bli arbetslösa om de inte fick del av de minskade arbetsgivaravgifterna. Vad ni gjorde var att ni smetade ut det här över hela fältet. Det innebar att de som redan var i arbete fick del av de minskade arbetsgivaravgifterna, men inte personligen, utan det var deras arbetsgivare som fick det. Det tycker inte vi är en bra politik. 116 (C) replik: Jag måste börja med att säga att jag tycker att det var bra att ägnade huvuddelen av sin replik åt att prata om Socialdemokraternas näringspolitik och inte åt hur beter sig eller inte beter sig i talarstolen, och jag trodde att det var därför vi var här. Det är väldigt skönt att höra för skogs- och gruvnäringarna att Socialdemokraterna här i lovar att det inte ska bli någon kilometerskatt på deras transporter. Jag tar det som ett löfte. När det sedan gäller arbetsgivaravgifter för unga, betänk vad som skulle hända om ni fördubblade arbetsgivaravgifterna för unga! Förstår ni hur många som skulle få gå från jobbet? Vi har en väldigt hög arbetslöshet i det här landet när det gäller ungdomar. Vi har tidigare diskuterat, och var också inne på det, att vill sänka ingångslönerna. Och jag kan bara bekräfta att ja, det vill vi. Vi tror, och även forskningen har visat och det säger till och med svenskt bondförnuft att de som står utanför arbetsmarknaden och kanske inte har någon arbetslivserfarenhet är de som har allra störst behov av att få in en fot. Om de kan det får de också möjlighet till arbete. Om en arbetsgivare ska välja mellan någon som inte har erfarenhet och någon som har erfarenhet och ingångslönen är lika hög, betänk vem man då väljer och vem som får stå utanför. 117 (S) replik: Jag ska försöka att också ta med frågan om förmögenhetsbeskattningen. Vi vill att folk ska använda sina pengar till riskkapital, men detta ska behandlas på ett speciellt sätt. Det innebär förhoppningsvis att man från regeringens sida snart kommer att leverera ett förslag där man även tittar på beskattning av den typen av investeringar. Vi ser inte att förmögna människor är mer benägna att leverera pengar till riskkapital. Vi ser att det finns ett behov av mer. Vi löser inte problemet på det sätt som ni tror. Vad vi säger när det gäller förmögenhetsbeskattning är att vi ser att det finns orättvisor i som innebär att de som har det dåligt har fått det sämre och att de som har det bra har fått det bättre. Vi tycker att det finns skäl att göra något åt just det problemet. När det gäller den fördubblade arbetsgivaravgiften har jag sagt tidigare att vi vill ge motsvarande pengar till dem som är arbetslösa. Det har visat sig sedan ni införde det här systemet att arbetslösheten bland ungdomar inte har minskat. Ska ni inte lära er ? Kan det inte finnas skäl att se över sin egen situation och fråga sig om man inte kan göra det här på ett bättre sätt? Jag är övertygad om att om vi tar bort det här bidraget eller den minskade avgiften för kommer inte en enda av de ungdomar som jobbar där att bli uppsagd, därför att ungdomarna behövs för att arbetsgivarna ska kunna hålla hamburgerrestaurangerna öppna. Jag har heller inte sett något bevis på att det anställts någon mer. Och ingen av oss har gjort det, därför att det har ännu inte gjorts någon sådan undersökning. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas .) 6 § Handelspolitiska frågor Föredrogs näringsutskottets betänkande 2011/12:NU13 Handelspolitiska frågor. 118 (S): Jag vill inledningsvis yrka bifall till reservationerna 6 och 8. Vi står naturligtvis bakom alla andra utmärkta reservationer från Socialdemokraterna, men för att vinna tid yrkar jag bifall bara till 6 och 8. Det här är årets handelspolitiska betänkande. Det tar upp 13 motioner som behandlar allt ifrån frihandel och exportfrämjande till handelsbefrämjande vad gäller särskilda varor. I detta betänkande finns också tio reservationer. Handelspolitiken i har präglats av frihandel. Det har rått bred politisk enighet om frihandelns betydelse i den svenska politiken. Det finns också en bred enighet i denna kammare om betydelsen av att nå en överenskommelse i WTO, men det finns självfallet lite olika ingångar när det gäller hur vi bäst når frihandel och hur vi bäst gynnar frihandel. Vi anser att de viktigaste verktygen för att komma ifrån fattigdom är frihandel, även om det behövs andra insatser som bistånd med mera. Tyvärr kan vi konstatera att fler och fler länder i världen och i blir alltmer protektionistiska. Fantasin när det gäller att sätta upp handelshinder är nära nog obegränsad. Det gäller inte minst jordbruksprodukter men också industriprodukter. Med detta sagt, herr talman, skulle jag kunna sluta, men i alla debatter om handelspolitik måste man ju anföra att är ett litet land som är mycket exportberoende. Det är helt sant, och vi är säkert helt överens om detta också. Men vi har en helt annan politik än regeringen när det gäller inriktningen av handelspolitiken. Svenska företag möts allt oftare av en hårdare internationell konkurrens. I synnerhet växer utmaningarna från de nya tillväxtekonomierna. Vi är övertygade om att inte ska möta denna konkurrens med lägre löner och försämrade arbetsvillkor. Det som andra länder gör billigare ska vi i göra bättre. Jobb skapas inte med subventioner utan med investeringar. Vi socialdemokrater tror på en kunskapsbaserad ekonomi. För oss är det en central hållning att välutbildade människor är grundläggande för ett lands utveckling. ska konkurrera med höga förädlingsvärden, högt kunskapsinnehåll, forskning och innovationskraft och inte med låga löner. I vår globaliserade värld är det inte bara företag som konkurrerar med varandra utan också länder. Staten kan göra skillnad för svenska företags framgång på vissa nyckelmarknader. För att stötta det svenska näringslivet vill vi arbeta för en aktiv handelsstrategi. Svenska företag måste ta del av de möjligheter som ges genom ökad global konkurrens och växande nya marknader. Vi socialdemokrater vill investera för att stärka det svenska näringslivet och därmed skapa fler jobb. Vi har i en tradition av dialog mellan politik, näringsliv, fackliga organisationer och akademi även om det har varit ett litet avbrott i detta . Det har varit ett framgångsrikt koncept för . Vi vill återupprätta ett konstruktivt samarbetsklimat mellan just politik, näringsliv, fack och forskning i syfte att stärka den svenska konkurrenskraften och skapa arbetstillfällen och resurser för att finansiera välfärden. behöver investeringar i ökad produktivitet, förstärkt innovationskraft och global konkurrenskraft. Vi vill ha fler regionala exportrådgivare som verkar nära småföretagen i landets alla län och ger en kostnadsfri exportrådgivning. Vi vill också göra en särskilt riktad satsning för att utbilda fler exportförsäljare och möta små och medelstora företags behov. Exportstödet ska särskilt stärkas mot viktiga tillväxtekonomier i och . Exportstödet ska särskilt stödja viktiga svenska framtidsbranscher, exempelvis företag verksamma inom energieffektivisering och omställning till ett mer hållbart samhälle. Miljöteknik och hälsofrämjande är två nyckelbranscher där har möjlighet att bli världsledande. Vi vill ha gemensamma insatser från stat och industri för att utveckla spetskompetens i de här framtidsbranscherna. är beroende av sin exportindustri för att möta en allt hårdare internationell konkurrens. Storföretagen är motorn i den svenska industrin, men det finns stor potential att utveckla exportverksamheten för de små och medelstora företagen. Tillväxten bland traditionella handelspartner är stagnerande och har så varit . Ett stort antal länder och kontinenter har en tillväxt motsvarande nivåer hade . Nya länder som vi inte har för vana att handla med efterfrågar varor och tjänster i samma utsträckning som våra traditionella handelspartner. underleverantörer har själva tagit initiativ till att stötta små och medelstora företag att komma ut på nya marknader. De upplever att det finns brister i dagens system vad gäller just exportstöd. Det finns stora möjligheter till export av svenska varor och tjänster, inte minst i nya branscher och för små och medelstora företag. måste exportstödet inriktas på att hjälpa de här företagen. Stegen för de små och medelstora företagen att komma ut på den internationella marknaden ska underlättas. Vi vill i samråd med branschorganisationer och ansvariga myndigheter se över möjligheterna att utforma ett program med ett riktat exportstöd mot små och medelstora företag. Särskilda exportsatsningar bör övervägas för tjänste- och miljöteknikbranscherna. Närvaron på viktiga framtidsmarknader kan behöva stärkas, och exportförsäljare kan behöva utbildas. Vi vill också se över möjligheten att genomföra en särskild satsning på exportfrämjande åtgärder riktade mot tjänstesektorn. Slutligen vill jag säga något om det svenska snuset som alltid finns med i de här betänkandena. , liksom alla andra år, har utskottet fått motioner om exportförbudet mot det svenska snuset. För oss socialdemokrater i utskottet är det självklart att ingen vara eller tjänst ska diskrimineras på den gemensamma marknaden inom EU. Detta gäller naturligtvis också snuset. Men detta innebär inte att vi inte vill betona det som socialutskottet anfört om betydelse av olika åtgärder för att minska tobaksbruket och öka folkhälsan. 119 (MP): Jag står förstås bakom de reservationer som ställt sig bakom i näringsutskottets betänkande, men för att vinna tid yrkar jag bifall endast till reservation 3, 5 och 10. har vi fått flera anledningar att reflektera över och diskutera handelspolitik. Den allmänna diskussionen har framför allt handlat om vapenexport och export av övervakningsutrustning till diktaturer, men den har också handlat om företagsetiskt ansvar för anställda, miljö och utveckling i länder man är verksam i. De flesta partier i verkar vara överens om att en öppen och fri handel i grunden är något positivt, men det tycks finnas en skillnad i om, och hur mycket, handel och handelsavtal aktivt ska användas som verktyg för att nå andra mål än att tillgodose behov av varor och tjänster. Fri rörlighet för varor, tjänster och kapital fungerar bra mellan jämbördiga parter. Det finns otaliga exempel på att frivilliga åtaganden har positiva effekter men också att frivilliga åtaganden vad gäller företags sociala ansvar inte är tillräckliga för att hantera utmaningar kring mänskliga rättigheter, miljö, arbetsvillkor och korruption. All handel är inte okej bara för att vi kan tjäna pengar på den. Jag menar att handelspolitiken och olika handelsavtal i sig måste stärka respekten för mänskliga rättigheter och verka för en handel som inte dränerar andra länder på deras ändliga resurser och ekosystemtjänster eller undergräver deras möjligheter att själva utvecklas på ett långsiktigt ekonomiskt, socialt och ekologiskt hållbart sätt. I en gemensam reservation med föreslår vi därför att regeringen i EU ska verka för att tydliga krav på ratificering av åtta kärnkonventioner ska ingå som en naturlig del i EU:s förhandlingar om handelsavtal och associationsavtal med andra länder. Denna hållning borde vara en naturlig konsekvens av enhälliga beslut kring PGU, alltså politik för global utveckling, som slagit fast att alla politikområden, inklusive handel, ska främja mänskliga rättigheter och utgå från fattiga människors behov och perspektiv. Samma beslut borde också påverka den svenska exportfrämjande verksamheten som staten bedriver genom , och . Jag menar att bör uppmana regeringen att utarbeta en strategi för att anpassa verksamheten vid dessa organ till den politik för global utveckling som fastställt. Fattiga människor och fattiga länder är också de som drabbas hårdast av klimatförändringarna och utarmningen av jordens ändliga resurser. Handelspolitiken har en uppgift att fylla i att hjälpa dessa människor och utvecklingsländerna att på ett klimatsmart och miljövänligt sätt höja sin levnadsstandard. Ett sätt att bidra till detta är att ge miljöteknik som motverkar klimatförändringar samma undantag som livsnödvändiga mediciner fått inom det så kallade . I betänkandet behandlas också ett antal motioner om främjande av handel och investeringar. Jag liksom många andra ser ett behov att förbättra svenska miljöteknikföretags möjligheter att exportera. Mer finns att göra för att öka tillgången till riskvilligt kapital inom miljötekniksektorn och för att utveckla samverkan mellan stat, universitet, högskola och näringslivets aktörer. Vad gäller snusförbudet har flera vetenskapliga rapporter påvisat snusets negativa effekter. har klargjort att snusförbudet är förenligt med . Jag ser därför inga godtagbara argument för att ska anstränga sig för att få förbudet upphävt. 120 (V): Egentligen skulle jag kunna nöja mig med att säga att jag står bakom det som har sagt, men jag tänker utveckla det lite grann. Jag tycker att det var ett väldigt bra anförande som på ett bra sätt också beskriver den politik som står för. När vi pratar om handel kan det verka som att vi är väldigt överens om frihandelns principer i och att vi också är överens om att jobba vidare med WTO och Dohaförhandlingarna för att få till stånd en lösning. Men om man tittar lite närmare på de avtal som vi har ställt oss bakom när det gäller FN:s millenniemål, politik för global utveckling och kärnkonventioner börjar man fundera lite grann på hur verkligheten egentligen förhåller sig i relation till de beslut vi har tagit. Det finns med andra ord, menar jag och , anledning att rikta kritik mot regeringens brister i att följa upp de beslut man har fattat. Vi menar också att frihandel inte nödvändigtvis leder till utveckling för alla utan att man diskuterar vad den ska innehålla. Här måste man göra en åtskillnad mellan vad som är mål och vad som är medel. Är målet frihandel, eller ska den vara ett medel för ekonomisk utveckling? Vi i menar att den måste vara ett medel för ekonomiskt hållbar utveckling för alla ingående parter. Ett frihandelsavtal som syftar till att ge utvecklingsländerna bra förutsättningar för utveckling bör därför ta hänsyn till ekonomiska och sociala faktorer. Jag menar att här finns det anledning att känna oro, inte minst när det gäller regeringens hållning. Vi vet att delar av dagens handelsavtal är omdiskuterade och kritiserade av många folkrörelser för att de inte gynnar fattigdomsbekämpning och utveckling. Det handlar om uppfyllande av FN:s millenniemål och deklaration om grundläggande rättigheter i arbetslivet. FN:s millenniemål slår fast att global utveckling kräver en helhetssyn och att insatser för fattigdomsbekämpning, utbildning, hälsa, fred, säkerhet, miljö och mänskliga rättigheter hör ihop. För att få till stånd en fungerande världshandel mellan länder utan att mänskliga rättigheter kränks, utan att arbetsvillkor åsidosätts och utan att miljön föröds är det viktigt att det finns regler och avtal för den internationella handeln. Men avtal kan också utformas på olika sätt och därmed i olika grad fungera som verktyg för en rättvis och hållbar utveckling. Efter att Doharundan, alltså de senaste handelsförhandlingarna inom , , körde fast har EU övergått till en strategi där man tecknar omfattande associationsavtal med olika länder. Dessa avtal inkluderar handelspolitiska delar med tullättnader men även frågor om mänskliga rättigheter. I flera av de länder som EU förhandlar med är kränkningarna av de fackliga rättigheterna omfattande och grova. Vi kan se hur handelspolitiken har frikopplats från arbetet med mänskliga rättigheter. Majoriteten av de fackligt aktiva som mördades var colombianer. Trots det, och trots att inte undertecknat konvention som förbjuder de grövsta formerna av barnarbete, har EU nu färdigförhandlat ett handelsavtal med . För mig som vänsterpartist är det självklart att handelsavtal måste kopplas till krav på respekt för de mänskliga rättigheterna i arbetslivet. Varför ska EU öppna sina marknader för företag som mördar sina anställda när de kräver sina mänskliga rättigheter? För mig är det ofattbart. Det har inte blivit bättre efter de senaste turerna kring den svenska handelsministerns resor runt om i . Det har på flera sätt kommit att utan någon tvekan fördjupat de ekonomiska samarbetena med några av vår tids värsta förbrytarstater. ledde en handelsdelegation till diktaturen . gick resan till diktaturen . Listan kan göras väldigt lång. Man kan sammanfatta den med följande statistik. Mellan besökte handelsministern och 26 gånger. Man besökte bland annat , , , , och . gjorde hon ett besök i , två i och två i . Jag ser ingen logik i det här. Varför har handelsministern besökt fler gånger än två viktigaste exportmarknader och ? Och varför har vi inget handelsutbyte med som ligger i vårt närområde där vi har en förbluffande låg andel handel? I stället har man, tyvärr, inriktat sig på två av de värsta förbrytarstater som vi har . Det är kanske så här att handel och kopplingen till mänskliga rättigheter och fackliga rättigheter inte hör ihop. Pengar luktar inte. Jag kan inte förstå det på något annat sätt, för det här hänger egentligen inte alls ihop. I övriga fall när vi diskuterar utrikespolitik framhåller vi de mänskliga värdena och rättigheterna och de fackliga rättigheterna, men när vi kommer till handelspolitik blir det inget värt. Det tänker jag fråga om i replikskiftet ifall han inte kommenterar det i samband med sitt huvudanförande. I övrigt, herr talman, yrkar jag bifall till reservation 1 men står bakom samtliga reservationer som är ganska många i detta betänkande. 121 HANS (M): I riksdag finns en allmän övertygelse om att frihandel är en viktig princip att värna om. Det har även tidigare talare betonat. Handeln och frihandeln är ett universellt språk som får människor över gränser att kommunicera och att uppträda civiliserat. Därför är handeln ett viktigt redskap att använda sig av om man vill uppnå även andra viktiga förändringar runt om i världen. Att handla med varandra är att umgås civiliserat. Den åsikten bottnar i uppfattningen att ökad handel genererar tillväxt som i sin tur skapar bättre ekonomiska förutsättningar för länder och deras medborgare. Det gäller även länder som inte fullt ut svarar upp mot att vara demokratiska. Det gäller människor som bor i länder som inte är fullfjädrade demokratier. För de människorna är handel extra viktigt. Att värna om frihandeln som princip är därför av både svenskt och globalt intresse. Det är viktigt att framhålla betydelsen av att de pågående förhandlingarna inom världshandelsorganisationen , den så kallade Doharundan, kan slutföras. Det är viktigt att göra de försöken, även om man understundom kan tycka att det känns ganska hopplöst. Ett ambitiöst avslut skulle vara en härlig final på en resa som så här långt gått ganska knaggligt. Det bästa sättet att öppna handeln globalt är genom multilaterala överenskommelser som kan bidra till ett rättvist, stabilt och förutsägbart internationellt handelssystem. omfattas av EU:s gemensamma handelspolitik. Den ska ha målet att uppnå fri rörlighet för varor, tjänster, kapital och personer på den inre marknaden. Sedan har vi EU:s yttre handelspolitik. Den omfattar bland annat gemensamma handelsavtal med tredjeland och gemensamma förhandlingspositioner i internationella organisationer, såsom WTO. hade WTO sin åttonde ministerkonferens. Jag hade förmånen att tillsammans med från Socialdemokraterna vara där. Vi fick vara med om det historiska ögonblicket att blev invald som medlem i WTO. Även och blev invalda, vilket kanske inte gjort lika stort avtryck ännu, men det kommer säkert. Vidare fattades beslut som bland annat innebär att de fattigaste länderna får förlängda övergångstider för att införa vissa typer av immaterialrätter samt medges extra förmånligt tillträde för export av tjänster. Det kanske viktigaste som hände på var avtalet om offentlig upphandling, det som kallas GPA, mellan länder som är med i avtalet, däribland EU:s medlemsländer. betonar, herr talman, vikten av frihandel och behovet av framgångsrika förhandlingar inom WTO. Där kommer även fortsatt att vara en tydlig röst för en öppen och fri handel. När vi talar om frihandel talar vi om mänskliga fri- och rättigheter, och vi talar om socialt ansvar, det som kallas CSR. Här kan handel göra verklig skillnad. Global Compact är en internationell överenskommelse som den förre FN-chefen tog initiativet till. Det bygger på tio principer inom områdena mänskliga rättigheter, arbetsvillkor, miljö och antikorruption. De anslutna ländernas regeringar har åtagit sig att främja riktlinjerna bland annat genom att inrätta nationella kontaktpunkter. Sekretariatet Globalt ansvar vid har ansvaret för att jobba just inom områdena mänskliga rättigheter, arbetsvillkor, miljö och korruption. Korruption är en riktig ohyra som äter sig in i annars ganska sunda beteendemönster som ju handel är. Låt oss bli lite handgripliga. Även i EU:s inre handelspolitik finns utmaningar att hantera för , såsom exportförbudet gällande snus. I två motioner i årets motionsflora tas detta upp. Samtliga är från oppositionen. Den ena argumenterar för att ska uppmana regeringen att upphöra med ansträngningarna att avskaffa exportförbudet, medan den andra pläderar för att ska ge regeringen sitt stöd när det gäller att avskaffa detta exportförbud. Det blir förmodligen oppositionens uppgift att försöka ena sig i frågan. Förbudet mot försäljning av snus inom EU är inte förenligt med principen om den fria rörligheten av varor på den inre marknaden. Det är diskriminerande, oproportionerligt och inkonsekvent, då ett antal andra betydligt mer hälsovådliga produkter i form av tobak och andra varor fritt kan cirkulera på den inre marknaden. kommer med alliansregeringen att kämpa vidare för att nå fram till att förbudet försvinner. Jag skulle vilja nämna några ord om en motion som handlar om handel med sjukvårdstjänster. Det är intressant och innebär en möjlighet att utveckla den delen av tjänstehandeln. arbetar vidare med det. Rådet fick 2009 i uppdrag att främja internationalisering och export av svensk vård och omsorg. Även har lämnat förslag till direktiv om patienträttigheter vid gränsöverskridande vård.