prot · GZ09128 · 2012-06-12 00:00:00 — Men man kan ha en politisk vilja och säga att staten är en mycket stor köpare av varor och tjänster ute på marknaden, och ska man försöka att få den verksamheten utspridd så att de företag som finns ute i landet kan ta del av detta och konkurrera om de jobb som de kan få genom att sälja varor och tjänster till staten. Det är en del av detta. Det är ett lysande exempel på hur man kan bygga upp detta. Därför finns det nu ett universitet i , och därför finns det en del privata företag inom samma it-område. De finns där på plats eftersom det finns en kompetens. Men om den politiska viljan att placera dessa verksamheter just i inte hade funnits och om de här verksamheterna hade hamnat i hade det kanske inte funnits ett universitet . Då hade inte heller de privata företagen investerat i . Det är dit jag vill komma. Vi måste visa en politisk vilja. Vad vill vi? Vill vi att hela landet ska kunna ta del av detta eller inte? 75 Statsrådet (KD): Jag vill upplysa om att vi självfallet har sett till att nya myndighetsbildningar också har skett utanför . Som exempel kan jag nämna Myndigheten för som bildades . Den hamnade i . Vatten- och havsmyndigheten bildades av gamla , som låg i , och delar av , som fanns i . Det hamnade i . Tillväxtanalys hamnade i , i och i . Det har skett hopslagningar av myndigheter och tillskapande av nya som har hamnat på andra ställen. Jag vill också säga något om Statens servicecenter. Det är också ett intressant exempel. Här är tanken att vi, genom att i storskalig form hantera ekonomiadministrativa tjänster, ska spara pengar till skattebetalarna och samla upp de sysslorna på några få ställen i . Vi har börjat göra detta i och . Vi bygger nu en myndighet utifrån detta. Det kommer att innebära för att vara rak att vi minskar antalet tjänster i och på andra orter och för över resurser till och . som de sparar pengar åt staten kommer de att i en mer storskalig form bedriva en effektiv personaladministrativ hantering. Det kommer också att skapa en massa tjänster runt omkring de här myndigheterna. Det är ett bra exempel på hur man kan jobba. Vi vet också att personalomsättningen är lägre i och . Där är man ofta stabilare än vad man kanske är i storstäderna där personalen är mer flyktig och personalomsättningen blir högre. Det är ett bra exempel på det vi gör , och det sparar pengar åt statskassan och åt skattebetalarna och bidrar till en effektiv service och arbetstillfällen utanför gränser. Något som jag också tycker är viktigt att komma ihåg när det finns olika typer av regioner som vill dra till sig verksamhet, både privat och statlig, är att det gäller att bygga på de styrkefaktorer man har. Man måste marknadsföra den utbildningskapacitet man har, den kompetens som redan finns på orten och de kluster av kompetens som kanske finns. Det handlar också om personaltrogenheten och om att ha människor som lojalt ställer upp. Det visar sig vara faktorer som ofta finns ute i landet på olika sätt. tar upp Transportstyrelsen som exempel. Jag kan inte det i detalj, men jag förutsätter att de lokalt berörda har en dialog med Transportstyrelsen om varför detta sker och vad man hade kunnat göra för att behålla de jobben. Men det handlar också om att även den myndigheten har på sig ett visst kostnadstryck. De har kanske ett visst ansvar att leverera tjänster till lägre kostnader. Då måste de se om sitt hus och välja hur de vill göra detta. Om det innebär att de flyttar tjänster från ett ställe till ett annat ställe måste man föra en diskussion med den myndigheten i första hand. Det kan inte vara så att staten dirigerar vilka fördelningar av arbetsuppgifter som enskilda myndigheter gör på olika ställen. Vi ser till att vi har de här frågorna aktuella. När vi bildar nya myndigheter väger vi de här frågorna oerhört noggrant. Vi ser självfallet också många exempel på att vi lägger verksamheter utanför . Jag visade också att inte är överrepresenterat i förhållande till sin befolkningsstorlek. Det finns tvärtom flera län som ligger högre upp på listan över andel statsanställda av befolkningen. 76 (S): Jag tog upp Transportstyrelsens körkortssektion därför att några anställda har vänt sig till mig och därför att statsrådet skriver i svaret: tydlig, ändamålsenlig, kostnadseffektiv och rättssäker. Jag tror att de uppfyller vartenda av de här kriterierna, men ändå hamnar jobben någon annanstans. Jag misstänker att det går ett mode i organisationer och statlig förvaltning i . Jag tycker att det är olyckligt. Mindre kommuner drabbas av detta. Företagen i de här kommunerna ser statlig verksamhet som en bra kund och en grund för att kunna bygga ut sin verksamhet. Det är olyckligt för det näringsliv som finns i de här små kommunerna. Statsrådet nämnde Arbetsförmedlingen som ett exempel där man slog ihop myndigheter. Man såg direkt hur det blev i olika regioner när det uppstod en kris. Den gamla länsarbetsnämnden fanns inte. Man visste inte hur man skulle organisera sig, och då fick landshövdingen rycka in och samordna varsel och allting. har vi en arbetslöshet på , och vart femte företag tackar nej till order eftersom man inte kan hitta rätt arbetskraft. Jag tycker att det är viktigt med statlig närvaro. Det är viktigt att kunna ha kontakt med näringslivet, kommuner och alla andra aktörer i olika delar av landet. 77 Statsrådet (KD): Jag vet inte om det faktum att vi skapade en myndighet av Arbetsförmedlingen och avskaffade länsarbetsnämnderna skulle vara orsaken till arbetslösheten. Jag tror att det är tvärtom. Vi har bättre möjligheter att skapa bra förutsättningar för de arbetslösa med den nuvarande strukturen. Sedan handlar det om vad man gör av en organisation. En organisation kan vara effektiv och bra i tanken, men det handlar också om hur man använder innehållet. Jag tror att det är det vi ska diskutera. Vad blir det för output? Vad blir effekten av den statliga verksamheten? Vi vet att det är den service och den kvalitet vi erbjuder medborgarna för minsta möjliga pengar som blir avgörande i det långa loppet för hur medborgarna upplever förtroendet för staten. Det gäller också effekten för det privata näringslivet och för jobben i stort. Vi får inte ha jobben som utgångspunkt för att organisera statlig verksamhet. Vi måste ha servicen, rättssäkerheten och effektiviteten som ledstjärna, men självklart måste vi också, vilket jag också uppfattar att är inne på, se till att staten finns representerad på olika ställen och att vi också har med aspekterna att är långt, avlångt och rikt på resurser. Det finns självklart med när regeringen jobbar med de här frågorna. Det kan jag garantera. Överläggningen var härmed avslutad. 17 § Svar på interpellation 2011/12:419 om miljöskadliga subventioner 78 Miljöminister (C): har ställt följande fyra frågor till mig: Avser ministern att verka för att de svenska miljöskadliga subventionerna ska avvecklas och i så fall när? Vilka åtgärder avser ministern att vidta för att på global nivå fasa ut de miljöskadliga subventionerna? Är ministerns arbete med kartläggningen av miljöskadliga subventioner som ministern hänvisade till i svar på skriftlig fråga 2011/12:166 färdigt? Avser ministern att offentliggöra kartläggningen? Jag och regeringen prioriterar frågan om utfasning av miljöskadliga subventioner och kommer att lägga stor kraft på att möta de åtaganden som beslutats i och i andra sammanhang. En gemensam internationell syn är en förutsättning för framgång. om hållbar utveckling, + 20, ska äga rum i . Jag åker själv dit . Grön ekonomi inom ramen för fattigdomsbekämpning och hållbar utveckling är ett av två huvudteman för konferensen. En av regeringens prioriteringar inför + 20 är rätt prissättning inklusive utfasning av miljöskadliga subventioner som är oförenliga med en hållbar utveckling. Regeringen har drivit frågan inom EU. Regeringen lyfter också utfasningen av miljöskadliga subventioner i andra sammanhang inom EU, till exempel under det svenska ordförandeskapet 2009 och i svenskt inspel till Kommissionen om färdplan för resurseffektivitet 2011. driver att utfasning av fossilbränslesubventioner är en angelägen och kostnadseffektiv åtgärd mot klimatförändringar. Tillsammans med , , , , , och ingår i gruppen Friends of Fossil Fuels Subsidy Reform, FFFSR. Det är en informell grupp med syfte att främja avvecklingen av fossilbränslesubventioner genom att bland annat mana på och följa upp G20-ländernas åtgärder för att minska subventioner och därav följande utsläpp. Gruppen genomför en gemensam démarche, alltså en uppvaktning, i G20-huvudstäder inför i Los Cabos och inför + 20-mötet. Den kartläggning av miljöskadliga subventioner som jag hänvisar till i mitt skriftliga svar på fråga 2011/12:166 pågår fortfarande, och regeringen avser att presentera en lägesrapport i höstens budgetproposition. 79 (V): Jag vill tacka miljöministern för svaret. Jag tycker att frågan om miljöskadliga subventioner borde vara högt prioriterad, delvis för att det handlar om stora summor pengar som felriktas. Skattebetalarnas pengar går till saker som de inte skulle gå till. Framför allt är det stora summor pengar som motverkar viktiga miljö- och klimatmål. Miljöskadliga subventioner försämrar den biologiska mångfalden, ökar utfiskningen av våra hav, kan förvärra övergödningen och kan öka våra utsläpp av klimatgaser. kom med en sammanställning av de potentiellt miljöskadliga subventionerna i . Om man tittar på den här gedigna sammanställningen ser man att det handlar om en mängd olika områden som får subventioner från staten och som kan förvärra miljöarbetet. Vi känner till flygets och sjöfartens skattebefrielse. Vi känner också till industrins stora nedsättningar av koldioxidskatten. Mindre känt är kanske att det går direkta köttsubventioner till privata företag och till organisationen köttinformation som har kunnat få marknadsföringspengar för att konsumtionen av kött ska gå upp när den har gått ned. De subventionerna betalades ut för i alla fall. Det finns också stora subventioner till den svenska fiskeindustrin. Det är både EU-medel och nationella medel. Det handlar om befrielse från bränsleskatter, och det handlar om ett rent strukturstöd till fiskeflottor. Det är pengar till den här verksamheten som späder på utfiskningen av våra vatten. Om man summerar sammanställning av de miljöskadliga subventionerna landar man på . Det är väldigt stora summor. Jag tycker att det är bra att miljöministern säger att regeringen prioriterar frågan, men jag har några följdfrågor. Miljöministern säger till exempel att frågan prioriteras på EU-nivå, och då skulle jag vilja veta om regeringen har gjort något mer än att man lyfte upp den under det svenska ordförandeskapet och att man gjorde det här inspelet till färdplanen. Det är viktiga åtgärder förstås, men har regeringen gjort något mer, utöver det, på EU-nivå och vad har resultatet av det då blivit? Det absolut viktigaste, tycker jag, är att vi i städar upp framför egen dörr. Jag pratade om i miljöskadliga subventioner bara här i , och jag tycker att regeringen borde ta fram en handlingsplan för hur de här miljöskadliga subventionerna ska fasas ut. svarade miljöministern mig på min skriftliga fråga, och då fick jag svaret att arbetar med en kartläggning av de potentiellt miljöskadliga subventionerna. , , får jag samma svar. Man fortsätter att arbeta med en kartläggning. Det är viktigt att kartlägga, men jag tycker att egentligen redan har gjort den här kartläggningen åt oss. Min direkta fråga till miljöministern är: När får vi utfasningsplanen mot de miljöskadliga subventionerna? 80 Miljöminister (C): Allra först vill jag säga att jag verkligen välkomnar den här diskussionen. Den är nyttig, och den är klargörande. har rätt i att tittar vi på hur det ser ut internationellt kan vi se att beräkningar visar att subventionerna för fossila bränslen i världen uppgick till . Det är en ökning från 300 miljarder året innan. Tvärtemot vad man tror, att miljöskadliga subventioner skulle minska, har de alltså globalt sett ökat. Det här är mångdubbelt större siffror än de subventioner som finns för miljövänliga alternativ. Det är naturligtvis bekymmersamt. Det är bakgrunden till att vi jobbar mycket i olika internationella förhandlingar för att lyfta frågan, med awareness raising, för att gå igenom statistiken och diskutera med andra och för att i internationella överenskommelser hitta de texter som ger oss krokar som gör att vi kan fortsätta att driva på i den här utvecklingen. Jag vill återigen nämna det gedigna och svåra förhandlingsarbete som våra förhandlare har gjort när det gäller + 20, alltså , där det nu faktiskt i sluttexten finns en formulering om att världen gemensamt ska arbeta för att avskaffa miljöskadliga subventioner. Motsvarande arbete görs också inom EU-systemet, bland annat när vi tittar på resurseffektivitet, på sjunde miljöhandlingsprogrammet och på en mängd olika dokument. Det tar att gå igenom allt, men det arbetet förs verkligen framåt. Dessutom jobbar vi med den pådrivande gruppen av likeminded states, som det kallas, under ledning av . Vi har ett möte återigen i . Det blir det tredje möte jag deltar i med denna gruppering, Friends of Fossil Fuel Subsidy Reform. är oerhört intressant. Det är en bruttolista. Med i denna lista och inkluderat i de 50 miljarder som nämner finns allt möjligt, högt och lågt. Jag måste säga att jag inte håller med om allting. I listan finns till exempel en lägre skattenivå för diesellok som vi har för att järnvägstrafiken ska fungera och subventioner för parkering av miljöbilar. Man kan resonera om hur skadligt detta egentligen är. Här ingår också transportstödet till de fyra Norrlandskommunerna. Det är givetvis så att det blir transporter av ett transportstöd, men det är också ett överlevnadsvillkor för den industri vi har i norr. Det är stora summor. Även reseavdrag för människor som har långt till arbetet ingår med 5 miljarder, en tiondel av de för del miljöskadliga subventionerna. Vi resonerar nu om detta, går igenom lista punkt för punkt och ser vad vi ska göra. En del punkter som tar upp är naturligtvis väldigt allvarliga, men jag kan inte stå här och säga annat än att jag tycker att transportstödet till Norrlandskommunerna är bra. Jag tycker också att reseavdragen för människor som ska ta sig till arbetet är viktiga i det här fallet, med tanke på arbetslinjen. Den kostnaden är jag beredd att ta. Däremot jobbar jag väldigt mycket för att det ska vara alternativa bränslen i de bilar som människor använder. Men vi måste sortera begreppen lite grann i diskussionen. 81 (V): Jag kan ta ett annat konkret exempel på en svensk miljöskadlig subvention. blev området Bratten i ett havsreservat, vilket är jättebra. Men fortfarande pågår det bottentrålning där. Sedan Bratten blev ett marint reservat har man genomfört nästan 1 500 bottentrålningar i området. Och inte nog med det de företag som fiskar i området får stora subventioner, både EU-medel och svenska medel. Totalt får den svenska fiskeflottan , tror jag, i direkta subventioner. Det är ett konkret exempel. borde verka för att denna subvention avskaffas både här i och självklart på EU-nivå. Jag tycker dessutom att det är extremt märkligt och oacceptabelt att man får bedriva bottentrålning i ett marint naturreservat. Vad gäller lista över miljöskadliga subventioner kan jag hålla med om att man inte kan avskaffa alla de subventionerna. Jag har full respekt för att regeringen vill göra en noggrann genomgång. Jag tycker också att man måste ta med sociala aspekter av miljöpolitiken. Det är viktigt att hela ska kunna leva och att människor till exempel ska kunna göra reseavdrag. Men vet vi att den största delen av reseavdragen görs av människor i storstadsområdena, så det är inte direkt så att det främst är de ute på landsbygden som utnyttjar dem. Där tror jag nog att skulle kunna bedriva ett mycket bättre jobb för att verkligen kontrollera om alla reseavdrag i är befogade. En av mina huvudfrågor kvarstår och går tillbaka till . När får vi en handlingsplan från regeringen för att fasa ut de svenska miljöskadliga subventionerna? Jag kan acceptera att och regeringen vill återkomma till höstbudgeten, som man säger i svaret, med en egen inventering över de miljöskadliga subventionerna. Men då förväntar jag mig att det i den inventeringen ska vara tydligt angivet vilka miljöskadliga subventioner som regeringen är beredd att avskaffa och vilka som man tycker är viktiga att ha kvar av till exempel sociala skäl, glesbygdsskäl och så vidare. Jag vill bolla tillbaka frågan. När får vi planen för utfasning av de miljöskadliga subventionerna, ? Jag vill också påminna om att ifall de internationella förhandlingarna går trögt är det ofta så att om ett land går före och visar att man sopar rent framför egen dörr och avskaffar sina miljöskadliga subventioner är det självklart lättare att få med sig de andra länderna. 82 Miljöminister (C): Jag blir glad över att bejakar att vi gör en kartläggning över subventionerna och att man inte kan ta hela sammanställningen från pang rätt av. Vi måste värdera dem olika. Det finns sociala och ekonomiska aspekter. Det är anledningen till att det är ganska bra att först göra en kartläggning av hur subventionerna fungerar, vad vi kan göra åt dem och i vilka sammanhang och vilka vi faktiskt inte vill göra någonting åt samt att ha en politisk diskussion om detta. Det är väldigt bra att ha denna kartläggning i höstbudgeten. En del av de oerhört komplicerade fenomen, höll jag på att säga, som finns på listan är sådana att det tar tid att göra kartläggningen. Det här kom . Lite drygt är väl en ganska acceptabel tid ändå. Som sagt är jag inte beredd att avskaffa transportstödet till de fyra Norrlandskommunerna, även om det står på listan. Jag är inte beredd att avskaffa subventionerna till parkeringsplatser för miljöbilar, även om det står på listan. Jag inser också att vi behöver diesellok på järnvägarna och att det också där finns en anledning till att subventioner finns. Man kan också göra en livscykelanalys till exempel av om det är bättre att ha svenskodlade tomater än importerade tomater ur ett miljöperspektiv, för på den här listan finns en nedsättning av energiskatten för växthusnäringen. I många sammanhang ser jag i rapporter att närodlad mat har en klimatfördel. När vi dessutom vet att växthusnäringen går över till att använda överskottsvärme från industrin på ett helt annat sätt än tidigare tycker jag att det är en viktig reform. Men är det kanske så att det är andra styrmedel som fungerar i detta sammanhang. De 50 miljarder som nämns tror jag att man ska ta med en nypa salt. Här finns saker som vi absolut ska jobba med. Men det finns också saker som jag redan här och är beredd att säga att jag inte kommer att föreslå en ändring av. Möjligen kan man som sagt titta på regler eller hitta andra styrmedel, men man ska kunna leva i hela landet. Något som jag också tycker att vi ska värdera i den här sammanställningen är vad det är vi påverkar i och hur vi driver de internationella förhandlingarna. Där är vi överens. Jag har sagt att vi ska vara tidigare och tydligare i internationella förhandlingar, och jag tycker att vi håller på att visa att vi är det, som i exemplet med kortlivade klimatgaser, där det har gått väldigt bra sedan vi blivit riktigt tydliga på den punkten. I den jämförelse som gjort av olika länders miljöskadliga subventioner är det ändå så att ligger ganska bra till, vilket jag vill framhålla i detta sammanhang. Det är väl anledningen till att en stor grupp länder verkligen vill ha med oss i den grupp av länder som driver reformer av miljöskadliga subventioner och där vi gemensamt har förberett förhandlingsarbetet inför . Jag tycker alltså att vi är på väg åt rätt håll, även om jag också tycker att det finns saker kvar att göra. 83 (V): låter det nästan på som att hon tycker att närapå allt som finns i rapporten är subventioner som ska finnas kvar. I så fall vill jag understryka att vi inte är överens. En stor del av de subventioner som tas upp här är djupt problematiska. Jag nämnde tidigare till exempel flygets och sjöfartens skattebefrielse. Jag vet att det är svårt att fasa ut detta, men jag skulle vilja se ett mycket tydligare engagemang från regeringen. Ett sätt man kan lösa detta på är att helt enkelt låta till exempel flyget betala en skatt på sina utsläpp, alltså att man inför en flygskatt. När det gäller industrins stora nedsättningar av koldioxidskatten vet jag inte hur mer i koldioxidskatt vanliga hushåll betalar; jag tror att det är över 20 gånger mer än vad industrin gör. Är det verkligen rimliga proportioner? Köttsubventionerna som jag nämnde är inte så stora . Det handlar dock om att en stor del av köttet som produceras i EU nu konsumeras men att det så fort vi får ett överskott finns marknadsföringspengar redo för att få svenskarna och andra européer att konsumera mer kött. Vi vet att kött leder till stora klimatutsläpp. Det är bara till den svenska fiskeflottan. Vi vet att våra hav håller på att fiskas ut helt och hållet. Här skulle regeringen verkligen kunna göra någonting. Jag vill dock tacka miljöministern för denna debatt. Jag vill passa på att fråga, än en gång: , kan jag tolka ditt svar som att ni i höstbudgeten kommer att presentera en mycket konkretare kartläggning och även en prioritering? Jag undrar om ni kommer att säga: Dessa miljöskadliga subventioner är vi beredda att ta bort, och så här gör vi. Andra subventioner får kanske finnas kvar eller ta lite att fasa ut. Det vill jag veta. 84 Miljöminister (C): Jag tycker att det är väldigt intressant att diskutera flyget och sjöfarten. Jag måste säga det. Jag tror att marknadsbaserade system i detta fall är väldigt bra, och jag tycker att handeln med utsläppsrätter ändå levererar och är i linje med den nedåtgående kurva som enligt EU-överenskommelsen ska ge en minskning av utsläppen av växthusgaser, som är oerhört miljöskadliga, . Flyget och sjöfarten har varit helt oreglerade. I EU-förhandlingarna om handeln med utsläppsrätter var det faktiskt mitt ändringsförslag som innebar att flyget och sjöfarten skulle införas i systemet. Förhandlingsresultatet under det franska ordförandeskapet och miljöminister blev att sjöfarten ska införlivas i handeln med utsläppsrätter om det inte är så att den internationella maritima organisationen har klarat ut frågan i närtid. Det har gått dess. Flyget ska införlivas på samma sätt därefter. När det gäller flyget har vi redan nu förhandlingar, och vi diskuterade på miljörådet i går att EU ska stå fast vid att handel med utsläppsrätter ska gälla för flyget samt de avgifter det innebär. Det är en början. Det är alls inte en total lösning, men det är en början. Över tusen flygbolag följer nu reglerna, och tio flygbolag gör det inte. Det tycker jag är ett bra resultat på . Här ligger alltså väldigt mycket att hantera, både på EU-sidan och på den svenska sidan. Regeringen avser att återkomma i frågan i höstbudgeten. I exakt vilken form förhandlas . Jag tycker att det är viktigt att vi driver på i frågan, och jag hoppas att vi i förhandlingarna i om ett hållbart samhälle på global nivå ska kunna se att vi har en text om just utfasning av miljöskadliga subventioner. Det skulle kännas väldigt bra, och det är jag övertygad om att också skulle tycka. Tack för en väldigt bra diskussion! Överläggningen var härmed avslutad. 18 § Bordläggning och beslut om förlängd motionstid Anmäldes och bordlades Proposition 2011/12:158 Sekretessen för djur- och växtarter Skrivelse 2011/12:150 om klimatrelaterade skatter Kammaren biföll talmannens förslag att motionstiden för denna proposition och denna skrivelse skulle förlängas till . betänkanden /12:KU20 Granskningsbetänkande 2011/12:KU21 Redogörelse för behandlingen av skrivelser till regeringen m.m. 2011/12:KU24 Indelning i utgiftsområden betänkande 2011/12:UU9 19 § Anmälan om skriftliga svar på frågor Anmäldes att skriftliga svar på följande frågor inkommit 2011/12:621 SRHR-politik av (S) till utrikesminister (M)