prot · GZ0970 · 2012-02-15 00:00:00 — Jag får tacka för komplimangen och svara att alldeles självklart är demokrati möjlig överallt i världen. sade en gång att folkens längtan efter frihet inte kan slås ned, den kommer att segra till slut. Det tror jag är en universell egenskap hos alla människor, oavsett nationalitet och trosuppfattning. Man har en längtan efter frihet, att själv få bestämma över vilka representanter man väljer. Till skillnad mot tror jag att det är fullt möjligt att muslimer kan vara goda demokrater, att kineser kan vara goda demokrater. Jag tror däremot inte att det kommer att ske i en handvändning i . Det kommer att vara en långsam process där friheten sakta vidgas för det kinesiska folket. Där ska finnas med i dialog med på alla plan, från företag till ambassadörer. 65 HANS (M) replik: Jag vill säga att jag delar precis den av gjorda bedömningen. Jag tror att demokrati är möjlig på alla språk, i alla kulturer, med alla religioner och alla hudfärger. Jag tror också att det är viktigt att säga att det är något som förenar partier och politiker som har friheten som grund, som har idén om mänskliga rättigheter som ett ideal. Det finns inget hinder mot att ha demokrati på arabiska eller att ha demokrati på kinesiska. Det är möjligt, som säger, att det kan ta sin tid att upprätta demokrati på . Jag tror ändå att det är viktigt att man i debatten lyfter fram de goda exemplen. Jag tycker att just , Republiken , är ett gott exempel på att det är fullt möjligt att ha demokrati på kinesiska. Man har gått från att ha släppt och frigjort politiska fångar, man har accepterat mediefriheten, och man har ett blomstrande samhälle med en politisk debatt och en politisk pluralism. Det är ett gott exempel. Det tycker jag att vi ska lyfta fram, inte minst i relationer med regimen i . 66 (S) replik: Jag har inte mycket att tillägga. Vi är överens. En statsvetare i som jag pratade med en gång gjorde en liknelse om politiskt förändringsarbete och demokratisk utveckling. , it is just like windsurfing, sade han. Jämförelsen var som när man tappar seglet när man vindsurfar. Då ligger seglet där fyllt med vatten, men det har en tamp man kan dra i. Rycker man för hårt i den tampen kommer inget att hända. Man måste segdra. Man måste upprätthålla trycket och inte ge tappt hur tungt det än kan kännas. Då kommer det där seglet att resa sig. Det tror jag är sant när det gäller demokratisk utveckling i eller var som helst i världen, att upprätthålla trycket, att fortsätta segdra och inte ge tappt. Det kommer att bli bättre . 67 (M): roll i världen och den svenska utrikespolitiken är alltid intressant att diskutera och debattera. Jag tänkte ägna en stor del av min tid åt de länder som saknar frihet och öppenhet eller där processer pågår för att gå från ofrihet och förtryck till vad vi hoppas ska bli just frihet och öppenhet. Sedan vi stod här har det hänt en hel del runt om i vår värld, mer än de flesta utav oss någonsin hade kunnat tänka sig. hade den arabiska våren just börjat i och i . Dagen innan vi debatterade började medierna rapportera om att det började ske saker också i . vet vi lite mer, men mycket är oklart. Diktatorer har fallit, andra biter sig kvar. I , och har vi sett frihetsrevolutioner och välkomna framsteg, men vi har också sett bakslag och oroande tendenser med inskränkningar i möjligheterna för folket och det civila samhället att agera. Men vi har också , där regimen under utsätter det syriska folket för våld, besinningslöst dödande och förtryck . Vi kan läsa om det här och i tidningarna. Det har nämnts tidigare att måste gå. Det är en självklarhet. Det vi ser är dödsryckningarna för en regim som är på väg att falla är på gränsen till kollaps. Men frågan är vad som kommer härefter. Vi har all anledning att se med oro på vad som sker, men också all anledning att göra vad vi kan för att det ska bli bra. Det är viktigt att få till stånd en kraftfull och tydlig FN-resolution. Därför är det inte bara beklagligt utan också upprörande och allvarligt att länder som och motsätter sig detta. I går var det årsdagen för fredsrevolutionen i . Där kunde vi se att regimen och säkerhetstjänsten mobiliserade tufft. Det finns många länder vi kan nämna. och EU kan och bör göra verklig skillnad i människors kamp för frihet genom att stötta alla dem som arbetar för mänskliga rättigheter och demokrati på plats men också i situationer som kräver att de utsatta måste lämna sina länder. , som jag debatterade med tidigare, har lämnat salen, men , representant i utrikesutskottet, är fortfarande här. argumenterar ofta för att vi ska agera i länderna och inte ta emot flyktingar. Men vi kan konstatera att hjälp-på-plats-politik uppenbarligen saknas. Jag har frågat två enskilda sverigedemokrater om de har ett enda förslag för att förbättra situationen för de människor som kämpar för demokrati, och jag har inte fått ett enda svar. Det är talande. Det är ju inte bara i norra och som förtrycket finns och där krav på förändringar ställs. när vi stod här hade vi bevittnat vad som skett i . Där rådde förtryck, och ett falskt val hölls där presidenten klamrade sig fast med hjälp av valfusk. Några av oss hade möjlighet att på plats övervaka valet och se alla de övergrepp som begicks. Många fängslades, och många sitter kvar i fängelse . Presidentkandidater som och sitter i fängelse. Ordföranden för ungdomsorganisationen , Zmitser Dasjkevitj, är en annan. Vi får höra rapporter om pågående tortyr och deras dåliga hälsotillstånd. Vårt budskap måste vara tydligt i alla dessa fall. Vi står upp för demokrati och mänskliga rättigheter, och vi ser vad regimen gör i , i och i andra länder och vi accepterar det inte. Glädjande nog har vi sett vad som händer och sker i . Vi ska vara noga med att ta till vara de möjligheter som där ges. Men vi måste också i fortsättningen tydligt ställa krav på reformer. Det finns fortfarande alldeles för många politiska fångar, och mycket är oklart. Men vi måste våga se vad som är positivt. Vi ser också en negativ utveckling i länder som . Där har man fängslat den tidigare presidentkandidaten och oppositionsledaren av uppenbart politiska skäl. Vi kan ifrågasätta rättssäkerheten i landet. Vi kan också se någon form av politisk parodi i Putinismens . Premiärminister och president byter positioner med varandra, och det ämbete som har mest makt är det som innehas av den som heter . Vi kunde också se att valet inte var speciellt fritt. Man har i valt en oppositionsledare. kvarstår frågan om vi kommer att se demokratiska val och om kommer att godkänna detta. Vi måste stå upp för och i alla lägen värna våra värderingar om frihet och öppenhet. Det måste vara en självklarhet för varje svensk politisk representant. Stödet för demokrati och mänskliga rättigheter är den enskilt största sektorn i det svenska biståndet. Anslaget till demokratibiståndet har ökats kraftigt , inte minst vad gäller biståndet till frihet på nätet. måste fortsätta att vara en tydlig röst för frihet och öppenhet. Det är ett moraliskt ansvar vi har gentemot alla de människor runt om i världen som saknar just detta. Friheten på nätet och svenskt demokratibistånd är och ska vara ett hot mot varje diktator runt om i världen. 68 (SD) replik: Det var en märklig debatt tidigare när och andra replikerade på anförande när han pratade om EU. Jag är glad att tog upp frågan en gång till så att jag fick gå upp i replik. När det gäller vår vilja att verka för demokrati i och vill jag ta upp ett exempel med frihandelsavtal. I och i utrikesutskottet har vi påtalat vikten av att verkligen vara tydlig när det gäller krav på demokrati och mänskliga rättigheter. när det har varit aktuellt med till exempel och tycker jag att man i kammaren har talat om tydliga krav på demokrati och mänskliga rättigheter som ett sätt att påverka. Men när det väl gäller ingås dessa avtal alldeles för lättvindigt. Vi har varit de enda som har reserverat oss, det vill säga att kraven måste vara tydligare. Läget i och just nu är inte okej. Vi måste ställa högre krav. Varför vill så lättvindigt ingå avtal utan att ställa tydligare krav? 69 (M) replik: Jag tycker inte att det är speciellt förvånande att ställa frågor till om vad tycker om han ger sig in i debatten. Det är bra att är med i diskussionen eftersom vi har haft en artikeldebatt på Newsmill där vi har diskuterat dessa frågor. Där finns en tydlig tendens från sida att vara emot och oerhört skeptisk mot det sydliga partnerskapet. reste frågan om EU, och sydliga partnerskapet är en fråga som är högst väsentlig i EU-sammanhang. I de samarbetena ställer vi krav på demokratisk utveckling. I det östliga partnerskapet finns länder med som jag nämnde i talarstolen. är sista diktatur. Det är en hårdför regim som blir allt hårdare. Självklart ska dessa länder finnas med i vår grannskapspolitik, men det är lika självklart att de inte är välkomna att delta i vårt arbete de styrs av diktatorer. Det är ett krav. 70 (SD) replik: talar om tydligare krav för frihandelsavtal. Dock är man på väg att ingå ett frihandelsavtal som situationen i dessa länder inte är okej. Till exempel upplever kristna en svår situation i . Det är man tyst om i . Vi har påtalat detta i till exempel frågestunder i kammaren, och vi får inte speciellt mycket respons för vad man ska göra för att stödja kristna i och i andra länder där de också blir förföljda och dödade för sin tro. Andra viktiga sätt är att påverka med hjälp av FN och ställa krav på ett antagande av FN:s konvention om mänskliga rättigheter i dessa länder. Jag var tydlig om detta i mitt anförande. Det är tråkigt att här säga att SD inte vill göra någonting. Att med hjälp av UNHCR hjälpa människor på plats har jag också framfört i dagens debatt. Hur kommer det sig, , att man lägger enbart 500 miljoner på att hjälpa människor på plats och räknar av 3 miljarder i biståndet? 71 (M) replik: Regeringen och har röstat för tydliga texter vad gäller mänskliga rättigheter. I mänskliga rättigheter ingår självklart religionsfrihet. När det gäller , och andra länder, för vilka har en skeptisk hållning, där en del av befolkningen är muslimer, en del är kristna och en del utövar någon annan religion, säger vi att religion egentligen är oväsentligt. Oavsett om du är eller eller utövar någon annan tro ska det inte inverka på det politiska demokratiska systemet. Självklart kan vi bära med oss värderingar, men mänskliga rättigheter och demokrati är universellt. Det förutsätter att om man är och bor i , , eller något annat land ska man ha samma rättigheter som en som bor i dessa länder. Det handlar om alla människors lika värde och lika rättigheter. 72 (S): I den utrikespolitiska debatten, och likaväl i regeringens utrikesdeklaration som i den socialdemokratiska alternativa utrikesdeklarationen, har biståndspolitiken sin givna plats. Det är och en debatt som präglas mycket av allt det goda som vi i vill göra i resten av världen. Det är just genom biståndspolitiken som vi kan göra en del av orden till verklighet, genom att engagera oss runt om i världen för olika projekt som bidrar till demokrati och utveckling. Det är det vi har biståndspolitiken till. har en tradition som fyller . Så länge har den svenska biståndspolitiken i nuvarande form bedrivits. Den inleddes i och med de förslag som regeringen lade fram 1962 i proposition 100. Vi har anledning att komma tillbaka till det . Den socialdemokratiska solidaritetspolitiken syftar till att minska fattigdomen, minska orättvisorna i världen och skapa en hållbar och demokratisk utveckling. Vi kan naturligtvis här i kammaren och på andra ställen debattera hur detta ska uppnås, för jag tror nog att de allra flesta av oss ställer upp på de här målen. Men som så annars i politiken kanske det inte alltid är målen som skiljer så mycket som medlen och huruvida medlen främjar de mål man säger sig vilja nå. Det finns skillnader i hur en socialdemokratiskt ledd regering skulle föra biståndspolitiken och hur den nuvarande moderatledda regeringen för biståndspolitiken. Kanske en del av skillnaden förklaras av att har en lite tudelad syn på biståndspolitiken och framför allt hur mycket pengar vi ska lägga på biståndet. Man är lite de motvilliga administratörerna av en politik som man sitter fast i, känns det som för mig som betraktar det lite från sidan, utanför regeringen. Det är en politik där det finns en bred majoritet i som ställer upp på enprocentsmålet, men den ska genomföras av en biståndsminister som kommer från ett parti som då och då ärligt säger att man kanske inte tycker att enprocentsmålet är det bästa. Det känns mer som ett utbetalningsmål än ett biståndsmål. Möjligen är det just det här tudelade förhållningssättet i fråga om biståndsverksamheten som gör att det ibland låter lite konstigt när man lyssnar på både biståndsministern och andra moderata företrädare om deras inställning till biståndspolitiken. Vi socialdemokrater tycker att det svenska utvecklingssamarbetet ska vara ambitiöst, hålla en hög kvalitet och ge resultat. Det är inget unikt i det heller det ställer även regeringen och dess biståndsminister upp på. Men biståndsministern försöker också framstå som den som har uppfunnit kvalitet i biståndet och att det är viktigt att jobba med och utvärdera målen. Det arbetet inleddes i själva verket långt innan blev biståndsminister. Det är alltså ingen moderat uppfinning i biståndsarbetet, lika lite som rösträtt, apartheidmotstånd eller annat som det skrivs om i moderata idéprogram. För oss socialdemokrater är de allra mest övergripande och viktiga målen att nå långsiktigt för det är ett långsiktigt arbete med biståndet tre: att nå demokrati, att skapa fred och säkerhet och att bidra till en hållbar miljö och en hållbar tillväxt och utveckling i hela världen, inte bara i vår del av världen utan även i de delar av världen som fortfarande har stora utvecklingsbehov och många steg och kliv att ta innan de når den sociala och ekonomiska nivå som vi har nått i vår del av världen. Biståndspolitiken och utvecklingspolitiken är vårt sätt i den rika delen av världen att hjälpa dem som har varit mindre lyckligt lottade att kunna utvecklas, att kunna nå dit vi har kommit. Det är viktigt att vi bedriver det arbetet på ett seriöst sätt och att vi använder de pengar som vi anslår till det och till dem som vill arbeta med det på ett klokt sätt. I den socialdemokratiska alternativa utrikesdeklarationen utvecklar vi mer hur vi skulle vilja föra biståndspolitiken. Just den här debatten har inte den formen att vi kan yrka bifall till någonting eftersom vi inte fattar några beslut, men om jag hade kunnat göra det, fru talman, skulle jag ha yrkat bifall till den socialdemokratiska alternativa utrikesdeklarationen. 73 (M) replik: Jag tyckte att det fanns anledning att gå upp och diskutera biståndet med . Vi hörde nästan mer om regeringens biståndspolitik än om vad som står i det dokument från Socialdemokraterna som jag ännu inte har sett men som jag ska ta del av. diskuterade att resultat är viktigt och att det är bra med ett effektivt bistånd. Det är vi i allt väsentligt eniga om. finns det givetvis skillnader i delar. Vi har haft en landfokusering som också har diskuterats . Men det var först när det blev en alliansregering som det arbetet påbörjades, och det arbetet behöver fortsätta. Vi har haft en tydlig inriktning på att kraftigt stärka stödet till demokrati och mänskliga rättigheter. Vi har ökat biståndet till fattigdomsbekämpningsdelen i , och Afrikadelen har ökat. Dessutom gör vi en stark prioritering av kvinnors rättigheter och deltagande. 74 (S) replik: Det är bra att tar tillfället i akt att prata även om biståndspolitiken. Jag noterade att han inte kom in så mycket på den i sitt anförande. Men vi har korta anföranden det ligger alltså ingen anklagelse i detta. pekade på att regeringen jobbar aktivt med resultatmål och effektivitet. är det förvisso privilegium att ställa frågorna här, men jag vill ändå rikta en fråga till honom: De krav ni ställer om resultat och effektivitet, gäller de lika för alla aktörer som ägnar sig åt bistånd? Den andra frågan jag vill ställa gäller landfokuseringen, som du talar om. Då avser du väl att det skulle bli färre biståndsländer. Hur många färre länder har det blivit som åtnjuter svenskt bistånd? 75 (M) replik: Det är sant att jag inte ägnade huvuddelen av mitt anförande åt biståndspolitik. Men vi hade en särskild biståndsdebatt här . Å andra sidan handlade mitt anförande i stort sett enbart om frihet, mänskliga rättigheter och demokrati, den viktiga och största delen i vårt bistånd. Det finns väl en poäng i det också. Som jag sade i mitt förra inlägg är det viktigt att vi fortsätter arbetet med landfokuseringen, och det finns en uttalad strategi för detta. Antalet har minskat, dock inte fortsatt i den utsträckning som vi önskar. Som noterade har det funnits diskussioner mellan allianspartier och partier om storleken på biståndet i procent. Det vi kan konstatera är att vi har en tydlig alliansöverenskommelse som vi arbetar med. Vi kan också konstatera att detta är den enda regering som den suttit har levererat av bni i bistånd. Vi kan ju kolla hur tidigare regeringar som har lovat det har gjort samma sak. 76 (S) replik: Vad gäller enprocentsmålet: Det uppnåddes under slutet av de socialdemokratiska regeringsåren, 20022006. Vi har inte haft någon annan ambition och jag tror inte heller att vi kommer att ha någon annan ambition än att uppfylla enprocentsmålet även . Därvidlag har kanske inte den borgerliga regeringen inneburit någon förändring tack och lov, ska jag säga, för många var väl oroliga för att det snarare skulle bli en försämring. När det gäller landfokusering är jag inte riktigt säker, så den som är intresserad bör kolla statistiken. Men min minnesbild är att det slutade med att vi faktiskt har ett land mer i listan . Jag ser det inte som upprörande på något vis. Men det är lite ironiskt om det är så. Jag är inte riktigt säker på statistiken, men detta säger i vart fall en del om var verkligheten landade: det blev inte så stor skillnad. Vi får säkert anledning att komma tillbaka och debattera detta. 77 (M): Vid förra årets utrikesdebatt i denna kammare hade jag äran att tala som nyvald rapportör för mediefrihet i . har arbetet på en rapport om läget för mediefriheten i inletts, för att presenteras under höstsessionen i . Det finns tyvärr ingen anledning till optimism. Snarare har läget försämrats i flera medlemsländer. Några av dem har nämnts: , och , för att inte tala om . Detta har demokratiminister utvecklat i en aktuell rapport från tankesmedjan . nåddes vi av beskedet att den turkiske bokförläggaren hade gripits och fängslats efter hemkomsten, efter att vid bokmässan i ha presenterat en rapport om övergreppen mot författare och förläggare i . Där sitter han i väntan på rättegång, liksom närmare hundratalet journalister och jurister, bland dem Muharrem Erbey. Han sitter där fängslad utan dom , bland annat för att ha hållit en föreläsning i riksdag, där han ska ha förtalat den turkiska staten, som en av åtalspunkterna lyder. Visst ska vi glädjas åt it-genombrottet för det fria ordet i många diktaturer. Men vi får inte glömma dem som fortfarande mördas och fängslas för att ha använt detta fria ord. Vi ska heller inte förtröttas i pläderingen för att en ökad andel av det svenska biståndet även i fortsättningen ska gå till arbetet för politiska fri- och rättigheter runt om i världen. Jag får passa på att honorera min kollega i MR-grupp. Vi samarbetar brett över partigränserna just för detta ändamål under ledning. är inte bara titeln på en roman av författaren , utgiven . Det är också temat för ett lunchseminarium i detta hus om . Då uppmärksammar några av oss ledamöter i MR-grupp , och jag fallet . Det är ett fall som har väckt internationell uppmärksamhet som ett övertydligt exempel på hur utvecklingen eller snarare avvecklingen av fri- och rättigheter i går åt fel håll, inte bara när det gäller valfusk och mediecensur. var en av ledande affärsjurister fram till sin död , . Då mördades han under en sjukhusvistelse på grund av sitt försvar för lag och rätt i processen mot funktionärer som stulit företag tillhöriga det utländska investmentbolaget . Ingen uppsatt ansvarig har ännu straffats. Tvärtom har den ryska staten vidtagit den ovanliga åtgärden att åtala Magnitskij postumt, en praktik som inte tillämpats i . Men den ryska mörkläggningen sker dess bättre inte i tysthet. Fallet behandlas i den amerikanska senaten på initiativ av den demokratiske senatorn . I , och en rad nationella parlament väcks förslag i syfte att införa sanktioner mot gärningsmännen just i detta fall. En drivande kraft i det arbetet är affärsmannen , sonson till det amerikanska grundare, numera bosatt i . Som chef för och därmed en ledande investerare i fick han insyn i många ryska bolag och uppmärksammade flera fall av grov korruption, bland annat inom den statliga energijätten . svartlistades Browder av den , klassad som ett hot mot den nationella säkerheten, och utvisades. står han medåtalad i processen mot den döde Magnitskij. Utomlands har fallet Magnitskij väckt starka reaktioner, och det ingår numera i undervisningen vid . Det är dags att även reagerar och agerar. Så skedde glädjande nog när den tillsammans med den brittiska tog upp fallet Magnitskij i , med krav på en effektiv brottsutredning. har också instämt i detta krav. Men svaret lär dröja. Desto viktigare är det att belysa och hålla levande fall som dessa. Det gör vi som sagt i detta hus med ett framträdande av . Bevisningen i detta fall är kompakt. Övergreppen har klarlagts av presidentens eget MR-råd, och brottslingarna är namngivna. Men gärningsmännen frias och belönas. Fallet illustrerar med tydlighet förfallet under Putins långa tid vid makten. Och förfallet lär väl ytterligare förlängas efter det redan avgjorda presidentvalet . Det väcker i sin tur frågan om på vilka villkor utländska företag kan göra affärer i , om företag bara kan stjälas och företagsledare utvisas eller som i fallet Chodorkovskij skickas till . Vi kommer efter anförandet av att skicka runt en petition till alla ledamöter som vill stödja kampen för lag och rätt i . 78 (S): Jag vill börja med ett utdrag ur höjdhoppsstjärnan bok inte såg: Jag kände innerst inne att det han gjorde var fel, ändå låg jag bara där och lät det ske. Det var så svårt att hantera situationen. hade alltid varit schysst mot mig, hade gett mig så många presenter och hjälpt mig att bli så mycket bättre i höjdhopp. Kanske visste han vad han gjorde trots allt. Kanske var det bara i idrottsligt syfte han rörde sin hand upp och ner på mitt organ. är det som avslöjade att han hade blivit utsatt för sexuella övergrepp av sin tränare och styvfar. Övergreppen pågick av hans ungdom, och är han . efter avslöjandet fick Barnens rätt i samhället, , dubbelt så många samtal av barn som hade utsatts för sexuella övergrepp som . Det blev en intensiv debatt i massmedierna. Och samtalen vid fikarasterna, på fotbollsträningarna och hemma i tv-sofforna runt om i genomsyrades länge av blottade sanning. Jag hade själv förmånen att lyssna på när han berättade om övergreppen här i riksdag någon månad . Han var inbjuden av svenska delegation att delta i ett samtal om sexuellt utnyttjade barn. Enligt utsätts ett av fem barn i för sexuella övergrepp. Ett barn av fem! I en normal skolklass med 25 elever innebär det fem barn och i ett elvamannalag i juniorfotboll två barn. De sexuella övergreppen begås sällan av en främling som barnet har träffat via internet eller på gatan, utan i sju till åtta fall av tio begås övergreppet av barnets nära anhöriga, grannar, myndighetspersoner eller pålitliga bekanta, som i fall. Jag besökte , bland annat i syfte att studera barns rättigheter. Det var en i många stycken ohygglig verklighet som mötte mig där. Där i ett av världens fattigaste länder utsätts fattiga barn för övergrepp och våld.