prot · GZ0999 · 2012-04-18 00:00:00 — Eller ska vi faktiskt sätta någon kraft bakom orden, att vi står upp för de mänskliga rättigheterna? Jag tycker till exempel att vi ska byta teleoperatör så att vi inte behöver använda oss av ett bolag som hjälper till att kränka mänskliga rättigheter i ett annat land, oavsett om företaget är svenskt eller inte och vi har en del i ägandet. Hur ska vi få ihop det? 39 (M) replik: Svensk utrikespolitik ska genomsyras av mänskliga rättigheter. Det är helt klart. Det är det som framkommer i vårt betänkande. Det här gör ju inte på egen hand i alla lägen. Vi arbetar tillsammans genom EU. Vi arbetar tillsammans genom FN, och olika andra organisationer. Men ständigt lyfter vi kraven på att mänskliga rättigheter ska uppfyllas. Vi deltar i en rad olika projekt för att stärka demokratiutveckling i olika länder, för att de ska kunna bygga sina egna demokratier för att stärka de mänskliga rättigheterna. Det här tycker jag är någonting som vi har ett ansvar för tillsammans, att skapa demokrati överallt för att lyfta fram de mänskliga rättigheterna. Det är någonting som jag tycker genomsyrar hela vårt betänkande, där man lyfter fram alla de åtgärder som den gör och som framstår klart och tydligt i den utrikespolitik som vi bedriver. 40 (MP) replik: Jag tror att vår bild av vad regeringen faktiskt gör är olika. Det är sant att det står väldigt många bra saker i betänkandet om hur bör agera och hur vi tror att agerar i många fall. Sedan kommer den ena skandalen efter den andra där vi inser att det vi så vackert säger och som regeringen också säger i sin regeringsdeklaration faktiskt inte genomförs i praktiken och att vi genom olika delar av vår utrikespolitik faktiskt hjälper diktaturer. Vi hjälper olika regimer i världen att slå ned på de oppositionella, att förtrycka människor, att inte respektera de mänskliga rättigheterna. Vi måste ju få det som vi är överens om partierna emellan om mänskliga rättigheter och om demokrati att också genomsyra regeringens politik. Det är ju regeringen som är ansiktet utåt och som ansvarar för utrikespolitiken gentemot andra länder. Vi måste få regeringen på rätt köl, upplever jag det som. Hur ska vi lyckas med det? En början kan ju vara att vi inte bara talar om mänskliga rättigheter i världen mer generellt utan att vi också verkligen betonar den svenska politiken för mänskliga rättigheter. Hur lever vi själva upp till våra egna högt ställda krav? Det kanske är en fråga betänkande om mänskliga rättigheter, att börja lite grann i en annan ände. När det gäller biståndsministern till exempel kan vi se att hon har ett väldigt klart och tydligt uppdrag att jobba för mänskliga rättigheter. Hon gör det också, det är tydligt. Sedan kan jag tycka att vår biståndspolitik är relativt mycket fyrverkeri just . Man vet inte riktigt vad den innebär den ena dagen och är det någonting nytt. Men mänskliga rättigheter är en grundläggande del i vår biståndspolitik i alla fall. 41 (M) replik: Det sista kan jag absolut hålla med om, att vår biståndspolitik grundar sig otroligt mycket på mänskliga rättigheter. Vi ska bistå så att människor ska kunna bygga upp de mänskliga rättigheterna genom framför allt demokratiutveckling och se till att de kan få åtnjuta sina mänskliga rättigheter, till exempel som kvinna. Vi har genom en rad olika projekt bidragit inom hälsosektorn och inom utbildningssektorn. Sedan tycker jag att det, som säger, inte bara står hur vi ska göra, utan jag tycker att det står väldigt mycket om hur den faktiskt gör för att lyfta fram de mänskliga rättigheterna i vår utrikespolitik. Jag tycker att vi väldigt klart har beskrivit vilka åtgärder som vi vidtar och som vi har vidtagit. Det är någonting som jag tycker framför allt genomsyrar vår svenska regerings hela utrikespolitik, att vi är väldigt duktiga på att lyfta fram vad vi gör och vad vi har gjort. 42 (V) replik: är företrädare för majoriteten och står för utskottets betänkande. Jag lyfte i mitt anförande fram den motion från som finns om och vikten av att i bilaterala kontakter med tar upp också whistleblowers mänskliga rättigheter. Vad gjorde var att avslöja brott mot krigets lagar och mänskliga rättigheter i . Han offentliggjorde en video som visar hur amerikanska soldater i en helikopter beskjuter civila. Jag antar att precis som jag blev upprörd av bilderna och tycker att det är förfärligt att se amerikanska soldater bete sig på det viset. Jag antar också att utskottsmajoriteten tycker att det är bra ifall de som beter sig på det sättet ställs till svars. Det hade inte kunnat göras utan . När utrikesutskottet ska behandla denna motion skriver utrikesutskottet så här: Utskottet konstaterar att det finns en människorättsdialog mellan och där man regelbundet diskuterar en bred agenda av MR-relaterade frågor, däribland stöd till MR-försvarare, dödsstraffet, etc. Dessutom finns en folkrättsdialog som förs mellan rättschefen i och dess amerikanska motsvarighet. Sedan fortsätter det några rader till med bludder. Men vad tycker ni då? Tycker ni inte att vi ska lyfta fram också och andra whistleblowers mänskliga rättigheter i dialog med ? Tycker ni att det är en viktig fråga? Varför avstyrker ni motionen när ni inte har ett enda argument för att avstyrka den? Det skulle vara intressant att höra majoritetens uppfattning om mänskliga rättigheter och hur ska agera för att försvara dem. 43 (M) replik: Jag ska börja med att säga att jag håller med i alla avseenden när det gäller de övergrepp som är presenterade. Det håller jag med om; det som sker är fruktansvärt. Det är saker och ting som det är väldigt bra att de kommer upp till ytan. Det håller vi också med om. Sedan tycker jag inte att man ska föregripa det arbete som pågår. har ett bilateralt samtal med där man lyfter upp mänskliga rättigheter och lyfter upp vikten av att också ska följa de regler som gäller för att uppfylla mänskliga rättigheter just i dessa situationer. Att föregripa en pågående dialog tycker inte jag känns rätt att göra, och det är på de grunderna motionen avstyrks inte på grund av någonting annat. 44 (V) replik: I avslagstexten till motionen är ordet whistleblower inte ens nämnt. Man behandlar över huvud taget inte motionstexten. Man diskuterar inte, argumenterar inte, utan man skriver: Av rättigheter i 2010 framgår att bilateralt tar upp mänskliga rättigheter med . ställde frågor och lämnade rekommendationer till inom ramen för allmänna granskningar av länder. Vad har detta med motionen att göra? Inte ett dugg! Inte ett vitten! Det är bara snömos. Varför kan ni inte i stället säga vad ni tycker? fattar jag svaret så att och jag är överens om att det var bra att offentliggöra den video som offentliggjorde, att det var bra att vi fick möjlighet att fästa uppmärksamhet vid de krigsbrott amerikanska soldater begick i och att det är bra ifall vi har människor som med fara och risk för att själva bli stämplade som brottslingar vågar ställa sig upp och berätta och vittna om vad de har sett. Om det är så blir avstyrkandet av motionen än mer obegripligt. Då tycker man en sak men vågar inte säga det i utskottets betänkande utan fegar ur och hänvisar till allmänt bludder. I övrigt finns det mycket bra i detta betänkande, men det här är verkligen uselt beskrivet. Det borde egentligen utskottsmajoriteten kunna erkänna. 45 (M) replik: Det är alltid bra att brott mot mänskliga rättigheter lyfts fram, och det ska vi aldrig blunda för. Vi ska alltid våga lyfta upp de frågorna och ifrågasätta dem som bryter mot de mänskliga rättigheterna. Där är vi i också väldigt klara och tydliga med att vi inte accepterar brott mot mänskliga rättigheter. Vi tar en dialog med dem som bryter mot mänskliga rättigheter. Det har vi gjort även i detta fall när det gäller vi har ifrågasatt behandlingen, och precis som det står i vårt betänkande har vi en pågående dialog med när det gäller brott mot mänskliga rättigheter. Det är det arbete jag tycker att regeringen har på sin agenda, att lyfta fram dessa frågor. Jag tycker att vi gör ett väldigt gott arbete i den frågan. 46 (FP): Vi har att diskutera utrikesutskottets betänkande nr 8, som berör ganska många faktiskt uppemot ett femtiotal motioner som har skrivits av riksdagsledamöter under de allmänna motionstiderna 2010 och 2011, och så lite EU-strategier på det. Det berör specifikt mänskliga rättigheter i världen och den svenska politiken för att främja mänskliga rättigheter i världen. Det som rör den arabiska våren, när den iranska regimen sätter elchocker under dissidenternas fotsulor eller när man slår ihjäl människor i och annat kommer dock i ett separat betänkande som rör och . Vi har alltså nu att diskutera mänskliga rättigheter i världen exklusive och , som kommer separat . Det är omöjligt att gå igenom precis allting i detta betänkande på den korta tid jag har i talarstolen , men några punkter tycker jag ändå är viktiga att notera, fru talman. Det finns en hel del motioner som berör situationen på , , , Sydsudan och så vidare. För att sträcka ut en hand över blockgränsen vill jag säga att jag tror att det ligger någonting väldigt väsentligt i det Socialdemokraterna skriver i sin motion om ett regionalt perspektiv på denna region. Det är väldigt viktigt. Det är också det Europeiska unionen nu med ett antal nya strategier försöker anamma. Det är viktigt av det enkla skälet att de problem som finns på på olika sätt är tvinnade samman med varandra. De förstärker varandra, och de har skapat en negativ spiral som hela regionen drabbas av. Det handlar om gränstvister, till exempel. Det kan handla om väpnade konflikter. Det kan handla om svaga institutioner, bristen på demokrati och i många fall säkert också ett illa utformat bistånd . Det handlar förstås inte minst även om svält, torka, fattigdom och så vidare. De olika problemen tvinnas ihop till ett kluster som gör att det är väldigt svårt för enskilda länder på att häva sig ur fattigdom och förbättra sig. Det som sker i får vissa återverkningar i , givet den eritreanska regimens stöd till jihadister i . Det som sker i konflikter mellan och påverkar också andra länder. Det som sker i södra och påverkas på olika sätt av det som sker i och . Det är väldigt viktigt att vi har den regionala ansatsen när vi tittar på detta. Det är dock också viktigt att vi ser att det finns en regim på som faktiskt agerar i det närmaste mer destruktivt än de andra, och det är . Den eritreanska regimen under har antagit formen av någonting i stil med . Det är en regim som blir alltmer isolerad. Det är en regim som är utsatt för sanktioner av . Det är en regim som har en stor diaspora, där fler och fler eritreaner nu vänder sig emot regimen. Det är väldigt viktigt att vi kan formulera en utrikespolitik som verkar för att främja mänskliga rättigheter i och på . Det där är lite klurigt, för det är inte så lätt alla gånger att föra en dialog med en regim som . Jag noterar att Socialdemokraterna i sin motion nämner att man vill att ska ta initiativ till en ganska omfattande och intensiv dialog med den eritreanska regimen. Det tror jag inte är en bra idé . Vi ser inte den typen av tecken från regeringen i , att den har kommit till det stadiet att den är en partner i en sådan dialog , tyvärr. Jag önskar att det vore så, men tyvärr. Jag vill nu flytta fokus till en annan del av världen, till östra . Det har i tidigare anföranden berörts en rad olika MR-problem i , och är mycket riktigt en enpartistat. Jag vet uppriktigt sagt inte hur man ska beteckna den. Vi skulle kunna reda ut, jag och , i något replikskifte huruvida är en kommunistisk diktatur, en kapitalistisk diktatur eller någonting däremellan. I vilket fall är det inte en demokrati, och det är en mycket brutal stat när det gäller hur staten, militären, säkerhetstjänsten agerar gentemot dem som tycker annorlunda. Det är dock viktigt att inte isolera diskussionen om mänskliga rättigheter i enbart till Xinjiang, där den muslimska minoriteten lever, eller till , utan är i mångt och mycket också en mycket odemokratisk stat gentemot den absoluta stora majoriteten hankineser som lever i landet. Det är viktigt att inte isolera demokratidiskussionen rörande till att bara handla om just och Xinjiang, eller Östturkestan som många där själva väljer att kalla det. Till följd av förskjutningen av ekonomisk makt från väst till öst kommer givetvis regimen i och att växla in denna ökade ekonomiska slagkraft till ett ökat politiskt inflytande. Det oroar förstås andra länder i östra . Därför är det viktigt ur ett mänskligt rättighetsperspektiv att vi inte isolerar problematiken bara till det som sker i , utan också ser att den kinesiska regimen har ett agerande som också påverkar vad som sker i exempelvis norra och . Det finns demokratiska stater i östra som är ganska oroade över kinesisk upprustning . Dit hör till exempel , , , , och en del andra. Jag ska avslutningsvis säga några ord rörande , som har tagits upp här av flera talare. Som liberal, människorättskämpe och demokrat blir jag ganska beklämd när jag ser att sitter i en mycket liten cell i och förmodligen kommer att få spendera resten av sitt liv i fängelse, som nu ska starta en tv-show i Kremlkontrollerad rysk tv, där den första gäst han bjuder in är från Hizbullah i . Det är viktigt att vi ser vad Wikileakshärvan handlar om. Vissa av de saker som Manning avslöjade, till exempel videon från , skulle sannolikt i en amerikansk domstol inte behöva vara olagliga läckor. Det skulle mycket väl kunna betraktas som whistleblowing. Det finns dessutom ett uppenbart intresse att få veta vad som skedde vid de olika incidenterna. Det finns inte något land i världen där det är lagligt att gå in i olika databaser i ett land och likt en dammsugare pumpa in dokument i usb-minnen en kvarts miljon klassificerade dokument varav ungefär en halv miljon är armérapporter från och sedan ge dem till någon för att kabla ut dem på internet. Jag må ändå betona detta. På låter det som att det har gjort skulle vara en rättighet i . kan i så fall aldrig ha hört talas om IB-affären. I vilket demokratiskt land eller mindre demokratiskt land som helst skulle det givetvis klassas som ett brott mot utrikessäkerheten och ett samhälles nationella intressen att pumpa in en kvarts miljon hemligstämplade dokument och lämna ut dem helt utan urskiljning. Man utsätter en massa människor, som kan vara uppgiftslämnare, demokratiaktivister eller vad det nu må vara, för en mycket stor fara. Det är klart att detta inte på något sätt kan betraktas som någon sorts allmän rättighet. I så fall kan vi alla som sitter i utrikesutskottet gå in i utrikesutskottets databas som heter och plöja ut alla dokument som är hemligstämplade därifrån, sedan ge dem till någon som lägger ut dem på internet och säga att vi är whistleblowers. Det är inte riktigt så det fungerar. Men det finns vissa saker av det som Manning har avslöjat som det finns ett allmänintresse i att det avslöjas och som även enligt den amerikanska lagstiftningen skulle klara en rättsprocess. Den allmänna tendensen är att vi kommer att få se fler läckor. Det kommer säkert att följas upp av att mer konfidentiell information framöver kommer att offentliggöras. Det är säkert en utveckling som vi står inför. Och det är kanske inte riktigt rätt förhållningssätt att alla som lämnar över något som är sekretessbelagt ska dras inför rätta, utan det här är förstås en förändring som sker i samhället givet ny teknik och tekniska landvinningar som gör att det blivit betydligt enklare och dessutom att trösklarna minskat för att göra detta. Men att man helt urskillningslöst går in och offentliggör en kvarts miljon hemligstämplade dokument från en statsmakt gör en inte till en allmän whistleblower och frihetskämpe. Det är en uppfattning som i alla fall jag som demokrat och liberal inte ställer upp på. 47 (V) replik: Jag kanske inte kan reda ut statusen på den kinesiska diktaturen, men låt mig göra ett försök. Jag brukar beskriva den som två av de värsta system som världen känner, nämligen stalinismen och den extrema nyliberalismen sammanfogade till en diktatur. Därför är argumentation i förhållande till den kinesiska diktaturen vällovlig. Men den landar ju i att ni vill avslå den motion som lyfter fram vikten av att faktiskt agerar vad gäller kränkningar av mänskliga rättigheter i form av dödsstraff, kränkningar av majoritetsbefolkningens och minoriteternas rättigheter men också vad gäller mänskliga rättigheter i arbetslivet, fackliga rättigheter. Argumentationen var bra, men slutsatsen blev ett avslag på den enda motion som lyfter fram att bör agera. När det gäller är argumentationen däremot inte lika glasklar. Vad egentligen gör är att han argumenterar för att vi inte ska agera, därför att , förutom att han har lyft fram sådant som vi, och jag tror också , är överens om är viktigt för världen att få veta. Brott mot mänskliga rättigheter begångna av amerikanska soldater i har ett allmänintresse som gör att gjorde rätt när han offentliggjorde videon. tar andra material som har läckts som intäkt för att man inte ska agera. Det är en argumentation som helt saknas i utrikesutskottets betänkande och den majoritetstext som själv står bakom. Men det är åtminstone en argumentation. Den är fullständigt galen, eftersom det inte är en argumentation i sak för att rättigheter ska respekteras, utan det är en argumentation emot att har rätten att vara whistleblower och att ska agera för mänskliga rättigheter. Där var väl argumentationen av det mer svårförståeliga slaget, men det kan man begripa om man läser utrikesutskottets majoritetsbetänkande. 48 (FP) replik: En sak tror jag att vi i alla fall kan vara överens om. Nja, vi är nog inte överens om det heller, och jag. Men en sak vill jag ändå vara tydlig med, och det är att definitivt inte är en nyliberal stat. Hade det varit en nyliberal stat skulle den kinesiska statsmakten ha varit betydligt mindre till sin omfattning än vad den är. Nyliberaler har alltid argumenterat för en liten stat. Den kinesiska staten är mycket stor och mycket hårdhänt, och framför allt är den överallt. Den går in i varenda por hos invånarna och deras privata sfär på ett eller annat sätt. När det gäller Manning är det alldeles uppenbart att det är en sak hur Manning behandlas av de amerikanska myndigheterna i väntan på rättegång. Där kan vi vara mycket kritiska. Det är otroligt viktigt att även en person som ska ställas inför rätta får sina rättigheter tillgodosedda och behandlas enligt rättsprinciperna i häkte och så vidare. En annan sak är huruvida de handlingar som anklagas för är förenliga med amerikansk lagstiftning eller inte. Där menar jag att om det bara handlade om en video som avslöjar vissa övergrepp av amerikanska soldater i hade det blivit en rättsprövning i amerikansk domstol. Det kan inte vi avgöra här, men det hade mycket möjligt kunnat frias. Det hade varit en helt annan sak. Att gå in och pumpa ut en kvarts miljon hemligstämplade dokument ur en enskild stats databas och sedan helt vind för våg ge dem till någon som plöjer ut dem på internet är inte att vara någon sorts människorättshjälte. Han utsätter massor av människor för mycket stor fara även om det givetvis är intressant för oss att känna till det som står där. Jag skulle gärna se större transparens även i det amerikanska systemet, men det är en helt annan sak. Jag kan inte tänka mig något fritt land i världen där man kan pumpa ut en kvarts miljon hemligstämplade dokument och sedan hävda att man är en whistleblower. Jag har svårt att se det. 49 (V) replik: Jag sade att den kinesiska diktaturen är en sammanfogning av två av de sämsta systemen vi har sett, nämligen stalinistisk diktatur och statsmakt kombinerat med en oerhörd frihet vad gäller kapitalets möjligheter att begå rovdrift på både människor och miljö. Att jag kallade det nyliberalt var kanske lite slarvigt, men det är i varje fall en kombination av två system som var för sig inte skulle kunna fungera som mall för det vi ser . Här är vi överens i argumentationen i stor utsträckning men inte i slutsatsen eftersom inte vill att vi ska ta ställning för den enda motion i detta betänkande som kräver att agerar mycket tydligare. När det gäller rättigheter lyfter vi fram att han behandlas på ett sätt som är helt omänskligt. Han har suttit isolerad och hotats med dödsstraff. Möjligtvis är det hotet undanröjt just , men det finns ingen möjlighet att hävda att behandlingen av honom står i proportion till vad han har gjort. Dessutom har han tagit sig en rätt som vi är glada att han tog sig, nämligen rätten att avslöja brott mot mänskliga rättigheter och krigets lagar i . Signalen från och utskottsmajoriteten när man skriver snömos i texten som man avstyrker motionen med är att whistleblowers rättigheter inte är så viktiga. Det inte är så viktigt att människor får möjligheten att avslöja missförhållanden, övergrepp och kränkningar, utan det är viktigare att man håller tyst och ifrågasätter dem som offentliggör sådant som vi vill och bör få veta för att kunna göra något åt det. I texten hänvisar man till att har en pågående dialog. Vet att UD och utrikesministern har lyft fram ? Kan svara på det? I så fall skulle det vara ett argument, men det står inte så i utrikesutskottets betänkande, och ingen har bekräftat att det pågår en sådan dialog. Är det så eller inte? 50 (FP) replik: Vi är i varje fall överens om att inte är en demokrati. Vad gäller Manning är frågan inte helt enkel. Å ena sidan finns det vissa saker som Manning genom läckan har uppmärksammat som vi vill veta. Det har jag påtalat och varit tydlig med. Det finns saker som i en amerikansk domstol säkert skulle kunna betraktas helt annorlunda än det faktum att han också har spridit ut en halv miljon säkerhetsstämplade dokument. Jag har svårt att se att det ur laglig synpunkt skulle vara okej att göra så. Då kan vi andra göra precis samma sak. Däremot är det givetvis viktigt att behandlingen av Manning i häktet med mera sker enligt de rättsprinciper som det amerikanska rättssystemet vilar på. Här har vi samma uppfattning. Den enda dialog mellan och som jag kan yttra mig om rör Socialdemokraternas utrikespolitiska talespersons möte med den amerikanska ambassaden tidigare. Jag behöver inte gå in på var jag fick den informationen från. 51 (C): När man lyssnar på denna debatt som har pågått kan man tro att vi har ett brett betänkande som rör mänskliga rättigheter, vapenaffärer och allt vad det nu kan vara som har varit uppe till diskussion. Men, fru talman, så är det inte, utan det är ett motionsbetänkande som baseras på de motioner som ärade ledamöter i denna kammare väckt och som vi har haft att svara på. Vi brukar från utskottet komma till kammaren för att debattera mänskliga rättigheter med lite olika utgångspunkter. Vi har haft ett större betänkande om folkrätt och många andra perspektiv, men vi har valt att fokusera inte på hela världen utan på några regioner. Det gör att debatten kan upplevas lite spretig eller konstig för den som lyssnar. När det gäller mänskliga rättigheter vill jag säga det vi alla brukar lyfta fram, nämligen att de är odelbara. Några har i debatten försökt peka ut vissa som viktigare än andra, men de är odelbara och förstärker ömsesidigt varandra. Det är också en viktig utgångspunkt i den svenska synen på mänskliga rättigheter. Det är viktigt att betona eftersom det är något som vi ser hanteras på andra sätt ute i världen där man väljer ut en eller några mänskliga rättigheter som unika och andra inte erkänns. Från vår utgångspunkt är det viktigt att betona att det inte är upp till stater att välja à la carte, utan mänskliga rättigheter gäller generellt. Jag vill också understryka vikten av att vi har folkrätt som grund för vårt internationella samarbete: demokrati, yttrandefrihet och en rättsstat som fungerar.