prot · H00914 · 2012-10-23 00:00:00 — Jag börjar med de två sista delarna, som lyfter fram. Jag tar utbildningsplatserna först. Man kan jämföra utbildningsplatserna och . Vi har fler utbildningsplatser. Vi har mer statliga pengar som går till hela det reguljära utbildningssystemet än vad som fanns då eget parti satt vid makten. Vi gör det här för att vi tror att hela det reguljära utbildningssystemet är viktigt, från gymnasiet och upp till universitet och högskolor, yrkeshögskolor, yrkesvux och vuxenutbildningen. Därför gör också staten satsningar på detta. Vad gäller Arbetsförmedlingen är det ett ansvarsområde som har. Jag vet att hon noga tittar på de här delarna, för vår ambition från regeringens sida är att pengarna ska kunna användas på de orter och platser i där de behövs mest. Till huvudfrågan: Den glasindustrin är jätteviktig. Det glasblåseriet och glastillverkningen är en fantastisk tillgång som inte bara har satt och Glasriket på kartan utan också . Det har varit en viktig jobbmotor i den här regionen och en exportframgång . Det är ett kulturarv. Det är ett viktigt hantverk. Och det skapar jobb och tillväxt, inte minst i småorter som och , till exempel. Det är också därför beskeden om neddragningar är otroligt tråkiga. Jag vet att det har funnits både passionerade och engagerade entreprenörer som har gått in och investerat mångmiljonbelopp för att blåsa liv i verksamheten och för att få den att verka. De kontakter jag har haft med ägarna har visat att det tyvärr inte har funnits möjligheter att fortsätta med detta och att man därför har fått dra ned. Det är jag väldigt ledsen för. Vi har haft samtal med både landshövdingarna och regionförbundsordförandena. Vi har också haft konkreta samtal om de deluppdrag som har lyft fram. Jag skulle bara kort vilja gå igenom de deluppdragen, för vi har gett svar på samtliga av dessa till de regionala företrädarna. De vill ha en specifik kontaktpunkt. Ja, det finns. Det finns en styrgrupp på och en nationell samordningsperson som är just den kontaktpersonen när det gäller Glasriket, förutom det specifika regeringsuppdrag som de har. Man vill ha en sanering av glasbruksområdena som ligger på ungefär 800 miljoner. Det totala anslaget, som har varit , för sanering ligger på 635 miljoner. Det finns hos . Det finns medel där att söka inom befintliga ramar. Sedan handlar det om en kartläggning vad gäller energibesparande och energiåtervinnande i den här sektorn. Det finns ett stort energieffektiviseringsprogram på som kan användas till just detta. Därför bör man kunna genomföra en sådan inom ramen för det befintliga program som administreras av . Man vill också ha en satsning på produktutveckling inom besöksnäringen. Där har vi lagt pengar och uppdrag till bland annat som arbetar med utvecklingen av besöksnäringen. Den sista delen i det som interpellanten lyfte fram handlade om flygplatserna. Här beslutade regeringen att ett nationellt basutbud för flygplatser ska utgöra stommen i ett effektivt transportsystem och att de regionala flygplatserna i övrigt ska finansieras mellan näringsliv, kommuner och regioner för att på det sättet vara en viktig motor i det regionala näringslivet. 79 (S): Jag hör vad ministern säger, och utifrån de olika åtgärdsförslag som förvisso finns jag läste upp några av dem som ligger på regeringens bord uppfattar jag att ministern är nöjd med de möjligheter som finns allaredan i dag. Jag har även full tillit till landshövdingarna i och och alla de andra som har varit inblandade när det gäller att arbeta fram det här, och det som möjligtvis förvånar mig lite är att de lyfter fram de här sakerna när den här möjligheten redan finns. När det gäller den särskilda satsningen på besöksnäringen och resandet, det som ministern hänvisar till här med , är väl de pengarna redan utdelade till några destinationer, men vad vi har förstått är inte Glasriket med på den banan. Jag skulle vilja gå tillbaka till mina frågeställningar, både om den glasindustrins framtid och om utvecklingsmöjligheter. Jag känner inte att vi har fått tillräckligt tydliga besked här i debatten och inte heller vad gäller den ökade arbetslösheten i och i dess närhet. När man pratar om att det är på regional nivå man bäst kan arbeta med de här frågorna är det ju, precis som ministern själv sade, en global konkurrens och den måste vi möta. Då kan man inte bara stå och titta på, utan vi måste ha rejäla åtgärder. Det brådskar och måste ske här och . Det är bra att det finns satsningar på utbildning, men det måste till mycket mer och kraftigare satsningar som visar på handlingskraft. Det är då man kan ta tag i det här, och en av de saker man behöver göra är att arbeta med exportfrågan. 80 Näringsminister (C): Visa handlingskraft och gör kraftigare satsningar, säger . Det var det regeringen gjorde i investeringsbudgeten, och det svar vi fick av Socialdemokraterna då var att det var för oansvarigt och för vidlyftigt. Vi valde dock att göra just strategiska satsningar för att stärka konkurrenskraften och innovationsförmågan för att kunna behålla jobb till svenska arbetare, för det är i grunden det som det handlar om: att stärka nationell konkurrenskraft för att se till att jobben stannar kvar i . När det gäller exportfrämjandet som lyfter fram på slutet vill Socialdemokraterna ha 20 miljoner i extra exportstöd. Det, liksom de 50 miljonerna till inkubatorstöd, är ganska små pengar om man jämför med de stora pengar som finns i svenskt exportfrämjande. Jag tror att det är viktigt att särskilja de små miljoner som Socialdemokraterna väljer att satsa och inte glömma bort att presentera de miljarder som man drar åt svångremmen för de svenska företagen med, nämligen 30 miljarder i ökade kostnader. Det är dubbla arbetsgivaravgifter, dubbel restaurangmoms viktigt för besöksnäringen och höjd bolagsskatt, men det handlar också om den lastbilsskatt som man föreslår. Det är en kanonad av skattehöjningar som kommer att slå ganska hårt mot företagen i och till syvende och sist också mot svenska jobb. Det är inte så man får en konkurrenskraftig ekonomi med fler jobb, utan för att få det ska man välja den linje som Alliansen har presenterat genom budgeten, det vill säga en investeringsbudget för fler jobb, en bättre skola, en bättre infrastruktur och en mer kvalificerad forskning. Överläggningen var härmed avslutad. 14 § Svar på interpellationerna 2012/13:42 och 43 om varslen i och i 81 Näringsminister (C): har frågat mig vilka åtgärder jag är beredd att vidta för att stimulera omställning till fler jobb och företag i . har frågat mig vilka åtgärder jag är beredd att vidta för att stimulera omställning till fler jobb och företag i samt vad jag avser att göra för att motverka och minimera risken för nya varsel. Jag väljer att besvara båda interpellationerna i ett sammanhang. Låt mig först understryka att jag känner väldigt starkt med alla dem som drabbas av besked om varsel, oavsett var i landet det sker. Förhoppningsvis leder inte alla varsel till uppsägningar. Regeringen bedriver en mycket aktiv politik för att stärka entreprenörskap, innovation och tillväxt i hela landet. Inom dessa områden har regeringen tagit och tar löpande en stor mängd initiativ för en samlad näringspolitik i syfte att stärka den lokala och regionala konkurrenskraften och stimulera omställning i hela landet. Den bästa kunskapen om vad som behövs för att utveckla och finns dock i dessa regioner. Därför ligger också huvudansvaret för de regionala tillväxtresurserna där, och regeringen tillför resurser för att utveckla insatser inom till exempel näringslivsutveckling och kompetensförsörjning. Här kan även insatser för omställning och strukturomvandling vara viktiga delar. Det är viktigt att det är de unika förutsättningarna och styrkorna i respektive län som ligger till grund för det regionala tillväxtarbetet. Detta är det bästa sättet att främja omställningen i varseldrabbade län och för att stärka tillväxten i alla delar av landet. För att den svenska ekonomin även fortsättningsvis ska ha goda förutsättningar att möta utmaningar till följd av en globaliserad ekonomi satsar regeringen på en rad reformer i förslaget till budget för att ska ha välutbildad arbetskraft och för att fler människor ska komma ut i en meningsfull sysselsättning. Det handlar om reformer för att öka möjligheterna att driva företag och stärka svensk konkurrenskraft, bland annat genom att vi föreslår en sänkning av bolagsskatten och införande av ett investeraravdrag. Regeringen har också presenterat såväl en forsknings- och innovationsproposition som en infrastrukturproposition. Även dessa insatser stimulerar jobb och företagande runt om i . Slutligen bedriver regeringen även ett strategiskt arbete för att säkra kompetensförsörjningen i alla delar av landet. Ett led i det är etableringen av regionala kompetensplattformar för utbildningsplanering och matchning . Kompetensplattformarna bidrar till att minska risken för flaskhalsar i de många företag som går fortsatt bra som tillgängligheten till utbildad arbetskraft ökar när konjunkturen väl vänder. Regeringen avser att förstärka de regionala kompetensplattformarna som viktiga verktyg för kompetensförsörjning och näringslivsutveckling i hela landet. Därmed hoppas jag att det framgått att regeringen bedriver en aktiv politik för att skapa förutsättningar för omställning och nya företag såväl i och som i övriga delar av landet. 82 (S): Jag skulle vilja börja med att göra en rättelse som jag vill tas till protokollet, eftersom de tekniska hjälpmedlen spelade mig ett spratt när jag lämnade in interpellationen. Det var alltså inte den slutgiltiga interpellationen. Därför skulle jag vilja stryka hela tredje stycket som börjar med gång på gång och slutar med eller gjort något åt problemen, eftersom detta inte stämmer med verkligheten. Jag vill tacka för minister svar. Runt nyår gick ett medelstort företag inom trävarubranschen i konkurs. Eftersom ministern själv kommer från sydöstra har hon kanske också hört att det har varit överetableringar i denna bransch. Därför såg jag inte heller de signaler som det kanske egentligen handlade om. Det var förmodligen så att det redan då var åtstramningar på exportmarknaden. Det är en tragedi för varje person som förlorar sitt arbete, men i det här fallet sögs en del upp av bemanningsföretag. var jag tillsammans med på besök hos i . Där kunde man med viss stolthet berätta att det var fler som arbetade på än före krisen . Dock använde man sig av bemanningsföretag, men man anställde också själva. Det gick bra för , och man såg med tillförsikt . Detta var alltså . har skickat hem de människor som kom från bemanningsföretagen och man lägger varsel helt enkelt. Det har förändrat sig väldigt snabbt. juni fick jag höra att det inom byggbranschen började bli glest i orderböckerna. hade man inte fulla orderböcker i länet. Så håller det på. har varsel lagts inom olika branscher. Vad som är mycket oroväckande är att det är de stora företagen, som står för stabilitet i näringslivet, som kommer med sina varsel. Det är Södra i , alltså pappersbruket. Det är Dynapac i . Jag kan fortsätta räkna upp dem för detta gäller hela länet. Det är inte bara de stora företagen som drabbas utan givetvis de små och medelstora också. Som en konsekvens det finns ju konsekvenser överallt minskar transporterna och det blir arbetslöshet. har de näst högsta arbetslöshetssiffrorna i landet och låg på , att jämföra med riket som låg på . Då vet vi inte vad alla de här varslen kommer att betyda om man verkställer dem. Totalt har det till september månad lagts 947 varsel i och många fler är på gång. Det är redan en fördubbling gentemot . Ministern pratade om matchning . Med den höga arbetslöshet som råder har ungdomarna inte en chans på arbetsmarknaden, och har länge haft den högsta ungdomsarbetslösheten i . Många ungdomar flyttar utomlands för att få jobb. I sin regeringsförklaring sade statsminister att i andra länder vaknar människor med oro, men i har vi framtidstro. Vi vet att arbetslösheten skapar otrygghet och vad den gör med människor när varsel läggs och luften surrar av vilket företag som står näst på tur och hur många som kommer att varslas. Man ser om sitt hus eftersom man inte vet om det är jag nästa gång. Man köper kanske inte det man har planerat att köpa, man går inte ut och äter den där lunchen och så vidare. Följden blir att det är rätt tomt på stadens gator och i affärer. De anställda och ägarna frågar vad de ska göra. slog krisen till mot bilindustrin och dess underleverantörer. Det fick följdeffekter för det omkringliggande samhället. Då bad vi från om snabba insatser och stöd från regeringen för en omställning. De insatserna kom sent och var av den arten att det nästan blev skrattretande. Det var elva nya utbildningsplatser till den kommun som var värst drabbad. undrar jag vad man kommer att göra för att förhindra att detta sker igen. 83 (S): Tack, , för svaret på min interpellation! Det skulle bli så bra. Den fulla sysselsättningen skulle återerövras vid den moderatledda regeringens tillträde 2006. Vi hade då, i den kvardröjande it-krisen, en arbetslöshet på . , träning, har vi en nationell arbetslöshet på . Jag vill påstå att regeringen försatt en unik möjlighet. Man ärvde starka statsfinanser, en kontroll över ekonomin och en möjlighet att bedriva en verklig näringspolitik. Det handlar om att bygga bostäder i tillväxtområden. Det handlar om att utbilda människor för de nya jobb som skapas. Det handlar om att stärka infrastruktur för att vidga arbetsmarknadsregioner och transporter i en vidare mening. vet vi att regeringens enda näringspolitiska instrument heter skattesänkningar. Det må vara bolagsskatt eller inkomstskatt, momentet är sänk skatten. Jag vill påstå att det har gjort möjligheterna färre och vårt land svagare i utvecklingskraft, detta i en situation då det kommer en ny varselvåg mot och vårt land. Det är inte en slump att flera andra län har varit representerade här. De säger ungefär samma sak som jag gör, nämligen att när man talar med företrädare för företag och fackliga organisationer i mitt hemlän får man höra: Först kom det till husindustrin, sedan kom det till sågverken. är det inne i den egentliga industrin. Den vanliga diskussionen vi har, säger företrädare för de tre , handlar om varsel och nya varsel. Det är en fördubbling av antalet varsel , och vi har i en arbetslöshet på 12 297 personer. I en situation där vi hade haft möjligheter att investera i de motorer som hade gjort vårt län starkare har regeringen faktiskt inte, och jag refererar till tidigare debatter som jag har haft med bland annat , orkat göra någonting för vår utvecklingskraft. Jag undrar , , i den mycket besvärliga situation vi står och där oron för nya varsel och arbetslöshet växer sig starkare: Vad avser du att vidta för åtgärder för att stimulera omställning och därmed möjlighet att erövra nya arbetstillfällen i vårt län? Vad avser du att vidta för åtgärder för att motverka och minimera det växande antal varsel som utvecklas? 84 (S): Tack, näringsministern, för svaret på interpellanternas frågor! Den här interpellationsdebatten har ju pågått i några varv, och vi har varit några stycken som har efterfrågat konkreta förslag på åtgärder. Jag sade i ett tidigare inlägg till näringsministern att det finns en stor oro ute bland folk som drabbas av varsel och folk som går ut i arbetslöshet, naturligtvis även bland ägarna och de som driver de företag som drabbas hårt. Här är det oerhört viktigt att från näringsministerns sida faktiskt börja ta den här utmaningen på allvar och försöka återupprätta ett förlorat förtroende, för det är faktiskt just det som skapar oro när det blåser och när det finns en finanskris. Det är man möts av det i debatten: Har ni socialdemokrater glömt att det är finanskris och att det finns en oro i ? Nej, det har vi absolut inte gjort. Vi vet att det är så. Men när det här ovädret drabbar oss är det naturligtvis viktigt att det finns en regering som kan skapa förtroende och som kan lägga fram konkreta förslag, inte en som bara pratar och pratar. Där någonstans, herr talman, kan jag efter att ha lyssnat på den här debatten konstatera att det är så att näringsministern saknar svar på de mycket berättigade frågorna. Alla vi ledamöter här i ska ju åka hem till våra valkretsar. Vi ska ut till företagen, ut på företagsbesök, ut och träffa de arbetslösa människorna. De frågar naturligtvis: Vad hittar ni på? Vad finns det? Vad har ni för förslag att komma med? Då kan vi naturligtvis, precis som och andra har gjort, räkna upp alla konstruktiva förslag som vi socialdemokrater har. Men folk vet ju att vi inte har majoritet här i kammaren. För att dämpa den verkliga oron måste de förslagen komma från regeringen, som ändå har makt att driva igenom dem. Vi, precis som ministern också har sagt, sträcker gärna ut en hand. Vi är med och medverkar till och har lagt fram förslag om hur vi kan gå vidare, till exempel plocka ut förslag om korttidsarbete från utredningar. Det är förslag som diskuterades men som återigen begravs i en utredning. förslag ska utredas igen. Det går inte att ta dem på allvar och göra en överenskommelse fastän det skulle finnas en politisk majoritet, herr talman, för sådana förslag i kammaren. Det är den typen av besked som näringsministern skulle kunna ge och medverka till att stilla den stora oro som finns. En annan sak som skapar mycket oro är om man känner att regeringens företrädare inte håller sig till sanningen. har näringsministern i flera inlägg sagt att Socialdemokraterna har för avsikt att höja bolagsskatten. Tricksandet och fixandet med siffror kan möjligen ge kortsiktiga politiska poäng, men till slut kommer det i kapp. De som har läst våra förslag i budgeten vet att dagens bolagsskatt på i våra förslag blir . Hur man kan få det till en höjning av skatten är fantastiskt spännande tricksande. Det är att göra en ; man fintar lite med ena handen och plockar upp en kanin ur en mössa med den andra handen. Men det kommer i kapp näringsministern. Det är sådant som skapar oro och som gör att näringsministern inte har något förtroende i debatten. 85 Näringsminister (C): Låt mig inleda med att svara på påhopp på slutet. Lite sans i debatten, säger . Jag ska förklara hur bolagsskatten blir en kraftig höjning. blir den svenska bolagsskatten . Socialdemokraternas förslag är att den svenska bolagsskatten blir , det vill säga en differens på . Där har vi en tydlig skattehöjning utifrån ett näringslivsperspektiv. Därmed försämrar man konkurrenskraften för det svenska näringslivet i förhållande till övriga länder. säger också att vi begraver förslaget om korttidsarbeten av utredningar. Det stämmer inte heller. Utredningen är precis tillsatt. Vi kör ett snabbspår för att vi vill få fram förslag på möjligheten till att få korttidsarbeten vid tider av allvarliga varsel och andra oerhört svåra situationer. Det är något som utredningen tittar på med kort tidshorisont. När man hör , och i talarstolen känns det som att Socialdemokraterna de facto har levt i en bubbla . Man har missat finanskrisen, skuldkrisen och man har missat den globala nedgången av efterfrågan. Jag ska åka med några svenska företag till för att förbättra handelsrelationer och förstärka exportmöjligheter. I har man också märkt en kraftig försämring vad gäller tillväxten. Ekonomier som och bromsar för fullt. Det har givetvis påverkan på svensk ekonomi. säger att regeringens enda åtgärd är sänkt skatt. Delvis handlar det om sänkta skatter eftersom vi tror att till exempel sänkta arbetsgivaravgifter kommer att leda till fler jobb. Vi tror att sänkt bolagsskatt och avdrag för och stimulerar jobb och företag i tjänstesektorn. Men vi gör inte bara skattesänkningar. Vi gör historiska satsningar på infrastruktur, drift och underhåll, nya vägar och järnvägar samt bredband. Vi gör historiska satsningar på forskning och ökar den jämfört med hur det var under Socialdemokraternas tid. Vi gör också stora satsningar på innovation. Det är 2 miljarder fördelat med allt från test av demoanläggningar till industriforskningsinstitut. Vi gör en stor satsning på skola och utbildningsplatser. De delarna är de konkreta besked som de tre interpellanterna efterfrågar. Vilka konkreta besked har , har man frågat, gång på gång. Ja, förutom den satsning vi gör på Arbetsförmedlingen, där pengarna ska användas mer flexibelt, stöd och hjälp från dag ett, bättre matchning, mer arbetsmarknadsutbildning, gör vi också satsningar på exempelvis 9 000 fler platser på de kommande fyra åren. Vi tillsätter totalt sett 18 000 fler platser i hela utbildningssystemet och 50 000 platser . Förutom detta lägger vi ut regionala tillväxtresurser till såväl som . För del får man 38 miljoner i regionala tillväxtåtgärder och för del 23 miljoner. Det är arbetet med de regionala kompetensplattformarna som regeringen har initierat ute i länen för att ha möjlighet att jobba med kompetensförsörjning och matchning . Det är hantverket ute i regionerna som är viktigt. Vi kan bistå med pengar för åtgärder, vilket vi gör , men det är också viktigt att arbetet med kompetensplattformarna får luft under vingarna och att fler jobb skapas. 86 (S): Inom utbildningssektorn sker neddragningar i . Enligt behöver infrastrukturen inte byggas ut eftersom tillgänglighet inte ingick i uppdraget. Där missade man faktiskt en del av arbetsmarknadsförstoringen i sydost. Flera som jag har talat med tar upp Arbetsförmedlingens roll. Man uppfattar Arbetsförmedlingen som en passiv part, och man tycker att det vore bra om Arbetsförmedlingen kunde ta kontakt med olika intressenter när varsel läggs. Det är inte kommunernas roll att vara spindeln i nätet. Det är så det har sett ut, och det ser ut så också. bildade regionen tillsammans med kommunerna, deras utbildnings- och arbetsmarknadsenheter, sparbankerna, fackföreningarna och Arbetsförmedlingen mötesplatser för att få rådgivning och hjälp att skriva om lån så att människor inte skulle behöva lämna sina hem. Det är inte alls så att vi har levt i en bubbla, som ministern sade. Det var inte Arbetsförmedlingen som tog initiativet, och det har det inte varit heller, utan det är kommunerna som mobiliserar. Jag undrar om ministern tycker att det är så det ska fungera. Paradoxalt nog ropar forsknings- och tillverkningsindustrin efter utbildad arbetskraft som många är arbetslösa. Något som har varit framgångsrikt har varit olika utbildningsinsatser baserade på de problem som finns. Det kan vara fråga om fler utbildningsplatser, precis som ministern sade, inom kommunens vuxenutbildning, yrkesutbildning och samt traditionella högskoleplatser. Jag hoppas att det är bekant att alliansregeringen drar ned på högskoleplatserna i länet. Utbildningarna kör , men sedan finns en plan att dra ned på antalet platser. Det är kanske dags att göra ett omtag inom utbildningssektorn om man menar något med att hela ska leva. Man borde också titta på utnyttjandet av infrastruktur och satsa på att bygga ut den till och från våra hamnar. Företagen behöver hitta nya marknader, precis som ministern sade. För att underlätta borde man kanske titta på väst-östliga transporter. Österut finns en stor marknad som väntar. Allt går nedåt, men har 7,3 procents tillväxt även om den siffran är dålig i deras ögon. Det finns en rad åtgärder som behöver och kan vidtas så att statsministern i nästa års regeringsförklaring kan säga att trots en konjunkturnedgång står starkt rustat och ser med tillförsikt an om bara viljan finns hos regeringen. Är minister beredd att ta upp samtal med sina kolleger i regeringen för att se över vilka möjligheter som finns inom utbildning, infrastruktursatsningar och offentlig verksamhet? Inom den offentliga verksamheten behöver man renovera, miljösäkra, bygga om fastigheter och bygga bostäder för att behålla kompetensen inom byggsektorn, som också är hotad. Vi i och i den sydöstra regionen vill göra insatser .