prot · GZ0961 · 2012-01-25 00:00:00 — Vi har en havs- och vattenmyndighet hemma i som har ett samlat och särskilt uppdrag kring havsmiljöfrågorna och som arbetar för fullt sedan ett drygt halvår tillbaka. Vi har bildandet av reservat och en marin nationalpark. Vi har en serie lokala vattenvårdssatsningar. Det är båttvättar, musselodling och en mängd andra saker i stort och i smått, där man tar steg för att förbättra miljösituationen. Men vi har också väldigt mycket kvar att göra för att verkligen ta oss an en av vår tids riktigt svåra och stora utmaningar. Jag tänkte, herr talman, peka på tre utmaningar som ligger framför oss . Först övergödningen, som ju är riktigt stora problem och internationellt till sin natur. har det i det här internationella samarbetet fattats beslut om att alla länder runt ska öka fosforreningen och fatta beslut om att införa fosfatfria tvättmedel något som är självklart i men som alla länder runt faktiskt inte har infört . Det kan vara så pass enkla saker som behöver göras så att man också ser när vi hanterar den här frågan att den insats vi gör i är lika viktig som den som sker i , , eller något av de andra länderna. Den andra utmaningen är den biologiska mångfalden, särskilt skulle jag vilja säga när det handlar om fiskebestånden. Reglerna är gemensamma i och under översyn just . I det arbetet tycker jag att det är viktigt att se efter om det kan vara möjligt att få in fler fiskarter i förvaltningsplanen jämte torsk, lax och ål, som har i vetenskap grundade förvaltningsplaner, så att man får en långsiktighet i förvaltningen av fisket. Man behöver också titta på annat, som redskap och utkast, utifrån att vi ska ha ett långsiktigt hållbart fiske, kort och gott kunna fortsätta leva av vad havet har att ge också . Den tredje utmaningen för havsmiljön jag vill peka på, herr talman, handlar om sjöfarten. Med det land vi har, med vatten runt oss, i en liten avkrok av eller vad vi ska säga kan vi konstatera att sjöfarten är helt avgörande för och för det svenska välståndet. Vi behöver kunna transportera människor och transportera gods till och från . Goda kommunikationer är en förutsättning för tillväxt och välstånd. Och en god ekonomi är en förutsättning för att kunna ha en offensiv miljöpolitik. Sjöfarten som sådan har ju vissa miljöfördelar i långväga transporter, men det finns också utmaningar kopplade till sjöfarten, framför allt kring olyckor och tillbud och driften av fartyg när det kommer till miljöpåverkan. Det är rätt stora utmaningar som den branschen långsiktigt nu måste ta sig an utifrån lagar och regler men också när det gäller att ta ett eget ansvar. Där finns otroliga möjligheter. Bland mycket annat i teknikutvecklingen just nu tittar man ju på alternativa bränslen, metanol, DME och gas. Man tittar också på hur man kan operera och styra fartyg på ett bättre sätt med hjälp av gps, datorer och sådant, till exempel för att kunna separera trafiken i och för att minska risken för olyckor och tillbud, men också för att kunna få optimala rutter när man kör ett handelsfartyg utifrån sådana saker som vind, våghöjd och liknande för att få fram det som är riktigt bra för att därigenom kunna minska bränsleförbrukning och på så sätt minska utsläppen. Vi har ett stort politiskt ansvar för att fortsätta ställa tydliga och höga miljökrav på sjöfarten. Men i sammanhanget ska man också inskärpa branschens ansvar för att få fram ny teknik och för att minska sin miljöpåverkan och risken för olyckor och tillbud. Situationen i och är oroande. Vi har omistliga värden vi inte får tappa. Därför tycker jag att det är avgörande och viktigt att vi har en allians som prioriterar och fortsätter att prioritera havsmiljöfrågorna på den politiska dagordningen med avsatta pengar, internationellt arbete och saker som görs i stort och smått för att stegvis förbättra miljösituationen. Med det, herr talman, känner jag mig trygg med att yrka bifall till förslaget i betänkandet och avslag på samtliga reservationer. 110 (S) replik: Vi är överens om mycket, . Väldigt mycket är vi överens om, men vi har naturligtvis ett politiskt ansvar. Du säger att man kan ställa krav på näringarna och så vidare, men vi måste ju ställa krav utifrån våra politiska ambitioner också så att de har någonting att hålla sig till och inte minst för att få en konkurrensneutralitet. Du tog upp övergödningen, som är en av de stora frågorna. Det är det som vi diskuterar mest. av alla utsläpp i är så kallade diffusa utsläpp. De kommer inte från något reningsverk eller någon fabrik. Därifrån kommer som punktutsläpp, men är diffusa. Det är som du säger gott att åka till och bada. Fortsätter vi så här på östra sidan får snart alla på ostkusten åka till för att bada. Det unnar jag dem, men jag vill ju helst att de ska kunna bada på ostkusten också, för det är fint och vackert på många sätt även på ostkusten. Men då måste man göra något. Vi kan säga att ett internationellt arbete är bra, men vi kan också göra någonting här på hemmaplan. När det gäller jordbruket får man ett miljöstöd för vårplöjning, fånggrödor och våtmarker för att de tar upp närsalterna. Det är bra. Det är riktigt. Det är svårt att säga vilken effekt det har, men om man gav samma stöd till musselodlingen kunde man på kilot när tala om hur mycket man plockade upp av kväve och fosfor. Varje levande mussla innehåller kväve och fosfor. Får man det här stödet på ett par kronor kilot skulle det vara grunden för att utveckla den här branschen. De skulle då få samma förutsättningar som gäller för jordbruket. Är ni villiga att se till att det blir så? 111 (M) replik: För musselodlingarna kan man få stöd inom vattenvårdssatsningar, till exempel LOVA-programmet. Det sker på lite olika håll. Det är en spännande teknik som provas på och på andra ställen naturligtvis. är inte vi beredda att införa den typ av system som ni talar för. Det skulle jag inte säga. Jag tycker också att i sitt anförande pekar på en intressant del, nämligen kopplingen till . Det här visar på något sätt problemen och dimensionen i den här typen av frågor kring . Det är många länder runt , och utsläpp från och alla andra länder har naturligtvis påverkan. Jag har också läst om det ryska exemplet, om utsläppen från den här punktkällan. Det var en gödselfabrik som fanns på den ryska sidan som släppte ut och inte fosfor, som det framgick av statistiken. Det visar på något sätt att vi måste fortsätta att utveckla samarbetet inom Helcom. Det kan låta tråkigt att prata statistik, men det börjar där någonstans. Man måste kunna lita på varandra, att de uppgifter som och andra länder presenterar är tillförlitlig statistik. Man fördelar i någon mening bördor mellan länderna runt . De tusen tonen som var aktuella i det ryska fallet är så stort som det svenska åtagandet inom Helcomsamarbetet just . Det är inte lite vi talar om i sammanhanget. Vi måste fortsätta att arbeta aktivt. Som svar på fråga om stöd kan jag generellt säga att där finns LOVA-pengarna. Landsbygdsprogrammen ger också stora möjligheter. Det finns väl utbyggda möjligheter för enskilda aktörer att få stöd för att utveckla olika lösningar inom jordbruk och på andra sätt ta sig an övergödningen. 112 (S) replik: Är det då meningen att vi ska ta bort stödet från bönderna för vårplöjning, fånggrödor och våtmarker så att de får samma förutsättningar? Eller är vi beredda att säga att motsvarande stöd till musselodlingarna skapar en stabil grund för dessa att utvecklas? Det är inte ens felräkningspengar i statsbudgeten. Ni vill inte ta möjligheten att utveckla en bransch som är bra för miljön och är bra för den biologiska mångfalden. Musslor kan användas till humanföda och till foder när de är av sämre kvalitet. Men ni kan inte tänka er att satsa på detta. Det är att diskriminera yrkeskategorier. Man kan söka pengar. Landsbygdsministern åker runt och talar väl för vattenbruket, att det är en framtidsbransch. Då kan ibland samma förutsättningar som ges en annan bransch behöva ges även här. Då kanske ett ännu bättre resultat kan åstadkommas från miljösynpunkt. vet vattenbruksbranschen att regeringen inte är intresserad av att hålla fram branschen. Det finns en yrkeskategori som regeringen stöder sig på, nämligen bönderna. Vattenbruksbranschen får klara sig bäst den kan. 113 (M) replik: Jag vill berömma för hans starka engagemang i frågorna. Det är bra att ha ett riktigt stöd i frågorna. Det unika Alliansen har gjort är att gå från ord till handling. Det är lätt att prata om utmaningar, men det gäller att koppla ihop dem med konkreta åtgärder. Det har funnits en havsmiljömiljard . Vi ser att det sker viktiga saker i det internationella samarbetet runt . Det finns en tydlig agenda för att förändra fiskeripolitiken. Det ges långsiktiga besked för sjöfartens miljöutmaningar. De är otroligt viktiga. Det är lätt att tala om olika satsningar, , men det handlar till syvende och sist om att det ska finnas med en budgetpost i budgeten. Det har kommit med alliansregeringen. Det sker åtskilliga satsningar. Jag ska vara ärlig och säga att vi har otroligt stora utmaningar framför oss. Det är inte så att vi kan blåsa faran över. Vi måste fortsätta att aktivt arbeta med frågan om övergödningen och vad vi gör i . Där finns satsningar inom landsbygdsprogram och LOVA. Vi måste arbeta i det internationella arbetet, till exempel Helcom. Jag nämnde i tidigare replikskifte statistik och samarbete. Vi måste kunna lita på varandra. Vidare har vi den biologiska mångfalden, fiskeripolitiken och utmaningar för sjöfarten. Vi kommer att återkomma i kommande debatter. (forts. 17 §) Kammaren beslutade på förslag av andre vice talmannen att ajournera förhandlingarna till då votering skulle äga rum. 16 § Beslut om ärenden som slutdebatterats vid dagens sammanträde FiU13 Ändrad tillsyn över kreditvärderingsinstitut 1. utskottet 2. res. 1 (SD) Votering: 276 för utskottet 19 för res. 1 1 avstod 53 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 92 S, 94 M, 20 MP, 19 FP, 18 C, 17 V, 16 KD För res. 1:19 SD Avstod: 1 V Frånvarande: 20 S, 13 M, 5 MP, 5 FP, 5 C, 1 V, 3 KD, 1 - (V) anmälde att han avsett att rösta ja men markerats ha avstått från att rösta. FiU15 granskning av myndigheternas insatser för finansiell stabilitet 1. utskottet 2. utskottets förslag till beslut med godkännande av motiveringen i res. (V) Votering: 270 för utskottet 18 för res. 8 avstod 53 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 92 S, 94 M, 20 MP, 19 FP, 18 C, 11 SD, 16 KD För res. : 18 V Avstod: 8 SD Frånvarande: 20 S, 13 M, 5 MP, 5 FP, 5 C, 1 V, 3 KD, 1 - FiU33 Subsidiaritetsprövning av förslag till förordning om gemensamma bestämmelser för övervakning och bedömning av utkast till budgetplaner och säkerställande av korrigering av alltför stora underskott i medlemsstater i euroområdet 1. utskottet 2. res. (V) Votering: 275 för utskottet 18 för res. 56 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 90 S, 93 M, 20 MP, 19 FP, 18 C, 19 SD, 16 KD För res. : 18 V Frånvarande: 22 S, 14 M, 5 MP, 5 FP, 5 C, 1 V, 3 KD, 1 - JuU16 Viss tillsyn över personuppgiftsbehandling Kammaren biföll utskottets förslag. JuU9 Ändrade regler om förundersökningsledning och förundersökningsbegränsning Kammaren biföll utskottets förslag. JuU12 Fortsatt giltighet av de tidsbegränsade lagarna om hemliga tvångsmedel Punkt 3 (En för utvärdering av integritetskränkande lagstiftning) 1. utskottet 2. res. 2 (MP, V) Votering: 258 för utskottet 38 för res. 2 53 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 92 S, 94 M, 19 FP, 18 C, 19 SD, 16 KD För res. 2: 20 MP, 18 V Frånvarande: 20 S, 13 M, 5 MP, 5 FP, 5 C, 1 V, 3 KD, 1 - Punkt 4 (Överskottsinformation) 1. utskottet 2. res. 3 (SD) Votering: 277 för utskottet 19 för res. 3 53 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 92 S, 94 M, 20 MP, 19 FP, 18 C, 18 V, 16 KD För res. 3: 19 SD Frånvarande: 20 S, 13 M, 5 MP, 5 FP, 5 C, 1 V, 3 KD, 1 - Övriga punkter Kammaren biföll utskottets förslag. SoU9 Organdonationsfrågor Kammaren biföll utskottets förslag. SoU6 Samordning av stöd till barn och unga med funktionsnedsättning Kammaren biföll utskottets förslag. 17 § (forts. från 15 §) Havsmiljö m.m. (forts. MJU9) 114 (MP) replik: I hastigheten glömde jag i mitt anförande tidigare att yrka bifall till reservation 3, så för formens skull yrkar jag alltså bifall till reservation 3. I anförandet hade jag uttryckt oro över och försvarets planerade aktiviteter, som utgör ett hot mot bland annat vattenkvaliteten. Jag lyssnade till ditt anförande, . Du nämnde inte . Man kan inte nämna allt. Men får du chansen att redogöra lite för hur du ser på det problem som jag nämnde. 115 (M) replik: nämnde desto mer i sitt anförande. Jag kan möjligen ge mig på ett litet svar på frågan. Det är klart att vi kan se att med olika verksamheter påverkar många människor, precis som du själv beskrev. Då kommer väl egentligen, kopplat till er reservation, frågan: Hur ser man på Försvarsmaktens roll i detta? Vi konstaterar i betänkandet att de har kommit in med en ansökan och tydligen förbereder en annan och att något är föremål för domstolsförhandlingar just . Jag kan tycka att principen måste vara att vi vilar på att vi har en miljöbalk och självstyrande domstolar som hanterar svensk lagstiftning och att Försvarsmakten likt andra verksamheter i måste ha tillstånd till sin verksamhet. Det står också i tidigare riksdagsbeslut att det naturligtvis handlar om försvarsförmågan, att vi ska ha en förmåga att försvara i närområdet och andra delar av världen, men också att Försvarsmakten likt andra i samhället måste ta ett miljöansvar. Jag kan tycka att det är den vägen vi måste gå, att använda den processen. Försvarsmakten ska ansöka som alla andra. Deras sak ska prövas, och så ställer man försvarsintresset mot intresset för till exempel dricksvatten och annat och de miljöeffekter som kan komma av verksamheten. Det tycker jag att domstolarna gör utifrån bättre än om jag skulle gå in och döma i den frågan här i talarstolen. 116 (MP) replik: Jag har förståelse för det. Men om nu olika riksintressen står mot varandra och det visar sig att domstolen värderar ned och vattenkvaliteten i och ställer försvarets intressen i första hand, är du då beredd att medverka till att vi stärker skyddet för via lagstiftning? 117 (M) replik: Jag får nog passa på den frågan just . Jag tycker att man ska vänta ut vad som blir utfallet av frågan kan bli. Det kan finnas åtskilliga fall där det kan vara aktuellt att som politiker ta intryck av till exempel olika domstolsutslag. Det pågår också andra diskussioner i beträffande exempelvis flygplatser och miljötillstånd för sådana, där man prövar olika samhällsintressen mot varandra. Vare sig det handlar om en flygplats eller om , som i det här fallet, måste man använda den strikta miljöbalk som vi har och låta domstolarna göra sitt jobb, och sedan får vi ta intryck efter hand. 118 (FP): Jag börjar med att yrka bifall till förslaget i betänkandet och avslag på samtliga reservationer. Jag kan konstatera att det i betänkandet handlar om 19 motionsyrkanden från allmänna motionstiden i många angelägna frågor som berör havsmiljön både nationellt och internationellt. Det är alltså inte angelägenhetsgraden som vi på något sätt ska kritisera. För att få rätt avstamp i det hela tycker jag att vi ska konstatera att havsmiljön har varit en starkt prioriterad fråga för alliansregeringen ända . Jag har svårt att se att man kan ha några invändningar mot det. nämnde havsmiljarden som kom. finns det 2,3 miljarder avsatta för ändamålet, för åtgärder för att förbättra havsmiljön och vattenmiljön. Jag tycker att det finns ett nyckelord i det här sammanhanget. Det handlar om helhetssyn. Då handlar det naturligtvis om miljön och miljöskyddsåtgärder. Men det handlar också om att jordbruk, fiske, sjöfart och näringsliv måste ingå i en integrerad havspolitik och den påverkan som de sektorerna har på havsmiljön. Precis som sade handlar det väldigt mycket om att kunna bo och leva i kustområdena. Man måste se på balansen mellan miljöintressen och näringsintressen samt ett långsiktigt skydd för ekosystemen. Jag vill påstå att det har varit syn . Vi har haft det som ledstjärna inom politiken när det gäller havsmiljön. I politiken har det också visat sig väl . Jag kan ta några exempel. Det handlar om ett tvärvetenskapligt samarbete där man jobbar både nationellt och internationellt för att vi ska kunna nå de svenska miljömålen. Det är ju deras uppgift, att samordna detta. Det största steget för ett samlat ansvar för insatser för havsmiljön var nog när Havs- och vattenmyndigheten startade sin verksamhet i . Det gäller att komma till ett arbetssätt där man gynnar miljön och det kan kombineras med gynnad tillväxt. Jag tycker att det uttryck som landsbygdsministern använder ibland, att bruka utan att förbruka, passar in bra i det här sammanhanget. En annan fråga som jag tror kan bli väldigt viktig är havsplanering. En proposition om havsplanering är planerad till . Det finns många anspråk på havet och resurserna i havet, och den brist på planering som har funnits är en av de akilleshälar som vi har haft när det gäller att jobba med havet. Det gäller att kunna peka ut skyddsvärda områden. Det är en faktor. Då gäller det att kunna hitta de rätta områdena. Från sida har vi deklarerat tydligt att vi vill ha mer skyddade områden. Det kan vara naturreservat och kanske en andra marin nationalpark vad vet jag men det gäller ändå att hitta och definiera de här områdena. Det ska vägas mot andra sektorer som jag har nämnt: fiske, sjöfart och inte minst energiutvinning. Detta med vindkraft och vågkraft kommer också att innebära anspråk på havsområden. Då är det naturligtvis viktigt att man gör det på rätt sätt och planerat. Detta tror jag är något som kommer att skapa en väldig helhetssyn kring havsmiljön över huvud taget. Jag är fullt medveten om att anslag inte är allt här i världen, men det visar ändå allvaret i det hela. Det finns pengar i budgeten för att starta planeringen av havet. Det avsattes medel till både Havs- och vattenmyndigheten och i årets budgetproposition. Det är inte bara ett regelverk som vi pratar om, utan vi pratar om reella anslag för att kunna starta upp detta. När det gäller havsmiljön i behöver vi väl egentligen inte diskutera själva tillståndet, utan jag tror att vi är överens om att tillståndet i många stycken är väldigt illa. Det känns som att vi har exakt samma verklighetsbild. Det är egentligen inte den som vi diskuterar. I reservationerna påstår man på något vis att alliansregeringen inte tar sin uppgift på tillräckligt stort allvar, om jag fattar mig lite kort. Det är lite konstigt. Det står i reservation 1 att vi ska ta ledning under vårt ordförandeskap i Helcom. Det är precis det som alliansregeringen har gjort. Man var tydlig när man ingick i detta. Man hade fem prioriterade områden. Det gällde att stärka genomförandet av aktionsplan för , regelbundna högnivåmöten, stärka Helcoms roll i det regionala havsmiljöarbetet, stärka Helcoms roll vid genomförandet av samt garantera att besluten grundar sig på bästa vetenskapliga underlag. I fråga om det sista är vi tillbaka i det som har diskuterats , att vi måste ha rätt statistik. tog bland annat upp det. Är det eller som har släppts ut? Det är väldigt viktigt att veta det, som en grund för besluten. Det gäller att få fram rätt uppgift för att kunna fatta rätt beslut. Man kan också, herr talman, konstatera att det under ordförandeskapet har hållits både ministermöten och statssekreterarmöten. Nästa ministermöte kommer att ske under danskt ordförandeskap. Men jag kan inte se annat än att regeringen helt klart uppfyller de krav som finns i reservationerna 1 och 2, att ta en tydlig ledning under ordförandeskapet i Helcom och ta ett helhetsgrepp över förvaltning med ett internationellt överenskommet slutmål. Vad som är slutmålet och det övergripande målet i Helcoms arbete är god miljöstatus i . Det målet ligger naturligtvis kvar. De yttre förutsättningarna kan ändras, men målet finns kvar. Jag vill också ta upp den fråga som tog upp om miljöfarliga vrak. Det är egentligen en fråga som nog är allvarligare än många inser. Jag kan i viss mån dela den frustration som man kan utläsa i reservation 6, att det kanske går lite långsamt. Men jag kan absolut inte se något behov av ett tillkännagivande i frågan, herr talman. Problemet med vraken runt våra kuster det är redovisat att det är ett antal hundra vrak, och det är kanske ett tiotal som man ser att det finns stora miljörisker med har diskuterats . Men det var faktiskt först när alliansregeringen tog över 2006 som man började jobba konkret med frågan. Då lät man Statskontoret titta på hur man skulle ta sig an frågan. Det kom förslag från Statskontoret att man skulle utarbeta ett program i tre steg, med riskanalys av vilket hot de olika vraken egentligen utgjorde för miljön och utifrån det göra ett program för hur man skulle sanera. Sedan har frågan tagits över av . Där har man också sett på frågan och kommit fram till att man naturligtvis måste utse en ansvarig myndighet. Man jobbar vidare med frågan, och det kommer en remiss. Man kan uppleva att det möjligen går lite långsamt. Men det är ändå en fråga som det jobbas mycket systematiskt med. Man kan säga, herr talman, att det i princip inte finns några hinder för att ge sig på att tekniskt tömma vraken på olja, andra kemikalier och annat som finns ombord. Det är bara det att kostnaderna inte är negligerbara, utan det kostar ett antal tiotal miljoner för varje fartyg. Då gäller det verkligen att man gör det i rätt ordning. Annars lägger man resurserna på fel ställe, och det finns naturligtvis inte obegränsade resurser till detta heller. Som sagt, det här arbetet pågår. Jag är beredd att driva på det, men att vi skulle behöva göra ett tillkännagivande till regeringen om en fråga som man redan arbetar med känns lite märkligt. När det gäller havsmiljön finns hela den problematik som rör fisket och den reformering av EU:s fiskeripolitik som pågår. Den frågan känns oerhört stor och kräver kanske sin egen debatt. Man kan ändå konstatera att här inte finns något utrymme att misslyckas. Det intressanta att ta med är lärdomen från de förvaltningsplaner som har kommit till stånd och av den nytta som de ändå har gjort för fiskbestånden. Det råder inget tvivel om att utan EU:s samlade åtgärder för torsken i skulle den inte ha haft den återhämtning som den nu har haft. Sedan finns det naturligtvis många biologiska saker som faller rätt, men forskarna säger att förvaltningsplanerna faktiskt gör nytta. Detta måste vi jobba med inom hela EU. När det gäller hela fiskeripolitiken finns det inte utrymme att misslyckas. Här är den chans vi har att rätta till detta. Sedan har fisken en väldig koppling till havsmiljön i övrigt. Den har sin plats i ekosystemen, och problemen fortplantar sig om det saknas rovfisk i systemet. Det är alltså en mycket komplex fråga. Jag tror att vi får lämna detta med fisket till en speciell debatt, för det finns mycket att säga om det. Jag yrkar bifall till utskottets förslag och avslag på samtliga reservationer. 119 (S) replik: Jag var ju tvungen att ställa någon fråga till för gammal vänskaps skull. När det gäller frågan om vraken är vi båda berörda. Det är inte länge sedan det i Tjörns kommun drev i land ett oljebälte utifrån . Det kostade hundratals miljoner att sanera. Du, , säger att den här frågan har diskuterats . Den poppade väl upp och blev medial 20052006, när det började läcka diesel från vraket Skytteren så att det luktade diesel ute på havet. Man kunde inte fiska längre, för räkor, kräftor och annan fisk smakade diesel. Det var då frågan lyfte medialt, och det är då vi politiker brukar reagera. Du säger att ni har gjort mycket i den här frågan. Jag har köpt det.