prot · GZ09116 · 2012-05-23 00:00:00 — Men för en enskild skogsägare kan skadorna uppgå till mycket stora belopp, med konflikter som en naturlig följd. Vidare är det, som jag ser det, viktigt att i frågorna om äganderätten beakta att den grundlagsreform vi beslutade i innebär ett förstärkt ägandeskydd i enlighet med EU-lagstiftningen. Vi kan också hämta erfarenheter från . Kollektiv äganderätt för grupper i ursprungsbefolkningen där har varit svår att hantera. Det har lett till stora interna konflikter. När det gäller jakt- och fiskefrågor är det också knepigt, för nu finns i viss mån företräde för samer. Men de skulle kunna få en sämre ställning om nya gränser dras när det gäller jakt som påverkar jakt- och fiskerättigheter. Min slutsats är att vi inte har förutsättningar att nu i besluta i enlighet med motionskrav om ratificering av 169. Men det bör vara möjligt att gå vidare för att lösa de problem och konflikter som finns i de här rättighetsfrågorna. 102 (V) replik: Jag hörde säga att när man hade samråd efter remissrundan för utredningen hade markägare, myndigheter och statliga företrädare generellt så mycket synpunkter att man inte kunde gå vidare. Det är väl lite det som är problemet med det här, alltså att det är statliga myndigheter och markägare som har utredningsmaterial och en stark grund för att hävda sin rätt. Hur länge ska man hålla på innan staten faktiskt tar sitt ansvar? Det behövs ekonomisk ersättning som man kan gå in med, enligt . Ja, det är väl ett alldeles utmärkt sätt att gå vidare. När tänker staten ta något initiativ till att faktiskt göra det och inte vänta på rättsliga processer? 103 (C) replik: Jo, det är riktigt att det finns konflikter i det här, och det finns konflikter som behöver lösas. En del av lösningen kan ligga just när det gäller ekonomin, men när det till exempel gäller det som har varit uppe i Nordmalingsdomen finns det som jag ser det möjligheter att titta på den. Hur kommer man vidare? Det är ett uppdrag jag tycker att man inom regeringen måste ta. Man håller på. Det är inte så att frågan ligger vilande, utan det pågår ett arbete inom Landsbygdsdepartementet där domen som kom naturligtvis är en viktig del i hur man kommer att kunna gå vidare. 104 (V) replik: sade man att det vore önskvärt att kunna ratificera. Hur bedömer man att det ska ta nu? I utredningen bedömde man att det behövdes . Sedan hade man en utredning som var klar . Det är fortfarande så att det bara rullar och rullar. Det händer inte mycket. När tänker staten i så fall ta det här ansvaret och se till att det blir någon form av dialog så att man kommer vidare i frågan? 105 (C) replik: En del av de här frågorna diskuteras i arbetet med den nordiska samekonventionen. Det arbetet pågår. Just nu uppfattar jag att det är som gör att man inte kommer framåt, men sannolikt kan en hel del av de här frågorna lösas inom ramen för den nordiska samekonventionen, som jag vet att det pågår ett arbete med. 106 (SD): Det mesta som finns att säga om betänkandet KU17 är väl redan sagt, så jag tänker kanske inte upprepa så mycket av det jag har hört. I betänkandet finns det reservationer. En reservation har nr 1, och den gäller frågan om modersmålslärare och undantaget från kravet på lärarlegitimation. Efter visst funderande har vi kommit fram till att det är en reservation vi stöder. För övrigt när det gäller det som sägs om den långsiktiga strategin för romsk inkludering har statsrådet besökt oss . Det har varit glädjande att höra det han säger, för han har talat om att man måste ta hänsyn till hur mångfasetterad gruppen är. Det finns romer, och det finns andra romer. De behöver varken ha språk eller kultur särskilt mycket gemensamt. Han har talat om problemet med den ömsesidiga misstro som finns och misstron mot majoritetssamhället samt olika intressen som står mot varandra. Varje barn har rätt att gå i skola, även de flickor som tillhör en kultur där man kanske inte anser att det är särskilt angeläget. Det är väldigt bra att statsrådet poängterar den här problematiseringen, för orsaken till det särskilda yttrande vi har är just att vi tyckte att regeringens skrivelse innehöll väldigt lite om hur komplexa de här frågorna är. Det är just för att det inte är första gången vi i eller på andra håll försöker att arbeta med de här frågorna resultaten har kanske inte alltid varit särskilt lysande som vi tror att man för att det här oerhört viktiga arbetet ska lyckas inte får blunda för alla svårigheter som finns. I den meningen var det väldigt glädjande att höra vad hade att säga när han besökte oss. 107 SKÅNBERG (KD): Betänkandet tar upp minoritetsfrågor, i synnerhet romers inkludering i det svenska samhället. Det är en folkgrupp som länge har stått och fortfarande står vid sidan om i många viktiga avseenden. Regeringen har redovisat en mängd åtgärder för att underlätta romernas inkludering. Jag kan nämna till exempel stärkandet av romernas språk chib, stärkandet av utbildning för rätt utbildade yrken som modersmålslärare och flera andra saker. Vi är medvetna om att detta inte är tillräckligt; det kommer att behöva göras mer. Vi har också en lång historia av att ha misslyckats. Romerna har funnits i det svenska samhället . De är ännu inte inkluderade, och vi har tyvärr inte förhoppningen att det ska ske snabbt . Inriktningen är dock klar: Alla människor behövs, och alla är inkluderade i det svenska samhället. Romerna står visserligen kulturellt sett i många avseenden utanför men behöver och har rätt att inkluderas. Vi vill markera det ordentligt. Betänkandet tar upp den svåra frågan om huruvida skulle ratificera nr 169 om ursprungsfolkens rättigheter och skydd. Bakom denna beteckning ryms hela det månghundraåriga misslyckandet med samepolitiken. Det ryms inte i den här debatten att försöka ge ens en översikt av hur som stormakt och så vidare har behandlat de här frågorna, men vi har ingen vacker historia. Jag fick detta nära in på skinnet när jag bodde i och vid köksbordet hade både markägare och samer som berättade och rent av kom i luven på varandra. Det här är problem som är mycket svåra att lösa och som, vilket vi hörde tidigare, rör en tredjedel av landet. Det går alltså inte att titta på och tänka sig någon typ av territorier för samer efter amerikansk modell, eller ens australiensisk modell. Det är nämligen inte görligt att låta en tredjedel av landet gå till samerna, även om de skulle ha rättmätiga krav på en så stor landyta. Vi måste lösa detta på ett sätt som tar hänsyn till de femhundra åren av illabehandling men likväl tar hänsyn till hur det ser ut . Hur ska problemen lösas? Ja, det handlar framför allt om gränsdragningar, klarlägganden av samernas jakt- och fiskerätter och renskötseln. Det gäller också frågan om vem som är same. Hur ska man ta vara på rättigheter för den som är same men inte äger några renar? Det vi diskuterar här är nämligen framför allt renskötseln, men man kan mycket väl vara same och inte ha några renar. Hur kompenseras deras rättigheter? Innan dessa rättsliga förhållanden är utredda är det inte möjligt ja, det är inte ens önskvärt att konventionen ratificeras. De måste lösas först. 108 (FP): Jag vill börja med att yrka bifall till förslag i betänkandet och avslag på samtliga reservationer. Från sida kommer vi i huvudsak att fokusera på lejonparten i detta betänkande, nämligen regeringens romastrategi. När man besöker andra europeiska länder, som och , kan man se hur allvarligt det är för den romska minoriteten. De är största minoritet. Det är inte ovanligt att de bor segregerat utanför det ordinarie samhället och har egna skolor. De lever i baracker, kartonghus och i hus utan el, vatten och avlopp under ekonomiskt och socialt sett miserabla förhållanden. Men det betyder inte att allting ser bra ut i . Man får inte glömma bort att den romska kampen påbörjades för länge sedan. Inte minst fick den stark effekt i medierna och i samhället tack vare systrarna , som har bidragit väldigt mycket till att vi har kommit dit vi är . Det var glädjande att höra i andrakammarsal när 500-årsjubileet uppmärksammades. Hon sade att hon ändå är glad att hon lever i , men att det har tagit att åstadkomma saker och ting. Det är viktigt att regeringens strategi, som vi ser att det finns ett starkt stöd för, fokuserar på barn, ungdomar och kvinnor men också har ett särskilt fokus på arbete och utbildning. I utbildningsutskottet där jag sitter har vi diskuterat det här väldigt noga och tycker att det är bra att strategin och skrivelsen har fokus på just utbildning. Det finns ett för stort avhopp bland romska ungdomar från gymnasiet. Det är stora problem med närvaron i . Och av någon konstig anledning har skolväsendet historiskt sett tyvärr inte ställt några krav, haft några förväntningar eller agerat när inte minst romska barn inte dyker upp i skolan. Det är också viktigt att uppmärksamma, till skillnad från vad som sades i det sverigedemokratiska inlägget, att betänkandet och skrivelsen visst problematiserar de problem som finns i den romska målgruppen. Det är ju väldigt olika behov beroende på om du är polsk rom eller finsk rom. Men helt klart ska man inte glömma bort det egentliga underlaget, nämligen Delegationen för romska frågor, som tar upp kvinnors hälsa, 80 procents arbetslöshet bland vuxna, hederskultur som finns i den romska grupperingen, inte minst bland finska romer, men också detta med romska rättegångar. Och det finns en orsak till att romer under de som de har funnits i har skapat dessa parallella system. Det är inte så konstigt, eftersom staten förföljde romer , då man inte fick ha ett permanent boende utan var tvungen att flytta till en annan kommun . Därmed kunde man inte sätta barnen i skola. Det finns fortfarande en stor misstro mot samhället, kommuner, landsting, stat och politiker över huvud taget. Därför är det bra att en viktig del i skrivelsen har fokus på tillit och förtroendeskapande, och det tar tid. Därför är jag glad att som svensk politiker när jag åker till eller till andra länder kunna säga att vi inte bara har antagit en nationell strategi utan också har avsatt pengar till skillnad från tidigare, socialdemokratiska regeringar. uppehöll sig mer vid andra frågor än just det romska skrivandet och sade att det är för lite och , men jag hörde inte ett enda konkret exempel på vad man i så fall saknar i romaskrivelsen. Det skulle vara mer konstruktivt att diskutera. Jag beklagar om i voteringen senare kommer att ansluta sig till reservation 1 om modersmålslärarna. har tidigare beslutat om en lärarlegitimation, förändrat skollagen med krav på behörighet och ämnesbehörighet och redan tidigt undantagit, medvetet, yrkeslärare och modersmålslärare utifrån att de inte finns. Det finns inga som söker utbildningarna. De finns inte i verkligheten, så det vore ett problem om vi skulle införa krav när den kompetensen inte finns. Då skulle vi bara utsätta skolor och kommuner för onödig kritik. Vi säger generellt att det är jätteviktigt att våra barn och ungdomar utbildas av utbildade och behöriga lärare, och det har funnits en acceptans för att det ska finnas vissa undantag. När det gäller gymnasiesärskolan har vi förlängt övergångsperioden för vissa krav. Det har de rödgröna plus också beslutat om mot regeringens vilja. Ännu mer bekymrad blir jag över kravet på undervisning i chib, som är modersmålet för de flesta romer. När vi knappt har någon som kan undervisa i ämnet chib ute i kommunerna är det bara att slå in öppna dörrar. Jag förstår inte vad det är ni vill åstadkomma med detta. Vi har problem på de finska institutionerna att få studenter att vilja utbilda sig till lärare i finska språket. Hur är det då när vi kommer till just romernas språk chib? Där är ni svaret skyldiga innan vi går till beslut. 109 HANS (S): Den romska befolkningen har varit en utsatt grupp i sedan de första romerna dök upp i landet . Övergreppen genom historien är otaliga. Väldigt sent i tiden var romska barns rätt till skolutbildning inte självklar. Även när jag arbetade i skolan såg man tydligt att väldigt många romska barn hoppade av sin utbildning före nionde klass. Vi ser i alla de mått med vilka utanförskap mäts arbetskraftsuttagande, försörjningsstöd och så vidare att romerna utmärker sig som grupp. Det svenska samhället och det europeiska samhället har en skyldighet att anstränga sig mer och göra mer för romernas integration i samhället. visar behovet av ett europeiskt samarbete i frågan. När jag promenerade hit såg jag ett antal romer vid tunnelbanestationen som vi vet genom polisens upplysningar kommer från och ofta utnyttjas av människosmugglare och andra, så det är ett stort behov av ett europeiskt samarbete. Ett område där romerna skiljer sig från övriga nationella minoriteter är också inom området egna institutioner. Här finns anledning att anta att minoritetspolitiken behöver utvecklas ytterligare med särskilt stöd till romska institutioner. Alla minoriteter behöver öar där man är i majoritet, och den resurssvaga gruppen romer behöver här särskilt stöd. I övrigt välkomnar vi från socialdemokratiskt håll den särskilda satsning på den romska gruppens inkludering i det svenska samhället som görs. Vi kommer kritiskt att granska genomförandet. Bland annat gäller det frågan om modersmålslärare. Det är naturligtvis väldigt allvarligt att det svenska samhället inte klarar av att få fram utbildade lärare för den egna befolkningens behov. Ska vi då sänka kraven på dessa lärare, eller borde vi se till att utbilda dem, ? De särskilda förvaltningsområdena, som infördes efter den socialdemokratiske riksdagsledamoten utredning och som geografiskt utvecklats, har inneburit en kraftig förbättring för de tre berörda grupperna samer, meänkielitalande och sverigefinnar. Det finns även här skäl för det svenska samhället att begrunda sina historiska övergrepp mot samer och tornedalsfinnar. För det finska språket i har förvaltningsområdena inneburit ett slags nystart. hade finskan en halvofficiell ställning i . Här i fanns till exempel tolkar, lagboken översattes naturligtvis till finska, prästerna läste de kungliga påbuden på finska etcetera. I det som den finska historikern kallar det bernadotteska lill-Sverige undanträngdes naturligtvis arvet från det mångnationella riket, och det finska arvet i glömdes bort. Ändå är det härifrån som det finska språkets moderna fader föddes. härifrån, på , ligger tusentals begravda. De har byggt upp det som är huvudstad . I den finska arméns paradmarsch sjunger man om Lützen, Breitenfeldt och sådant som väl inte längre minns av svenska skolbarn men som man i tydligt minns. Det visar det arv som vi har gemensamt. Den stora finska arbetskraftsinvandringen efter har gjort att kanske en halv miljon svenskar har finskspråkiga rötter. Såväl historia som numerär och grannskapen till ett med sin svenskspråkiga minoritet gör att finskan måste behandlas med särskild hänsyn. Det är besvärande för att det endast finns en handfull finskspråkiga skolor i ett land där en halv miljon av befolkningen har finskspråkiga rötter och att äldre människor som tappar sitt inlärda språk förnekas hjälp på sitt modersmål. måste förlita sig på personer som kommer från för att serva den egna befolkningens behov, för vi har inga instruktioner för att utbilda finskspråkig personal inom äldreomsorg, skola och annat. Även här menar jag att regeringen har ett ansvar att se till att det utbildas personal för den egna befolkningens behov. Även om förvaltningsområdena har inneburit stora framsteg för de nationella minoriteterna finns det alltså anledning att fortsätta granska effekten för de här grupperna. Till slut, fru talman, vill jag också nämna den grupp som jag inte nämnt, nämligen den judiska gruppen och dess behov av särskild uppmärksamhet. Den uppmärksamheten måste baseras dels på gruppens långa närvaro i , dels på det särskilda ansvar som vi har att värna inte bara gruppen utan också samhället mot antisemitism. Antisemitism är alltid ett allvarstecken för ett samhälle som visar brister inom många andra områden än sådana som bara rör den utsatta gruppen. Jag yrkar bifall till förslaget i KU:s betänkande med undantag för punkterna 1 och 2 där jag yrkar bifall till reservationerna 1 och 2. 110 (FP) replik: Den borgerliga regeringen och som har haft ansvar i både integrationspolitiken och minoritetspolitiken men också i skolpolitiken har reviderat språklagen för att säkerställa minoriteternas rättighet till sitt eget språk. Vi har skyndat på lagen om minoriteter som trädde i kraft , där finska förvaltningsområden har varit en viktig och uppskattad del. där jag var kommunalråd tidigare var först att frivilligt ansluta sig till det finska förvaltningsområdet, och lägger vi fram en romsk strategi som en konkret del efter Delegationen för romska frågor som har arbetat 20062010. Kom alltså inte och påstå att och alliansregeringen inte tar de här frågorna på allvar! Vid du och jag representerar ju och försöker man satsa på finska språket. Man har sagt till oss att det är för få sökande. Rent strikt ska man ju lägga ned institutionen då, men vi har från och regeringens sida sagt att vi tycker att det är jätteviktigt att det finns en språket, och vi kommer att finansiera och stötta så gott vi kan. i har ett särskilt uppdrag när det gäller chib. Hur söktrycket är just kan jag inte säga, men det jag reagerade på mest, fru talman, var detta att vi skulle sänka kraven genom att inte ställa krav på behörighet och lärarlegitimation när det gäller modersmålsundervisning. Glöm inte att de rödgröna in i det sista har varit emot våra lärarbehörighetskrav och lärarlegitimationskrav, och inte minst Kommuner och Landsting har varit det. Frågan är alltså vilket tryck som finns och om ni har förankrat det här ställningstagandet hos era kolleger ute i kommuner. 111 HANS (S) replik: När det gäller frågan om personal med behörighet inom kommuner och landsting är det självklart så att där behoven finns har staten en skyldighet att utbilda människor. Det kan inte kommuner och landsting göra själva. Det är likadant inom sjukvården det är självklart att det behövs finsk vårdpersonal. Kommuner och landsting kan väl inte se till att all den personalen kommer fram, med högskoleutbildningar inom sjuksköterskeområdet och annat. importerar finskspråkiga lärare därför att vi inte har någon utbildning för det. Jag är själv initiativtagare till Finskt språk- och kulturcentrum därför att jag just har sett behovet av att stärker sin utbildningsstruktur inom de här områdena. Jag tycker inte att vi ska hålla på att ta äran av varandra, men grunden till förvaltningsområdena var utredning. Den utvecklas vidare, och det är jättebra! Jag tycker bara att det finns mycket mer att göra och att det finns stora brister. Jag tycker inte att man kan vila på lagrarna och säga att vi har gjort en del saker och är det bra, för vi är duktiga. 112 (FP) replik: har gjort stora insatser, och han bor också i , vilket är ett extra plus. Problemet med ställningstagandet gällande modersmålslärarna, lärarlegitimationen och behörighetskraven är inte att det inte finns utbildningsmöjligheter, utan att det inte finns några sökande. Vi har ju knappt behöriga ämneslärare i matematik! Bara det är en gigantisk utmaning, och där har kommunerna som är huvudmän och arbetsgivare ett stort ansvar att fortbilda sina lärare. Staten har ett ansvar genom att fokusera på till exempel Matematiklyftet. Att vi lägger fram denna skrivelse för romsk strategi pekar på att det är vi som lägger fram analysen att man får inte svära i kammaren det inte ser bra ut för romerna i . Det är därför vi gör det här, och det är därför vi prioriterar det politiskt och ekonomiskt. Barn som är finska romer läser oftast finska språket. Är man polsk rom är det inte ovanligt att man läser polska. Generellt sett finns det vissa lösningar lokalt, men just chib är det inte många som söker. Anledningen till det är dels att föräldrarna inte känner till sina rättigheter, dels att det inte finns tillgång till chib-lärare. Jag hade hoppats på att vi skulle kunna vara konstruktiva och se verkligheten i stället för att bara bedriva plakatpolitik och säga att alla självklart ska ingå i lärarlegitimationskravet. 113 HANS (S) replik: Det var precis det jag nämnde i mitt inledningsanförande, nämligen att vad som behövs är egna institutioner. Utan en egen institutionell infrastruktur är det självklart att det romska civilsamhället är svagt, och nyttan av att skaffa sig en utbildning med romskt innehåll blir väldigt liten. Det är precis det som behövs egna institutioner. Vi ska inte diskutera utbildningspolitiken här, men det är klart att nedläggningen av de mindre högskolornas lärarutbildningar och annat inte direkt innebär att tillgången på behöriga lärare ökar. utbildningspolitik håller på att haverera, och det drabbar även de nationella minoriteterna. Så är det. 114 (MP): Vi har ett betänkande i som handlar om romsk inkludering och andra minoritetsfrågor. I FN antog man en internationell, global konvention som handlade om ursprungsbefolkningars rätt . var då pådrivande och hade arbetat för att det skulle komma till en nationell konvention för att skydda ursprungsbefolkningar. är det som sagt den trädde i kraft, men har fortfarande inte undertecknat den. Det här är en av de stora pinsamheterna i svensk politik, skulle jag säga. Att vi ännu inte har lyckats utreda den här frågan tillräckligt bra är ytterst märkligt. Då, för , sade man från riksdag: Javisst, den här konventionen om ursprungsbefolkningars rätt och också samernas rätt i är viktig och vi ska skriva under den, men först måste den utredas. har det gått en generation, och är frågan inte utredd. Även , senare, har vi talare som står här i riksdag och säger: Först måste vi naturligtvis utreda den här frågan. Det är en väldigt stor och svår fråga, men den är inte utredd, och därför måste vi göra det först. Tänk vilken tid det kan ta att utreda saker! En generation samer har vuxit upp. Ska det ta ytterligare en generation innan vi har lyckats utreda den här frågan, eller börjar vi närma oss den tidpunkt då det går att genomföra den konvention som vi från svensk sida tyckte var så viktig för ? Jag tror att de farhågor som förts fram från visst håll beträffande och samernas rätt har varit kraftigt överdrivna. Det skulle mycket väl vara möjligt för att snart underteckna konventionen, reda ut de frågor som finns kvar och gå vidare med lite mer högburet huvud och stärkt ryggrad i stället för att fortsätta på linjen att minoriteters rättigheter är viktiga men helst i andra länder än vårt eget. I vårt eget land kan man nonchalera, strunta i och undantrycka folkgrupper, särskilt dem som funnits här . Vi har i varit väldigt slarviga och nonchalanta vad gäller denna fråga. Vi har behandlat samerna oerhört illa. Men det är inte . Det går fortfarande att få ordning på frågan. Ett sätt skulle kunna vara att ställa krav på regeringen att åter ta upp frågan om att understödja . Det pågår även ett arbete med den nordiska samekonventionen. Det är viktigt att vi får en gemensam struktur och ett gemensamt regelsystem i dessa frågor. Jag vill dessutom yrka bifall till vår reservation gällande modersmål. Om det är någon fråga som är viktig för en minoritetsgrupp är det att modersmålet fungerar. Då kan man också lära sig svenska mycket bättre. Jag yrkar bifall till reservationerna 1 och 5. I detta anförande instämde (MP). (Beslut fattades under 19 §.) 17 § Strategisk exportkontroll Föredrogs utrikesutskottets betänkande 2011/12:UU11 Strategisk exportkontroll (skr. 2011/12:114). 115 (S): Vi ska nu behandla utrikesutskottets betänkande om strategisk exportkontroll. Det gör vi eftersom regeringen i en skrivelse redovisar vilket krigsmateriel som har exporterats ut i världen och till vilka länder materielen exporterats. För den som undrar vill jag säga att och hela den diskussionen sköts i annan ordning. Det behandlar vi alltså inte i detta betänkande. gäller det regeringens skrivelse om vapenexporten .