prot · H00931 · 2012-11-27 00:00:00 — Trots att dessa personer inte har något betalt, trots att det är arbetsgivaren som får betalt, och trots att det tränger ut ordinarie arbeten är relativt nöjd med fas 3. Vi har i debatten fått höra att detta inte var meningen. Det var bara till för dem som absolut inte hade någonting annat. Men växer fas 3 och är i stort sett den största arbetsgivaren. Men tänker inte följa riksdagsbeslutet. Var gärna tydlig med det i ditt sista inlägg, ministern, om det verkligen är så att du inte tänker följa det utan är ganska nöjd! Sedan säger att det ändå har gått ganska bra eftersom 200 000 fler har fått jobb. Men man måste räkna alla på arbetsmarknaden. Man kan inte tricksa med siffror och plötsligt inte räkna hur många procent det är. Man kan inte dölja arbetslösheten på det sättet och säga att man nu bara räknar de personer som fanns och att man inte räknar alla. Det måste man göra om man ska vara seriös. Sedan tar som exempel. Där har vi 1617 procents arbetslöshet och en ungdomsarbetslöshet på . I har antalet ungdomar som har blivit instoppade och inlåsta i fas 3 fördubblats. Detta duger inte, . 73 Arbetsmarknadsminister (M): När vi talar om de ungdomar som varken arbetar eller studerar är det ett bekymmer i men även runt om i andra länder. Det finns många olika skäl till det. Det finns ungdomar som reser jorden runt, och det är de väl förunnat. Men det finns också ungdomar som är hemma, som blir passiviserade och som inte får någon hjälp någonstans. Det finns ett stort bekymmer med dem. Där gör kommunerna på olika sätt, vågar jag säga. Vissa har ganska bra koll och har hjälp och stöd att ge till denna grupp, medan andra inte gör någonting. Därför är den utredning som nu gör viktig. Hon ska se över vad vi kan göra för att hjälpa dessa ungdomar mer. Jag menar att vi bland annat måste försöka nå ungdomarnas nätverk och föräldrar. Även om vi talar om unga vuxna som är måste vi få hela nätverket att agera och hjälpa till. Det finns saker som man kan göra. Problemet är ibland att när dessa ungdomar inte har försörjningsstöd kan kommunen inte trycka på och tvinga in dem i aktiviteter och inte heller om de är på Arbetsförmedlingen och inte har en handlingsplan och inte kommer. Då måste man jobba med andra motiverande insatser. Det är en stor och svår utmaning för kommunerna. Men det är en viktig fråga för framtiden eftersom dessa ungdomar har hela sitt arbetsliv framför sig. Det är inte en helt lätt nöt att knäcka eftersom detta är ungdomar som ofta har hoppat av redan i och som är försörjda och bor hemma men lever ett liv utanför det vanliga samhället. Det tar jag på mycket stort allvar. Avslutningsvis vänder jag mig till . När jag var i i går och talade med kommunen och företagen fick jag höra att man jobbar mycket aktivt. Man har en hög ungdomsarbetslöshet. Man försöker titta på de behov som finns och kommer med förslag om till exempel handledarstöd. Det är sådant som jag och finansministern nu tittar på tillsammans med arbetsmarknadens parter. Överläggningen var härmed avslutad. 16 § Svar på interpellation 2012/13:57 om effektivare arbetsförmedling 74 Arbetsmarknadsminister (M): har frågat mig om vilka åtgärder jag avser att vidta för att arbetsförmedlarna ska få mer tid till företagskontakter och därmed kunna skapa större möjligheter för arbetssökande att få ett jobb. Jag håller med om att Arbetsförmedlingens arbetsgivarkontakter är strategiskt viktiga för att uppnå en väl fungerande matchning på arbetsmarknaden. Att arbetsförmedlarna har breda kontaktnät med det lokala näringslivet är grundläggande för att säkra tillgången till arbetsplatsförlagda insatser. På så sätt kan arbetsförmedlarna även informera om personer som arbetsgivaren annars inte skulle välja att anställa i första hand. Arbetsförmedlingen har därför i uppdrag att fortsätta utveckla sina arbetsgivarkontakter för att stödja personer med svag förankring på arbetsmarknaden och underlätta för de arbetsgivare som har svårt att rekrytera. Regeringen har ökat Arbetsförmedlingens förvaltningsanslag för att öka handläggartätheten. Förutom att det leder till att arbetssökande får möjlighet till fler personliga möten ger det arbetsförmedlarna större utrymme för arbetsgivarkontakter. Resultatet har också blivit att arbetsförmedlare ägnar mer av sin tid åt arbetsgivare. Självklart är varken andelen tid eller antalet kontakter det som ytterst är det viktiga, utan att det leder till att arbetsgivare lättare hittar rätt kompetens och att arbetssökande får jobb. 75 (S): Jag tackar ministern för svaret. Ministern säger i svaret att det är viktigt med företagskontakter. Man kan nästan säga att företagskontakter är A och O för arbetsförmedlarens arbete. Så långt kan jag hålla med ministern. Eftersom vi inte har ministerstyre i detta land kan ministern inte peka på myndigheterna och säga vad de ska göra. Den form som man har för att justera myndigheterna är regleringsbrev. Man skriver regleringsbrev till myndigheterna. Just till den myndighet som vi nu talar om, Arbetsförmedlingen, skrevs ett regleringsbrev på 27 sidor. Det är ganska omfattande saker som man behöver göra inom myndigheten för att uppnå de mål som regeringen och riksdagsmajoriteten vill att myndigheten ska uppnå. I detta regleringsbrev på 27 sidor nämns arbetsgivarkontakter med 168 tecken. På 27 sidor är det inte ens tre rader om arbetsgivaransvar och hur viktigt det är att jobba med företagskontakter. Då frågar jag: Varför har en del företag problem med matchningen på arbetsmarknaden? Det är inte underligt när regeringen skriver tre rader om denna viktiga roll som Arbetsförmedlingen ska spela. Då får vi en situation där många arbetsgivare säger att de har jobb och möjlighet att växa men att de inte har någon arbetskraft. Det kan inte någon. Arbetsförmedlare får i uppdrag att producera massvis med beslut. Det handlar om mycket byråkrati. Säkert blir pappersindustrin glad för det. Men i det övriga samhället behöver man inte vara lika glad eftersom Arbetsförmedlingen inte uppnår det som den behöver göra. Det är mycket viktigt att vi har en arbetsförmedling som har kontakter med arbetsgivare vardagliga sådana, där arbetsförmedlare kan ha en förtroenderelation med de lokala näringsidkare som finns i kommunerna runt om i landet. Det är A och O för den verksamhet Arbetsförmedlingen står för. På varje arbetsförmedling borde det egentligen stå där man kommer in: Vi förmedlar jobb. Det är det som borde stå där man kommer in, så att både arbetsgivare och arbetssökande vet vad verksamheten är till för. är det otydligt. Det är till och med otydligt i regleringsbrevet. Det står bara tre rader på 27 sidor om det viktigaste uppdrag Arbetsförmedlingen borde ha, nämligen arbetsgivarkontakter. 76 Arbetsmarknadsminister (M): Jag tackar för interpellationen, och jag kan hålla med. Jag har ingen annan uppfattning i denna fråga över huvud taget. Vi har bara två kundgrupper hos Arbetsförmedlingen. Det är arbetssökande, och det är arbetsgivare. Det är oerhört viktigt att fler arbetsgivare anlitar Arbetsförmedlingen, och det är viktigt att arbetsförmedlarna aktivt dammsuger arbetsplatserna i det lokala samhället på de dolda jobben de som arbetsgivarna inte ens har tänkt sig att tillsätta. Det är då man hittar de duktiga arbetsgivarna som kan ta in en ung person, till exempel med ett särskilt anställningsstöd. Man kan hitta den där praktikplatsen. Det är alltså oerhört angeläget. Det är också viktigt att det har skett ett förbättringsarbete, men jag är ändå inte nöjd. Det har skett ett förbättringsarbete såtillvida att man erbjuder företagen en egen, personlig kontaktperson på Arbetsförmedlingen. Man har ökat öppettiderna och tillgängligheten. Man jobbar mycket mer med rekryteringsträffar och mässor. Man erbjuder searchmöjligheterna så att en arbetsgivare som söker personal kan få till exempel tre arbetssökande som förslag i stället för att få kanske 30 ansökningar, vilket är svårt att hantera. Man har enligt delrapporten ökat arbetsgivarkontakterna från av sin arbetstid till 28,2. Jag är ändå inte nöjd, för jag menar att det inte bara handlar om procentuella siffror. Det handlar om relationer och förtroenden och om att bygga upp dessa långsiktigt. Jag kan försäkra interpellanten om att det i regleringsbrevet kommer att vara ett ännu tydligare fokus på just arbetsgivarkontakter. Det kommer antagligen att vara ett helt specifikt stycke. Det är viktigt också av andra skäl, nämligen för att bygga upp ett förtroende för förmedlingen. Vi skriver i budgetpropositionen att Arbetsförmedlingen måste bli bättre på samverkan med kommunerna, med arbetsmarknadens parter, med omställningsföretag och förstås med arbetsgivare i partssamarbete men också med företag. I denna fråga har jag alltså ingen annan ambition än att förmedlingen måste bli ännu bättre. De har gjort en del, och de kan göra ännu mer. Det pågår också olika mycket framgångsrikt arbete på de 325 kontoren. Vissa är oerhört framgångsrika det är arbetsförmedlare som brinner för uppdraget och på andra har man inte kommit riktigt lika långt. Det är alltså en mycket angelägen fråga för mig och regeringen. 77 (S): Det gläder mig att det i nästa regleringsbrev blir mycket mer om arbetsgivarkontakter än i årets regleringsbrev. Arbetsgivarkontakter får nämligen inte vara ett kampanjarbete för Arbetsförmedlingen, utan det måste vara ett vardagsarbete. Det måste man ha . Har man inte företagskontakter och goda relationer med det lokala näringslivet har man som arbetsförmedlare ingen möjlighet att hjälpa arbetssökande eller hjälpa den andra kundgruppen, arbetsgivare, med att hitta rätt kompetens. I slutändan kan man heller inte ha ett bra prognosarbete. Arbetsförmedlingen har haft väldigt hög kvalitet på prognosarbetet. Det kan man inte heller ha, för hur ska man kunna göra prognosarbete och arbetsmarknadsutsikter se vad som finns framöver om man inte har kontakt med företagen och näringslivet? Det är mittpunkten och det grundläggande för en arbetsförmedling, eftersom en arbetsförmedling köper utbildningar och bygger hela det utbildningsutbud den har på de prognoser den själv gör. Hela systemet, hela meningen med Arbetsförmedlingen, faller alltså om man inte har företagskontakter. Därför tycker jag att det är oerhört viktigt att det i nästa regleringsbrev, vilket ministern nu lovar, kommer att finnas mycket tydligare vad Arbetsförmedlingen behöver göra när det gäller företagskontakter. Ministern var inne på att det kan se olika ut från förmedling till förmedling och från anställd till anställd. Därför är det när myndigheter rekryterar också viktigt att även de som har varit småföretagare får möjlighet att söka jobb och tycka att det är intressant, för det breddar möjligheten för Arbetsförmedlingen. Även som har varit fackligt aktiva kan söka jobb, för det breddar också möjligheten för arbetsförmedlare att få ett större kontaktnät. Man kan på det viset köpa sig den kompetens man behöver för att få ett bättre nätverk bland företagare. Som sagt, herr talman: Det är oerhört viktigt. Det kanske kommer att leda till att anställda i myndigheten mår bättre än vad de senaste undersökningarna visar. De anställda mår inte riktigt bra på myndigheten, kanske för att man upplever att meningen med arbetet inte passar ihop med det man blir ålagd att göra. 78 Arbetsmarknadsminister (M): Jag kan understryka att frågan om de två kundgrupperna hos Arbetsförmedlingen, det vill säga arbetssökande och arbetsgivare, är väldigt viktig. På alla dessa kontor jobbar det väldigt duktiga förmedlare. Jag har träffat många. Det är 13 000 personer, och man jobbar på väldigt olika sätt med arbetsgivarkontakter. Vissa sätt är såklart mer framgångsrika än andra. när vi har till exempel långtidsarbetslösa ungdomar vi talade om det i en tidigare debatt här som har varit länge i jobb- och utvecklingsgarantin tror jag också att det är oerhört viktigt att se att det i ett lokalsamhälle oftast finns många bra företagare som skulle vilja ge ungdomar chansen. Det är dem arbetsförmedlarna måste hitta och fråga om de kan hjälpa till med att ge en ungdom hans eller hennes kanske första jobb någonsin det kan vara eller till en väldigt låg kostnad. Jag vet att flera företag då skulle vilja hjälpa till. Det gäller dock att hitta dessa good guys, och det gör man genom att söka upp dem. De kommer inte att komma självmant till Arbetsförmedlingen och erbjuda sina tjänster. Det är alltså ett väldigt viktigt strategiskt uppdrag för Arbetsförmedlingen att jobba mer och bättre med arbetsgivarkontakter. Jag tror också att det handlar om att stärka legitimiteten och förtroendet bland vanliga människor. Arbetsförmedlingen har ett stort och svårt uppdrag i en kraftig lågkonjunktur, och jag vet att det finns arbetsförmedlare som brinner för sitt uppdrag. Det är dock bekymmersamt när man ser att de är under stor och kraftig press och att Arbetsförmedlingen aldrig levererar ett bra resultat. De kan bli bättre, men det är många som är väldigt bra och som gör sitt yttersta för att hjälpa arbetslösa att komma i jobb. Där tror jag att vi har ett gemensamt ansvar att inte sänka personer som vill andra människor väl utan lite grann ge dem en klapp på axeln . Det är de väl värda, tycker jag. Det är det jag möter när jag är ute på mina resor. 79 (S): har jag hittat något där vi är ytterligare överens, och det är att arbetsförmedlare vill hjälpa. De vill inte hjälpa bara arbetslösa, vilket egentligen är deras jobb om man förenklar det, utan även den lokala näringen. Där är det viktigt att inte med centrala påbud från huvudkontoret i eller från bestämma hur man ska jobba i vartenda område ute i . ser ju olika ut i olika delar av landet. Bara i mitt hemlän ser till exempel och , som är grannkommuner, inte likadana ut. Det beror på att är fem gånger större än vad är. Man har andra traditioner i det samhället när det gäller näringsliv, kommun och allt annat runt omkring där Arbetsförmedlingen ska verka. Därför är det viktigt att från både arbetsmarknadsministerns sida och Arbetsförmedlingens sida centralt uppmuntra medarbetare som gör ett bra jobb där, lyfta fram dem och ge goda exempel på hur man kan jobba och, som jag sade i ett tidigare inlägg, bredda rekryteringen. Då kan Arbetsförmedlingen klättra upp på listan över nöjda kunder och ge mer värde i samhället. 80 Arbetsmarknadsminister (M): Jag vill tacka för debatten. Det var viktigt att vi hade den här debatten. Som sagt, nöjda kunder kommer tillbaka. Nöjda arbetsgivare anlitar Arbetsförmedlingen igen och ställer upp igen. Vi behöver alla goda krafter för att vi ska kunna få en lägre arbetslöshet och ett bra samarbete. Vi ska uppmuntra duktiga arbetsförmedlare så att de känner att de gör en viktig samhällsinsats och stärka legitimiteten. Tack för en bra diskussion! Överläggningen var härmed avslutad. 17 § Svar på interpellation 2012/13:69 om jämställdhet 81 Arbetsmarknadsminister (M): har frågat statsrådet vad ministern och regeringen gör för att öka jämställdheten i arbetslivet. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på interpellationen. Regeringen har under både föregående och innevarande mandatperiod genomfört stora satsningar. Nästan har anslagits till särskilda jämställdhetsinsatser. bedriver regeringen ett långsiktigt och systematiskt arbete för att de jämställdhetspolitiska målen ska genomsyra regeringens politik inom samtliga ansvarsområden. Det är sant, som säger, att kvinnors situation inom många områden är sämre än männens. Det finns fortfarande avsevärda problem kvar att lösa innan ett jämställt arbetsliv är uppnått. Jag menar också att utvecklingen går alltför långsamt. Regeringen har därför tillsatt en delegation för jämställdhet i arbetslivet. Delegationen ska sammanställa och tillgängliggöra kunskap om kvinnors och mäns olika villkor och möjligheter i arbetslivet och de förhållanden som ligger till grund för skillnaderna. Delegationen ska också stimulera till debatt om hur jämställdhet i arbetslivet kan främjas och lämna förslag på insatser som kan främja jämställdhet i arbetslivet och minska lönegapet mellan kvinnor och män. Delegationens uppdrag ska slutligt redovisas . Den tudelade arbetsmarknad som råder är en förklaring till många av de skillnader som finns kvar mellan mäns och kvinnors villkor i arbetslivet. Stora ansträngningar måste göras bland annat inom skolan för att främja en utveckling där pojkar och flickor uppmuntras att välja utbildningsvägar och yrken utan fördomar om vad som kan uppfattas som kvinnligt eller manligt. För detta krävs långsiktiga insatser. Men det behövs också omedelbara riktade insatser med fokus på kvinnors arbetsliv och särskilda arbetsmiljörisker. Regeringen har tagit initiativ till ett antal sådana insatser. har getts i uppdrag att utveckla och vidta åtgärder för att minska riskerna för att kvinnor slås ut från arbetsmarknaden på grund av arbetsmiljörelaterade problem och besvär. Uppdraget, som ska pågå , ska fokusera på insatser för att förebygga belastningsskador. Totalt har avsatts för genomförandet. har också åren 20092011 haft särskilda uppdrag när det gäller att ur ett jämställdhetsperspektiv öka kunskapen om kvinnors risker för hot och våld i arbetslivet och att genomföra åtgärder för att minska riskerna. Regeringen har uppmärksammat att det finns skillnader när det gäller beviljandegraden av arbetsskadelivränta. Inspektionen för socialförsäkringen, ISF, har på regeringens uppdrag granskat detta. ISF har kommit fram till att skillnaderna till största delen består i att män och kvinnor finns inom olika delar av arbetsmarknaden. Inom samma yrkesområde är beviljandefrekvensen i stort densamma. En möjlig förklaring till de skillnader som finns är att kunskapen om kvinnors arbetsmiljörisker är mindre. Regeringen har därför gett , , i uppdrag att göra kunskapsöversikter beträffande arbetsmiljöns betydelse för uppkomst av sjukdom och särskilt beakta kvinnors arbetsmiljöer. De första projekten beräknas bli klara . Jag kan försäkra att jämställdheten är en mycket viktig och prioriterad fråga för regeringen. 82 (S): Tack, arbetsmarknadsministern, för svaret! Jag måste säga att det finns bra saker i det här svaret. Vi kan inte alltid i oppositionen säga att allt är fel, utan det finns även bra saker, till exempel att man har tillsatt en jämställdhetsdelegation. Den var i utskottet och beskrev sin blivande verksamhet på ett alldeles utmärkt sätt. Det är också bra att man satsar extra pengar på kvinnors arbetsmiljö. Det är välkommet. Frågan är om det räcker. Vi ska komma ihåg att det växer fram en arbetsmarknad som är vildvuxen och som delvis finns inom gränslandet. gick man med mössan i handen och sökte jobb om man ville jobba , som en så kallad daglönare. är det hemskt vanligt, speciellt bland kvinnor, att man med en mobiltelefon i handen väntar på att det ska ringa. Jag känner många kvinnor och många ungdomar som har just den här situationen. För att klara de stora arbetsmiljöfrågorna på ett riktigt sätt måste det finnas en färdig infrastruktur för det. Därför tycker jag att det är olyckligt att regeringen säger nej när vi vill satsa mer pengar på . Vi har i vår budget lagt mer pengar på att forska mer om kvinnors arbetsmiljö, ett långsiktigt arbete. Vi tycker att det är synd att man från regeringens sida inte lyssnar på oss när vi säger att vi vill ha en mer samlad forskning kring arbetsmiljöfrågor, då med inriktning på kvinnors arbetsmiljöer. Vi tycker vidare att det är synd att regeringen inte lyssnar när vi säger att de regionala skyddsombuden gör ett stort och bra arbete när det gäller arbetsmiljö och att vi kunde satsa mer på de regionala skyddsombuden. Visstidsanställningarna har ökat kraftigt efter regeringens förändringar i lagstiftningen. Det betyder att den som är visstidsanställd och det är ofta kvinnor som är det, de jobbar deltid och får sämre löneutveckling, sämre semestervillkor, lägre sjukpenning och sämre a-kassa. Eftersom man kan rulla med ett system med visstider leder det till att det finns många kvinnor som, med det system vi har , , kommer att gå ut som fattigpensionärer. Det var en sak som Jämställdhetsdelegationen tog upp med oss på vårt utskottssammanträde. Vi tycker att det är synd att regeringen säger nej till att ändra tillbaka diskrimineringslagen när det gäller lönekartläggning. Det har visat sig att lönekartläggning är ett utmärkt instrument. Av kommuner som genomförde en lönekartläggning var det ungefär hälften som hittade löneskillnader men inte riktigt förklaringar till varför dessa skillnader fanns mellan kvinnor och män. Vi har våra fackföreningar som Vision, och Unionen som vittnar om att lönekartläggning är viktig att ha . Därför tycker vi att det är synd att inte lyssnar när man vill förbättra lagstiftningen med avseende på att göra lönekartläggning och jämställdhetsplaner . Det är ett system som fungerar. är det så att en man som arbetar får mer än en kvinna under ett arbetsliv. 83 (S): Jag har hört svar. Vi talar om att det är skillnader när det gäller kvinnor och män i arbetslivet, men vi ser också att det är skillnader när det gäller vägen tillbaka till arbete. När det gäller arbetslivsinriktade åtgärder verkar det finnas en tendens att kvinnorna går lite olika vägar med förberedande åtgärder, arbetsprövningar och så vidare. Men sedan är det männen som får de renodlade åtgärderna, till exempel en yrkesutbildning. De ligger också i framkant när det gäller att anställas med lönebidrag. Kvinnorna börjar liksom redan på den missgynnade sidan. Och visst ska kvinnor ha samma möjligheter till rehabiliterande åtgärder för att återfå arbetsförmåga och få en möjlighet till anpassade anställningar med eller utan lönebidrag. Då undrar jag: Vad avser regeringen att göra åt dessa skillnader? 84 (S): Jag hade inte för avsikt att gå in i den här debatten, men jag tyckte att svaret var lite intressant. I svaret säger ministern att stora ansträngningar måste göras bland annat inom skolan för att främja en utveckling där pojkar och flickor uppmuntras att välja utbildningsvägar och yrken utan fördomar om vad som kan uppfattas som kvinnligt och manligt. Det är något som jag kan hålla med om. Men då har jag en konkret fråga till arbetsmarknadsministern. Vi vet att det kommer att finnas ett stort behov av arbetskraft inom äldreomsorgen. Vi vet också hur det ser ut i äldreomsorgen. Äldreomsorg är ett väldigt fint arbete om man trivs med det. Man får jobba med människor och får känna att man gör en verklig insats för andra som kanske har levt ett långt liv. Men hur ska man då få männen eller pojkarna att se detta som ett framtidsjobb det är ju faktiskt ett framtidsjobb när regeringen inte tycker att det är viktigt att satsa på heltider, inte vill tala om detta med delade turer och har en finansminister som står och talar om att löneläget är alldeles för högt på kommun- och landstingssidan? Det är ju kommuner och landsting som betalar ut äldreomsorgens löner. Vi vet också att det är väldigt många kvinnor, eftersom det är kvinnor som jobbar där , som får finna sig i att vänta på ett telefonsamtal eller ett sms för att kunna få på sin ofrivilliga deltid. Vi har också en barnomsorg som inte riktigt är utbyggd efter behovet för dem som jobbar inom exempelvis äldreomsorgen, för i äldreomsorgen jobbar man , dygnets alla . Oavsett om det är lördag, söndag eller kvällar behöver man barnomsorg. Vi vet att många kvinnor talar om att de pusslar ihop sina barnomsorgstider med släkt, vänner eller grannar. Vi socialdemokrater tycker att det är oerhört viktigt med jämställdhet och lägger också fram förslag som förbättrar kvinnors möjligheter att delta i arbetslivet, bland annat barnomsorg på obekväm arbetstid. vet jag att regeringen också gör det, men satsar ni lika mycket som vi gör . Min fråga är: Hur ska ministern få män och pojkar att söka sig till äldreomsorgen, när de får finna sig i ofrivilliga deltider och vi har en minister som säger att löneläget är för högt?