prot · GZ0995 · 2012-04-12 00:00:00 — Det gläder mig nu att Socialdemokraterna inte bara har svängt utan dessutom är otåliga inför att ett förslag ska läggas fram. Jag sällar mig till dem som är otåliga på den punkten. Jag är övertygad om att det kommer. Men problemet är, som alla har sagt , inte så lätt att lösa. Jag vill därför trycka på just den del som utredningen säger ska undantas, nämligen ATG:s vadhållning på hästar. Vi har befriat idrottsrörelsen från spelberoendet. Sponsorskapet är mycket riktigt kvar. Men vinstdelningssystemet är avskaffat. Idrotten får nu den stora delen av sitt bidrag genom statsbudgeten. ATG kommer att vara inkomstkällan för hästnäringen. Då talar vi inte bara om travhästnäringen som sådan. Även hästnäringen i stort är beroende av pengar som ATG kan tillhandahålla vad gäller både forskning och andra saker som är nödvändiga för utvecklingen av den mycket betydelsefulla och stora hästnäring vi har i det här landet. Jag vill slutligen bemöta invändningar mot en omreglering eller påreglering av spelmarknaden. Även om det så skulle vara att ägnar sig åt spelande på nätet, vilket jag inte tror är korrekt, finns det anledning att tro att det är just de som löper de största riskerna att hamna i ett spelberoende. Det är inte bara så att vi inte kan begära av de utländska bolagen att de ska delta i det mycket viktiga arbetet för att hjälpa dem som har ett spelberoende. Vi kan inte heller reglera oddsen. Många av dem som agerar på nätet har ett annat sätt att sätta oddsen, det vill säga ett för spelarna mer fördelaktigt utbetalande sett till den totala satsade summan. Det är kanske i högre grad de som har problem som lockas av att använda den spelformen. Det är utan tvekan så att vi går mot en omreglering. Det är glädjande att det finns en majoritet i utskottet som har den grundläggande samsynen i just den här frågan. 161 (V) replik: Jag såg på att han ville att jag skulle gå upp och säga åtminstone något så här på slutet så att vi i varje fall får lite debatt. Jag har en enkel fråga. På vilket sätt ska en reglering av nätspelandet på något sätt påverka så att vi inte kan göra det på annat sätt än genom att släppa in bolag? Det talas om licensförfarande, något slag blockering eller vad som helst. Varför ska man göra omreglering där man tillåter också andra bolag att göra detta? Vad är skillnaden? Vad är det vi ska blockera? Vad är det vi får ut av att släppa in andra bolag? Jag har också en stor oro. Även om det bara är som spelar på internet är det en ökande del och svår att komma åt. Vad är det som gör att vi får bättre koll på det genom att en massa andra bolag kommer in? Vad är det som gör att det blir bättre? Har vi inte samma problem med de bolagen oavsett vilka det är? Förklara för mig: På vilket sätt skulle det blir bättre genom att släppa in dessa bolag? Skulle vi dessutom släppa in dem på andra delar av marknaden, för det måste vi också göra, med en aggressiv marknadsföring: Vad händer då på den delen? 162 (M) replik: I och med ett införande av ett licenssystem ställer man naturligtvis villkor för licenserna. De ska vara tillräckligt attraktiva för att locka de tongivande stora spelbolagen att vilja vara med på systemet. ska de innehålla begränsningar, till exempel just odds som jag nämnde, och även andra villkor ska ställas för de bolagen. Det är min absolut djupa övertygelse. Det är det inte bara för att många av bolagen i grunden är svenska. Jag tror att de skulle vilja verka på en marknad på ett lagligt sätt och kunna vara med och ta hem sina vinster på ett normalt och korrekt sätt i stället för att agera i det dunkla som de gör . Framför allt främjandeförbudet gör att man framstår som inte bara halvkriminell. Man begår lagbrott, även om det inte har haft några större konsekvenser. Om vi tittar på och även andra länder gäller det att hitta balansen där man kan komma fram till att alla tongivande stora bolag är med på båten. Då har man också möjlighet att gå in och ha stoppregler av något slag och försöka att begränsa på internet, även om det inte är lätt. Man har i varje fall en moralisk rätt att göra det om alla andra är med på båten. 163 (V) replik: Vi kommer säkert att fortsätta att debattera detta, men det låter väldig ihåligt. Oavsett vem som talar om detta på den borgerliga sidan låter det ihåligt. På något sätt måste vi ändå reglera det via nätet rent tekniskt för att hindra detta. Precis som på andra sätt när man har lagreglerat eller gjort lagligt olika saker kommer det när det gäller dessa bitar andra som inte finns med ändå att försöka tränga sig in på marknaden. Dessutom är det så här: Vad innebär det att ha attraktiva villkor för de här bolagen? Hur mycket ska man begränsa för dem? Om de till slut inte får ut någonting av det hela vill de inte vara med i alla fall. Det är på något sätt dit vi måste nå. Vi måste hitta vägen där man egentligen inte ger dem så pass bra villkor att de vill vara med. Jag har talat med flera bolag som har försökt lobba. De är inne på att de vill åt marknaden. De vill in på marknaden, och de vill dela på pengarna. Det är det de är ute efter. Man kan ändå ha något slags reglering där man värnar spelregler och spelberoende. Men gör bolagen det, eller måste man tvinga på dem ett licenssystem eller regler för att de ska göra det? Är inte bolagen så snälla att de ändå gör det? Vad finns det för drivkrafter i grunden för att de ska göra det här över huvud taget? Jo, det är marknaden. De vill åt andelar på marknaden på andra delar också. Det handlar inte bara om nätet. Jag misstror detta väldigt mycket; det hör ni. Det är inte denna väg vi ska gå. Vi måste hitta andra sätt för att få stopp på spelberoendet. Vi måste hitta sätt där vi inte släpper lös dessa bolag, för det är vad det egentligen handlar om. Om man hittar ett licenssystem där man har en så pass stark reglering som bolagen går med på och där det blir en bättre situation än vi har ska jag också ändra åsikt. Men så har det inte varit , och jag är helt övertygad om att det inte kommer att bli så. Om kan hitta ett sådant system och fixa det ska jag också gå med på det. 164 (M) replik: Jag ska försöka använda mina väl. Det är inte så att vi släpper bolagen lösa, som säger. Det är tvärtom; vi försöker att ringa in dem med ett lasso och få något slags kontroll på den nu helt okontrollerade fria marknad som de själva har skapat och trängt sig in på. Visst drivs bolagen av ett vinstintresse det är inget snack om det! Det är mycket möjligt att om vi inte radikalt ökar spelandet i det här landet kommer den vinst som gör att minska på bekostnad av de andra bolagen. Men då får vi åtminstone in skatteintäkter och licensintäkter, och vi har möjligheter genom en samtalspartner som regeringen och myndigheterna kan samtala med. Dessutom har man i detta licensreglerade lagt fast vissa grundprinciper som alla måste följa. Jag är övertygad om att detta, när det väl är på plats, är det bästa av alla dåliga system. Vi kommer alltid att löpa risken att det poppar upp ett nytt bolag som vill undergräva systemet. Men det är uppenbarligen ett misslyckande att ha kvar systemet såsom vi har det . Det är möjligt att tycker att det är bra att vi har en massa bolag som verkar utanför lagar och gränser. I och för sig vill han visst göra någonting åt det, men han vet ännu inte riktigt vad. Vi ser fram emot nästa debatt, då för oss kommer att presentera lösningen på problemet. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas .) 17 § Bredare mått på samhällsutvecklingen Föredrogs finansutskottets betänkande 2011/12:FiU26 Bredare mått på samhällsutvecklingen. 165 PER (MP): Vi lever i som kräver nya lösningar. Utarmningen av naturresurser och ekosystem ökar, de sociala klyftorna i enskilda länder och i världen växer och de finansiella kriserna avlöser varandra. Professor här i har i internationellt erkänd forskning visat att vårt samhälle och vår ekonomi överskrider minst tre viktiga gränsvillkor, bland dem klimat och biologisk mångfald. Många andra gränsvillkor på planeten är vi nära att överskrida. Det är uppenbart att vårt samhälle behöver ändra färdriktning. Runt om i världen ökar insikten om att en omställning till en hållbar ekonomi inte bara är nödvändig utan också önskvärd, både för individer och för samhällen. En klok människa har en gång sagt att det vi mäter också påverkar det vi gör. mäter vi mycket genom bnp. Bnp är ett mått på ekonomisk aktivitet. Redan där finns det vissa problem. Sådant som ideellt arbete och arbete i hemmet mäts till exempel inte. Men ett större problem är att bnp alltför ofta används som ett allmänt mått på välfärd och framsteg i ett samhälle. har det ändå blivit alltmer uppenbart att viktiga delar av samhällsutvecklingen inte alls täcks inom bnp-begreppet. Det handlar exempelvis om ekologiska och sociala faktorer, miljöförstöring, jämlikhet och hur lyckliga vi är och hur bra vi mår. Allt detta är sådant som inte mäts med bnp-måttet. Vi anser därför att i ökad utsträckning behöver använda och redovisa moderna välfärdsmått. Vi behöver ha en bredare palett av måttstockar än att bara titta på bnp. Tyvärr ser vi att arbetet i på detta område har gått bakåt på . , före många andra länder, började redovisa gröna nyckeltal i både vår- och höstbudgetproposition . Det gav en mycket bredare bild av samhällsutvecklingen, exempelvis hur energianvändningen utvecklades och hur det gick med utsläppen av växthusgaser. Detta var viktiga mått som man använde vid sidan av bnp just för att få en bredare bild av samhällsutvecklingen. Rapporteringen togs tyvärr bort av den nuvarande regeringen och upphörde i samband med budgetpropositionen . Det tycker vi är beklagligt, för blir nu omsprunget på detta område av många andra länder där man arbetar hårt för att utveckla nya sätt att mäta utvecklingen i samhället. I , till exempel, inrättades en oberoende myndighet som kallas Sustainable Development Commission. I inrättade parlamentet 2011 en kommission om tillväxt, välstånd och livskvalitet. , , , , , och alla dessa är ytterligare exempel på länder som har haft eller kommer att utveckla liknande kommissioner för att bredda synen på och rapporteringen av ekonomisk utveckling. Måttet bruttonationalprodukt, bnp, dominerar mycket i den offentliga debatten om tillväxt och välfärd. Vi anser att det är viktigt att ha ett mått på den ekonomiska utvecklingen och aktiviteten i samhället. Det är viktigt för att kunna styra den ekonomiska politiken och för att följa den breda samhällsdebatten. pekar nu alltmer forskning på vikten av att även belysa delar av samhällsutvecklingen som bnp inte klarar av. skulle tjäna på att som komplement till bnp ställa andra välfärdsmått, som också tar hänsyn till människors hälsa, till miljön, till jämställdhet och till fördelning. kom med ett meddelande som kallades Bortom BNP Att mäta framsteg i en föränderlig värld. När skrev sitt betänkande med anledning av meddelandet noterade man just bnp:s begränsning som indikator för samhällsutveckling. Man såg att naturresurser och ekosystemtjänster inte fanns med i måttet. Inte heller stora förändringar som de som uppstår till följd av klimatförändringarna och rörelsen mot en hållbar utveckling var egenskaper som kunde mätas genom bnp. Man såg också att viktiga institutioner som , , och hade kommit långt med att börja ett arbete med att utveckla nya och andra indikatorer för att mäta och analysera framsteg. Det verkar som att intresset ökar även här i , utom i . ställde frågan till oss här i ansåg en majoritet av partier att bnp behöver nyanseras och kompletteras för att bli mer rättvisande som välfärdsmått. När har den inställningen borde regeringen i ökad utsträckning våga diskutera frågan och inleda arbetet för att redovisa och använda en bredare palett av välfärdsmått som omfattar också ekologiska och sociala faktorer vid sidan av de ekonomiska. Regeringen har också ett gyllene tillfälle när man står värd för en stor miljökonferens + 40. här i hölls en av världens första stora miljökonferenser. Det konstaterades redan då att ekonomin inte utvecklades i linje med en hållbar utveckling. Trots att detta har varit känt ända sedan den första väljer regeringen nu att över huvud taget inte lyfta frågan till bordet vid den konferens som ska hållas . Man måste fråga sig varför regeringen är så rädd för frågan att man inte ens vågar ta upp den till diskussion. Det är extra beklagligt när vi ser den utveckling som sker runt om i världen. fram i tiden, vid nästa stora miljökonferens nu i , som kallas + 20, finns frågan i hög grad på agendan. Det är många som driver den. Där skulle röst kunna göra stor skillnad för att driva frågan framåt. Jag skulle verkligen vilja uppmana regeringen att ta tillfället och redan nu lyfta frågorna om kompletterande mått på samhällsutvecklingen och driva på inför så att FN kan få ett uppdrag från konferensen att utveckla nya mått på välfärd och samhällsutveckling. Det skulle vara välbehövligt för utvecklingen runt om i världen. Med detta, herr talman, yrkar jag bifall till reservation. 166 (V): Frågan om ett bredare mått på samhällsutvecklingen än bnp är förvisso inte ny. Den har diskuterats . Jag är en av säkert flera riksdagsledamöter som har motionerat om detta. Jag gjorde det till exempel 2007. Svaren på motionerna om ett bredare mått får också regelbundet liknande svar, nämligen att arbete pågår. Det är ju väl att arbete pågår, men som otålig samhällsutvecklare vill man ju se resultat och inte bara utredningar. handlar väl frågan inte bara om ett bredare mått på samhällsutvecklingen, det vill säga de mänskliga samhällena, utan om ett mått på hållbar utveckling i vid mening där inte minst ekosystemens status och utveckling om möjligt ska kvantifieras och bedömas. Det handlar naturligtvis även om de mänskliga samhällenas hållbara utveckling ur främst ett socialt perspektiv. Samhället har länge haft ett behov av att mäta utveckling, välfärd och tillväxt. Det vanligaste och fortfarande näst intill allenarådande måttet i den offentliga debatten är, som vi alla vet, bnp som mäter värdet av varor och tjänster som produceras i ett land . Det är ett mått på den strikt ekonomiska styrkan, men det innebär inte nödvändigtvis att ett land med en hög bnp-ökning också har en god välfärd och en god fördelning. Det kräver att staten också omfördelar rikedom genom till exempel skatter. Det som slarvigt kallas för tillväxt syftar till ökningar av bruttonationalprodukten. Med tillväxt menar man att bnp ökar, men det är ett för snävt synsätt. Ett annat grundläggande problem med bnp är att den inte tar hänsyn till hur vi använder resurserna på jorden. Till exempel innebär ett högt uttag av fiskeresurser att bnp höjs så länge fiskebeståndet finns, men en minskning av fiskebeståndet tas inte med i balansräkningen. Omvänt bokförs inte heller den tillväxt av skog som vi har haft i i stort sett i räkenskaperna. Begreppet hållbar tillväxt har fått en nästan hegemonisk ställning när man talar om framtiden och vilken typ av utveckling som eftersträvas, det vill säga ekologiskt, socialt och ekonomiskt. Det är positivt, men , ursäkta ordvalet, finns ju i detaljerna. Den gängse uppfattningen om tillväxt är alltså inte hållbar. Det har funnits en syn där man trott sig kunna koppla bort ekonomisk tillväxt från klimatförändringar och miljöförstöring, men det går inte att bortse från det faktum att ökad tillväxt ur ett snävt ekonomiskt perspektiv fortfarande leder till en utarmning av jordens resurser. Framstående ekonomer, som , har pekat på orimligheten i att användandet och förändringar av naturkapital i länders nationalräkenskaper inte inryms i vårt traditionella sätt att mäta utveckling. Det visar med all önskvärd tydlighet att det går att, och att man måste, omvärdera den här traditionella synen. Grundproblematiken med tillväxt är tvehövdad och måste angripas från två håll. Å ena sidan måste vi finna och använda oss av nya mått att mäta tillväxt och utveckling där andra hänsyn tas. Det kan gälla miljö, jämställdhet och fördelning, för att nämna några exempel. Å andra sidan måste vi också förändra vårt sätt att leva. De konsumtionsmönster som finns i den rika världen är inte hållbara eftersom mänskligheten totalt sett konsumerar naturresurser långt mer än vad planeten tål. I stället bör relativt sett den offentliga konsumtionen i form av mer kultur, bibliotek, ungdomsverksamhet etcetera växa som privatkonsumtion av mer miljövänliga produkter bör främjas. I betänkandet hänvisas till att det nu finns en rättslig ram på EU-nivå för framställning av miljöräkenskaper inom EU och till att har fått i uppdrag att utvärdera den ekonomiska politikens kort- och långsiktiga effekter på mål för miljökvalitet och en miljömässigt hållbar utveckling. Jag välkomnar detta men är som sagt var en otålig hållbarhetsutvecklare och anser att regeringen omgående bör påbörja ett arbete med att ta fram mått som till skillnad från bnp också tar hänsyn till ekologiska och sociala faktorer och att dessa mått löpande redovisas i propositioner och andra publikationer. Med detta yrkar jag bifall till den gemensamma reservationen. 167 (M): Jag vill börja med att säga att det i grunden inte råder några motsättningar mellan mig och de tidigare talarna när det gäller vikten av att analysera och mäta samhällsutvecklingen. Men låt mig ändå kort beskriva ärendet. Detta är ett motionsbetänkande som berör förslag om ett bredare mått på tillväxt i förhållande till bnp. Jag vill i det sammanhanget understryka att det råder bred enighet i synen på vikten av en hållbar utveckling när det gäller aspekter som social sammanhållning, jämställdhet, hälsa och miljö. Det råder inga tvivel om att ett samhälle gynnas av att samtliga medborgare bereds möjligheten att aktivt vara delaktiga och att alla får ta del av ett samhälles utveckling eller att vi alla är beroende av att rätt hushålla med våra gemensamma resurser och omvårdnaden om vår miljö. Med rätt mått och information kan analyserna göras av vilka åtgärder som är mest effektiva och vilka åtgärder som till äventyrs är kontraproduktiva. När man på ett effektivt sätt kan utvärdera och analysera utvecklingen i ett samhälle och om man därigenom kan identifiera eventuella obalanser finns också möjligheten att optimera styrmedlen till en än mer gynnsam utveckling. I detta är jag den första att instämma. I vissa avseenden produceras en hel del statistik och olika indikatorer för att säkerställa utvärdering och analys av en hållbar och optimal utveckling medan det i andra avseenden fortfarande finns en hel del att göra för att fortsatt utveckla metoder och modeller för att rätt mäta och analysera samhällsutvecklingen. Vi ska vara ärliga och erkänna att det har visat sig vara problematiskt att i vissa avseenden tillskapa indikatorer, metoder och modeller för att kunna kvantifiera vissa mått. Jag vill påminna om att fått ett utökat uppdrag och nya anslag på området miljöräkenskaper efter en bred överenskommelse där både och har ingått. Till detta ska också ett vetenskapligt råd inrättas för att bistå i frågor om metoder och modeller i den miljöekonomiska verksamheten. Det är viktigt med ett internationellt arbete och internationella standarder i det här sammanhanget för att ytterligare effektivisera och tillse att rätt åtgärder vidtas på rätt ställe. är i många avseenden ett föregångsland i dessa frågor och är också pådrivande för att rätt mäta och utvärdera hållbarhet utifrån olika aspekter. är pådrivande både inom EU-arbetet och i det internationella arbetet med FN och . Vi kan konstatera att på EU-nivå finns nu rättsliga ramar på plats för att säkerställa produktionen av miljöräkenskaper. Den förestående + 20-konferensen, som Per nämnde, är också ett exempel där dessa frågor finns på dagordningen. Därför finns det anledning att se optimistiskt på att frågan får det fokus den förtjänar. Med detta vill jag yrka bifall till utskottets förslag till beslut. 168 PER (MP) replik: Det är alltid trevligt när man får höra från talarstolen att vi har samma uppfattning och att vi delar varandras agenda, men det är min uppfattning att det framför allt avspeglar sig i den handling vi utför och inte i det vi säger i anföranden i talarstolen. Det är det som är min kritik mot den sittande regeringen och mot regeringspartierna. Det går att säga hur många vackra saker som helst, men så länge man inte gör allvar av de orden och går fram med riktiga förslag händer inte särskilt mycket. Min fråga till är: Om det nu är så att vi har en gemensam syn på att man behöver mäta annat än bara bnp och att det behövs bredare mått på samhällsutvecklingen, varför var det då en god idé av regeringen att ta bort det regelverk som vi hade på plats? Där hade vi gröna nyckeltal som redovisades i budgetarna både vår och höst . Där hade man just den här bredare måttstocken. Förutom bnp hade man ett antal olika måttstockar där man tittade på exempelvis energianvändning, klimatutsläpp och så vidare. Men det valde den sittande regeringen att gå bort ifrån, till skillnad från hur utvecklingen har sett ut i många andra länder. Det vore intressant att höra, om vi nu har det gemensamma intresset av att få till en bredare måttstock, om det går att återföra sådana nyckeltal i höstbudgeten eller i vårbudgeten. Regeringen har alla möjligheter att göra det redan i nästa budget. Även om det här, som håller med om, med att bredda måttstockarna kring mänsklig utveckling finns på den internationella agendan saknar jag röst i diskussionen. Det är många andra länder som för den diskussionen just , och frågan är, vilket vi båda uppmärksammade, på agendan i . Men var finns i den diskussionen? Där ser man inte regeringen över huvud taget. Vid + 40-konferensen finns frågan inte alls på bordet. 169 (M) replik: Som jag sade i mitt anförande tidigare är det mycket riktigt så att det inte har varit alldeles lätt att kvantifiera vissa mått, och det har varit besvärligt att få till fungerande nettonationalräkenskaper kring de här frågorna. Det är kanske anledningen till att man i stället har förflyttat fokus till att mer utvärdera finanspolitiken och vad den betyder för de uppsatta miljömålen. Låt mig också säga att det är viktigt i det här sammanhanget att man faktiskt får en utvärdering som gör att man optimerar insatsen och åtgärderna så att man får maximal effekt av sina åtgärder. I det sammanhanget är det ytterst viktigt att är en föregångare internationellt sett, föregår med gott exempel och faktiskt ser till vad våra åtgärder får för effekter i ett globalt perspektiv. Jag skulle vilja ställa en fråga till Per . inställning har ju alltid varit att man ska göra alla insatser i och att man inte alls är med på att se det i ett globalt perspektiv och utföra arbetet på internationell bas. Har Per ändrat uppfattning när det gäller detta? Är han mer förespråkare av att faktiskt rikta åtgärderna mot ett globalt perspektiv? I så fall välkomnar jag det. 170 PER (MP) replik: Det var bra att den frågan kom upp så att missuppfattningen kan rättas till med en gång. Det var inte en riktig verklighetsbeskrivning som gav. har ständigt varit pådrivande för att vi ska göra mer insatser internationellt och verkligen driva ett internationellt miljö- och klimatarbete. Vi skiljer oss från regeringssidan i och med att vi anser att man därmed inte ska räkna bort insatser i och minska våra egna ansträngningar bara för att vi också hjälper andra länder att minska sina utsläpp. Det är det som är skiljelinjen mellan hållning och regeringens hållning. Regeringen gör insatser för att själv slippa göra dem här hemma. Det är inte en linje som vi kan acceptera eller som vi tycker är särskilt moralisk. Frågan kvarstår kring hur man mäter utveckling i samhället. Där tolkar jag som att så länge vi inte har det perfekta måttet som täcker in alla aspekter ska vi inte mäta över huvud taget, utan då ska vi bara hålla oss till det vi har, nämligen bnp. Det är inte riktigt den syn som jag har.