prot · GZ09131 · 2012-06-15 00:00:00 — Jag är tacksam, herr talman, för att den här interpellationen också ger oss en viss vägledning i det framtida svenska biståndet till , hur vi ska göra nu och att lösningen inte är att dra sig ur utan att kunna använda utvecklingsengagemang, förutom vårt stora humanitära stöd, för att se i vilken verklighet det svenska biståndet ska fungera. Vi kanske tyvärr får planera utifrån att det inte finns ett fredsavtal, att det fortfarande kommer att råda ockupation, att situationen i är fruktansvärd, att vi får en anledning, inte minst från EU:s sida, att titta mer på område C, västra , och se lite grann på hur biståndet i denna trängda och för befolkningen mycket svåra situation ska kunna verka för att göra skillnad i enskilda människors liv. Det är rätt svårt och ett rätt angeläget bistånd. Jag är tacksam för att vi har en möjlighet att nu diskutera detta, för den långsiktiga strategin för svenskt utvecklingssamarbete med de palestinska områdena kommer att gå in i en intensiv regeringsberedning med Sida, och därför är jag väldigt glad för den här interpellationen. 22 (S): Visst är det i formell mening ett juridiskt ansvar för palestinierna att ta upp frågan om de vill ha ersättning för förstörda biståndsprojekt, eftersom ägaransvaret ligger där. Men vi återkommer ju ständigt till det problemet: Med vilken kraft kan de driva det här i praktiken? Kommer att bry sig om vad de säger? Kommer de att på något vis respektera det palestinierna för fram? Jag är ytterst tveksam till det. Det är där perspektivet med EU:s insats och massiva uppbackning i ett sådant läge kommer in och att när det gäller de saker vi har finansierat ger en massiv uppbackning och tydlighet i sammanhanget. Man får lov att göra det här, formulera det och ha en gemensam strategi för hur ersättningsfrågan ska drivas så att det här inte blir bara ett mellanhavande mellan palestinierna och . Då kommer det att falla ut i stort sett i ingenting. Man får ju tänka på att det är israelerna som med planerad systematik, och jag menar det, med planerad systematik, på ett kontinuerligt sätt genomför den här typen av förstörelse. Det exempel jag gav från de båda byarna visar ju på tydligheten: Ni har på er. river vi kåken du bor i. har vi sönder energisystemen som går till el till ert jordbruk. Vad är det för någonting? Det är ju rått, brutalt, cyniskt. Det är en ockupationsmakt som bryter konsekvent mot ingångar. Om den här interpellationen i någon mening kan påverka så att regeringen tillsammans med palestinierna också driver frågan i EU att tillsammans med palestinierna spetsa kraven och gemensamt driva att försöka få ersättning för förstörda projekt har vi ju kommit någon vart. 23 Statsrådet (M): Jag är glad att utgår från EU:s gemensamma politik för att vi just ska kunna få ett starkt genomslag för våra positioner. Redan under det svenska ordförandeskapet i EU 2009 tog initiativ till att vi skulle ha en gemensam EU-förteckning över de förstörda biståndsprojekten. refererade till just den i inledningen av den här debatten. Frågan har återkommande tagits upp med israeliska företrädare av EU-delegationen i . Vid mina egna besök i regionen, vid och , tar jag också upp det. Vi jobbar både med ett EU-spår och med ett svenskt spår. Rådsslutsatserna och den gemensamma EU-förteckningen har följts upp i samband med utrikesministrarnas möte . Då diskuterades förutom fredsprocessen i också just den oroande utvecklingen i område C på , som är under full israelisk kontroll, men där vi också har väldigt mycket av de förstörda biståndsprojekten. Av de rådsslutsatser som antogs vid mötet framgår det mycket tydligt att EU förväntar sig att ser till att EU-investeringar i biståndsprojekt skyddas för framtida bruk. Min avsikt är att verkligen följa upp och implementera dessa rådsslutsatser och gå till mötes i det han ber om. Vi håller redan på med detta. Vi är återkommande på kring det oacceptabla, och vi gör allt vi kan för att skapa möjligheter för en fredsprocess i . Detta är inga biståndsberoende människor. Detta är människor som, om de kunde få leva i fred och säkerhet gemensamt, skulle kunna utveckla regionen till att bli väldigt dynamisk och en förebild för de övriga delarna av . Därför jobbar vi både med det långsiktiga biståndet och med de kortsiktiga humanitära behov som finns på grund av avsaknaden av fred. Jag är tacksam för att vi fick en chans att diskutera dessa frågor . Överläggningen var härmed avslutad. 7 § Svar på interpellation 2011/12:418 om frihandelsavtalet med 24 Statsrådet (M): har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att inte bara garantera att kan fortsätta att producera som utan även för att underlätta framtidens produktion av generiska mediciner. har även frågat mig om jag kan redogöra för vilken alternativ dataskyddsmodell EU vill att ska anta inom eller utanför frihandelsavtalet, vilka åtgärder jag avser att vidta för att frihandelsavtalet inte ska försämra miljön, om jag avser att använda frihandelsavtalet som ett sätt att stärka miljöarbetet och i så fall hur samt om jag avser att verka för att EU lyfter ut alkohol och tobak ur förhandlingarna. Regeringens linje är att EU:s frihandelsavtal med , inklusive eventuella skrivningar om dataexklusivitet och investeringsskydd, inte ska underminera rätten till hälsa och fattiga människors tillgång till mediciner. Avtalen ska utformas så att hänsyn tas till dessa aspekter. Här är den flexibilitet som följer av och Dohadeklarationen av stor betydelse. Avtalen ska varken begränsa möjlighet att använda sig av tvångslicenser för produktion eller kringskära möjligheten för att exportera läkemedel under tvångslicens till andra utvecklingsländer vid akuta folkhälsoproblem. Från svensk sida har vi under förhandlingarnas gång varit mycket tydliga med dessa ståndpunkter i våra kontakter med , som är de som förhandlar med . De uppgifter vi har erhållit från kommissionen vad avser risken för att avtalet ska få de negativa konsekvenser som befarar har också varit tillfredsställande. I den mån dataskydd diskuteras verkar för att inte ska tvingas anta regler som underminerar rätten till hälsa. Vilka effekter en ökad handel får på miljön är inte alltid lätt att slå fast. Det beror i hög utsträckning på den politiska viljan hos parterna och påverkas av vilket tidsperspektiv som anläggs. Jag är övertygad om att en stärkt handel har stor potential att vara en viktig del i strävan efter en mer hållbar utveckling. Handel leder till ekonomisk tillväxt, vilket bidrar till ett större ekonomiskt utrymme för att tackla de stora miljöutmaningarna. Att miljö- och klimatvänliga teknologier, varor och tjänster sprids snabbare bidrar också, som påpekar, till att förbättra förutsättningarna för ett effektivare miljöarbete. är det givetvis viktigt att vara vaksam på de utmaningar som en snabbare tillväxt och ett större utbyte skapar. Hållbarhetsbedömningar, så kallade sustainability impact assessments, är viktiga verktyg som används av EU inför handelsförhandlingar, bland annat i syfte att ta fram riktlinjer för kompletterande stödåtgärder så kallade flanking measures som kan minska de potentiella negativa effekterna av avtalen. Hållbarhetsbedömningen används sedan som grund för EU:s position i förhandlingarna. I frihandelsförhandlingarna med driver EU på för att ett särskilt kapitel om hållbar utveckling ska ingå. Inom ramen för EU:s och strategiska partnerskap samarbetar vi kring miljö- och klimatfrågor. Detta samarbete inbegriper bland annat frågor som rör avfall, vattenrening, luftföroreningar, transporter och energi. Ett hållbarhetskapitel i frihandelsavtalet skulle förbättra möjligheterna till samverkan, något som kan bidra till att möta de miljöproblem som tar upp. I förhandlingarna med driver och EU därutöver även på för att miljövänliga varor, teknologier och tjänster ska utgöra föremål för tidig liberalisering, något som även det givetvis skulle bidra till positiva klimat- och miljöeffekter. EU eftersträvar i sina frihandelsförhandlingar rent generellt regler som är icke-diskriminerande. Detta gäller även alkohol. Ambitionen är att reglerna för EU-producerade varor och lokalt producerade varor inte ska skilja sig åt. Jag ser detta som rimligt, men vill påminna om att de instrument som normalt används för att begränsa alkohol- och tobakskonsumtion inte omfattas av handelsförhandlingarna. Ett frihandelsavtal begränsar därför inte möjligheterna att införa inhemska icke-diskriminerande regler som syftar till att värna folkhälsan. 25 (V): Jag vill tacka handelsministern för svaret på min interpellation. Det är inte så ofta vi debatterar handelspolitik i denna kammare, och det tycker jag är synd. Ett av skälen till min interpellation är just att få ett konkret tillfälle att diskutera handelspolitik med ansvarig minister. I synnerhet vill jag diskutera frihandelsavtalet med eftersom jag tycker att det är ett särskilt viktigt handelsavtal. Ett grundläggande misstag EU gör i förhandlingarna om detta frihandelsavtal är att man ser EU och som två jämbördiga parter och att man vill ställa krav på att göra samma åtaganden som EU säger sig göra. Vi ska dock veta att detta inte är två jämbördiga parter. är ett fattigt land. Nästan 800 miljoner av invånare är fattiga, och bnp är av EU:s bnp. per capita-inkomst är ungefär på nivå med och . Det är alltså ett väldigt fattigt land med helt andra förutsättningar än dem EU har. Vi ska också komma ihåg att det finns en asymmetri vad gäller relationen mellan och . EU är absolut viktigaste handelspartner av handel sker med EU. Å andra sidan är inte en särskilt viktig handelspartner för EU drygt en procent av handeln sker med . Vi kan alltså konstatera att det är väldigt viktigt för att få till stånd ett handelsavtal, och ett fördelaktigt sådant, med EU. Jag tycker därför att det är viktigt att det kommer till stånd ett handelsavtal, men det måste självklart baseras på sunda och rättvisa grunder. En av de frågor jag tar upp i min interpellation är rätt att fortsätta att tillverka generiska läkemedel. är världens största producent av läkemedel där patentet har gått ut. Man exporterar till mängder av olika länder i världen. Det rör mediciner mot hiv, malaria, cancer och så vidare. EU trycker i dessa förhandlingar på för att ska skärpa sin immaterialrätt, och EU backar upp de stora läkemedelsbolagens försök att få att minska sin produktion av generiska läkemedel. Om det nu verkligen stämmer att i förhandlingarna mellan och driver på för att ska ha kvar det undantag som har accepterats inom ramen för till exempel tycker jag att det är bra. Jag skulle dock vilja att handelsministern här var tydligare och preciserade för mig exakt hur detta undantag ska formuleras. Är det verkligen så att vi har fått fullt gehör i EU på denna punkt? Jag tar också upp frågan om alkohol och tobak. Där har drivit att alkohol och tobak inte ska omfattas av detta frihandelsavtal. Vore det inte bäst att man helt enkelt lyfte ut detta? Då skulle man slippa frågan. Avslutningsvis skulle jag också vilja fråga ministern om ministern kan lova att avtalstexten så som den ser ut kan offentliggöras för oss riksdagsledamöter. Vi har nämligen inte fått tillgång till avtalstexten trots att vi har haft diskussioner i till exempel . Utkastet till avtalstext har ingen av oss fått se. Kan vi få se det? 26 Statsrådet (M): De frågor som tar upp är väldigt viktiga, och jag tror att vi i grunden är överens om det breda förhållningssätt som vi bör ha vid våra frihandelsförhandlingar med . Vi ska, som jag sade i mitt svar, vara en stark röst för att det framtida avtalet inte ska underminera rätten till hälsa och fattiga människors tillgång till mediciner. är det viktigt att vi från svensk sida, som brukligt, verkar för breda och omfattande liberaliseringar. Det är jag övertygad om att såväl EU som skulle tjäna på. Jag vill också varna lite för att vi hamnar i en statisk Indienbild. Det som beskriver är sant. Det finns otroligt många fattiga människor i och mycket umbäranden, men det är inte hela utgångspunkten . Naturligtvis ska vi inte blunda för de problem som har och står inför, men vi ska också se de enorma framsteg de har gjort . Vi ska också se det enorma behovet, inte minst här i , av att ha kontakter, dialog och handel med . säger att av handel är med EU och att avtalet därmed vore viktigare för än för EU. Jag håller inte med om det. Det är viktigt för båda parter. Om vi själva här i ska klara vår framtid med all den kompetens som kommer att behövas, inte minst inom teknikområdena civilingenjörer i klartext kommer vi att behöva en utökad arbetskraftsinvandring. En stor del av den kommer att vara från och från . Det är viktigt att vi underlättar så mycket som bara är möjligt för att vi ska kunna både handla mer med och ha mer kontakter, dialog och utbyte med , så där håller jag inte med . har världens näst största befolkning just . De har integrerats alltmer i den globala ekonomin. De har också vuxit fram som en viktig leverantör av it och affärstjänster. Det finns alltså en ganska mångfasetterad bild av . Vi kan inte heller bara tänka på hur situationen ser ut just , utan vi måste också se till hur den kommer att se ut . Det är därför som vi har sagt att det är viktigt att i ett tidigt skede få liberaliseringar just när det gäller miljöfrågorna, som tog upp, och gröna varor, tjänster och teknologier. När det gäller specifikt mediciner tog upp hiv, malaria och cancer kan jag garantera att om det är någon som ser vikten av att människor får tillgång till mediciner mot hiv så är det jag som gammal hiv-forskare. Jag kommer alltid att försvara den rätten. kommer jag alltid att försvara immateriella rättigheter, därför att om vi inte har starka immateriella rättigheter kommer heller inte någon utveckling av nya mediciner att ske. Som kanske känner till är till exempel hiv ett virus som förändrar sig i människokroppen, det vill säga att man klarar sig inte med en medicin livet ut om man ska ha en bromsmedicin som fungerar i många, , utan man kommer att behöva en kombination av olika mediciner, och det behövs ständigt ny utveckling. Vem ska stå för den utvecklingen om inte incitamentet finns kvar att man kan skydda sin uppfinning? Det är en otroligt viktig fråga. Jag är övertygad om att de här sakerna mycket väl går att kombinera, ett starkt skydd för immateriella rättigheter som vi garanterar att fattiga människor får tillgång till mediciner. Och det gör vi genom . Vi har från svensk sida varit väldigt tydliga i förhandlingarna med att det ska säkerställas. 27 (V): Tack för svaret! Jag vill börja med frågan om medicinerna. Jag var i . Det var som ordförande var där på det stora mötet mellan och . Utanför i arrangerades en demonstration. Demonstranterna hade 20 svarta gravkistor som skulle symbolisera de människor som riskerar att dö ifall inte kan fortsätta producera billiga läkemedel. Anledningen till att jag tar upp den här frågan är att jag är ersättare i , och när det gäller frihandelsavtalet mellan och står det ingenting alls i den svenska positionen om vad anser om rätten att kunna fortsätta producera mediciner som . Då blir jag lite oroad, och det är därför som jag tycker att det är så viktigt att ta upp frågan. Jag hoppas verkligen att det nu är som handelsministern säger, att driver på kommissionen. Jag skulle återigen vilja fråga handelsministern exakt hur hon vill att garanti för att kunna fortsätta producera billiga generiska läkemedel ska formuleras och säkerställas i avtalet. Jag skulle också vilja veta, även om det är en hypotetisk fråga, vad handelsministern gör i det läge då det inte finns någon sådan garanti. Ifall EU skulle driva fram en sådan avtalstext, kan då handelsministern lova att säger nej till avtalet? Jag vill återupprepa min förfrågan om att få tillgång till utkastet till avtalstext, för det har inte vi i fått ta del av, vare sig utrikesutskottet, eller någon annan instans. Kan vi få tillgång till avtalstexten? Jag tycker att det är väldigt viktigt. Till exempel säger handelsministern att man just nu diskuterar att ha ett särskilt kapitel om hållbar utveckling i avtalstexten. Men då vill jag som är engagerad i miljöfrågor gärna se förslaget till avtalstext i kapitlet om hållbar utveckling. På tal om hur handelsavtalet kan påverka miljön är ett av skälen till att jag tar upp det att i EU:s egen utvärdering av frihandelsavtalet mellan och finns ett kapitel som bara handlar om miljön det är det som jag håller i min hand där man konstaterar att om det blir några effekter på miljön kan de bli negativa med avtalet. Då tycker jag att det är viktigt att spelar in konkreta förslag på hur vi ska få ett avtal som inte påverkar miljön negativt. Jag har ytterligare en fråga till handelsministern. Jag vet att EU driver på för att man ska ta bort alla restriktioner och handelshinder för det som jag tror att man kallar för no new goods. No new goods är egentligen avfall och skräp. Det kan vara gamla mobiltelefoner, datorer och liknande från . Det vill EU att vi ska kunna exportera till utan restriktioner. Jag ser en väldigt stor risk i att vi ska kunna göra det, eftersom då kan sluta som en stor soptipp för vårt avfall. Jag undrar varför EU driver på för att det ska vara lättare att exportera avfall till . 28 Statsrådet (M): Jag får då återigen försöka vara väldigt tydlig när det handlar om generiska läkemedel och folkhälsa. Regeringens linje är att EU:s frihandelsavtal med inte ska underminera rätten till hälsa och fattiga människors tillgång till medicin. Vi har varit extremt tydliga med detta gentemot kommissionen, som representerar EU i förhandlingarna med . Den linjen innebär att avtalet ska vara utformat så att man tar hänsyn till folkhälsoaspekter. Där är de flexibiliteter som följer av och Dohadeklarationen av stor betydelse. ska även fortsättningsvis ha möjligheten att använda sig av tvångslicenser, som ett exempel, för produktion och konsumtion inom landet och också kunna exportera läkemedel under tvångslicens till andra utvecklingsländer, som jag sade, vid akuta folkhälsoproblem. Detta har varit vår hållning, och det kommer att fortsätta vara vår hållning. Vi kommer att trycka på om EU skulle tänka någonting annat. Men eftersom förhandlingar pågår kan jag inte gå in på det exakta innehållet i de senaste utkasten. Fick jag bestämma och fick bestämma skulle jag kunna ge det till i kammaren . Men ser det inte ut så, utan det är flera EU-länder, och det finns också en motpart, i det här fallet . Om någon av dem vill ha sekretess blir det tyvärr så. Men om som sagt fick bestämma skulle det vara öppet och transparent rakt igenom. Jag ser inte heller att det skulle finnas några konstigheter i det. Jag har redan varit inne på frågan om vikten av IPR. Jag tror att jag har varit tillräckligt tydlig mot där. Jag ska också gå in på det som tog upp om förhandlingarna på miljöområdet, EU:s hållbarhetsanalyser och det han oroar sig för där, nämligen att det finns ett antal potentiella effekter. Ja, det finns det. Jag vill dock understryka att de effekter man har identifierat i analysen är väldigt små. Vår ambition är att ha samarbete och dialog med och föra utvecklingen framåt på miljöområdet. Det är därför det är viktigt att det finns ett hållbarhetskapitel. Det är också viktigt att det blir en tidig liberalisering av tjänster, varor och teknologi inom miljöområdet så att vi kan få mycket bättre miljöteknik i . Tar vi bort tullar och andra handelshinder som gör att det blir lättare att överföra mer miljöteknik till tror jag att vi i hög grad bidrar till att lösa många av de miljöproblem som finns i och och jag är helt överens om att det finns stora miljöproblem i . Det räcker att åka till och känna lukten vissa morgnar. Vi vet båda vad det handlar om. Det är en situation som är ohållbar i längden. Här behöver mycket göras. Jag ska kort också kommentera det som tog upp i sitt förra inlägg om alkohol. Inom EU värnar många medlemsstater inklusive om nationella begränsningar för försäljning av alkoholhaltiga drycker. Enligt kan länder sätta upp sina egna regler så länge de är icke-diskriminerande. De önskemål som EU har framfört i frihandelsförhandlingarna när det handlar om försäljning av alkoholhaltiga drycker ska främst betraktas mot den bakgrunden, alltså icke-diskrimineringsprincipen. Det handlar inte om att påverka den nationella lagstiftningen för folkhälsan. Tillåter man försäljning av indisk , vilket man gör , anser vi att svensk vodka inte ska ha en sämre behandling. Sedan är det helt och hållet upp till att ha en alkohollagstiftning som är restriktiv. 29 (V): Jag börjar med själva förhandlingarna och bristen på transparens. berättar för mig att jag som riksdagsledamot inte kan få ta del av utkastet till förhandlingstext. Det är djupt problematiskt eftersom det försvårar för oss i att följa med i förhandlingarna, spela in konkreta förslag och tycka till om detta. Som folkvald känner jag mig helt sidsteppad och att vi inte har något inflytande alls över handelspolitiken, och handelspolitiken är ett otroligt viktigt politikområde. Har du, , tagit upp detta med kommissionen och frågat om du kan få offentliggöra utkastet till handelsavtal för de svenska riksdagsledamöterna? När det gäller alkohol och tobak har den indiska positionen åtminstone tidigare varit en önskan att lyfta ut alkohol och tobak ur förhandlingen. Man har sagt att det inte är varor vilka som helst. Jag förstår inte varför det är så viktigt att underlätta för europeisk alkohol och tobak att säljas i . Om ber om att inte ha med det i avtalet borde man lyssna på det. Det är bra att säger att man driver på för miljön. Det är dock djupt problematiskt att utvärderingsrapporten säger att detta kan försämra miljön. Det är därför viktigt att det blir ett avtal som inte försämrar miljön, för då är inte mycket vunnet. Det ska vara konkreta skrivningar som ser till att utsläppen minskar och att vattenkvaliteten, jordbruket och så vidare blir bättre. Jag tackar för svaren och diskussionen och kommer att fortsätta följa denna fråga noggrant. 30 Statsrådet (M): Jag tackar för en bra interpellation i en viktig fråga. Jag tittar gärna på om det är möjligt att få ut några delar och återkommer till . Vår svenska position i detta är inte okänd inom EU. trycker ständigt på för ökad transparens, och ju mer tryck som sätts från riksdag, desto bättre är det för mig. Då har jag ett starkare stöd inom EU. Man kan jämföra detta med ACTA. Vi hade precis samma problem där. tryckte på, och till slut blev det transparent. Det orsakade också många missförstånd på vägen om vad ACTA egentligen handlade om. Eftersom man inte hade tillgång till vad det verkligen var blev det också mycket spekulationer alldeles i onödan. Jag är också glad över det stora engagemang som finns vad gäller tillgång till mediciner för fattiga människor och den produktion som vi tycker ska kunna ske i fattiga länder. Jag har träffat , och även de trycker på i frågan. Ju mer tryck vi från svenskt håll kan sätta på frågan från frivilligorganisationer och riksdag, desto bättre är det. blir alltid starkare om vi har en gemensam tydlig röst i denna fråga. Jag vet att det finns ett stort tryck på kommissionen i denna fråga, men det gäller att hålla det kvar ända tills avtalet är färdigt. Just nu ser det inte så ljust ut när det gäller avtalet. går snart till val, och därför går det inte framåt i förhandlingarna. Jag hoppas dock att vi kan avsluta detta med goda klausuler vad gäller miljö, hållbarhet och tillgång till mediciner för fattiga människor. Överläggningen var härmed avslutad. 8 § Bordläggning och beslut om förlängd motionstid Anmäldes och bordlades Skrivelse 2011/12:165 Meddelande om kommande förslag om ändringar i reglerna om beskattning av finansiella instrument som förvaras på ett investeringssparkonto Kammaren biföll talmannens förslag att motionstiden för denna skrivelse skulle förlängas till . Motioner med anledning av prop.