prot · GZ0990 · 2012-03-28 00:00:00 — Om vi till exempel blir sjuka kommer det med den nuvarande regeringen att vara stor risk att vi hamnar i fattigdom, särskilt om vi får en riktigt allvarlig sjukdom och blir långtidssjuka. Det kan hända vem som helst. Vi värnar om att alla människor ska ha en chans, oavsett vilken resursbas man har. Det är viktigt att eftersträva att alla med samma inkomst beskattas lika. Därför anser vi att en översyn av skattesystemet bör göras. Antingen man har lön, pension, arbetslöshetsersättning, sjuk- eller föräldraförsäkring ska man beskattas lika. Det är en rättvisefråga. Det är också viktigt att vi skattar efter bärkraft. Det är vår ideologi. har varit världsledande inom en rad områden, alltifrån skolresultat och miljörankningar till hälsotal, vi byggde . Det skedde utifrån en välfärd där skattesystemet byggde upp ett jämlikt och starkt land. Klyftorna hölls små, vilket var en betydande del i att var så framträdande, att världen tittade på . Vi hade en roll i världen för att vi var ett jämlikt land. kommer forskning som pekar på att jämlikhet är viktigt. Ökade inkomstklyftor ökar ohälsan hos befolkningen. Det är stressigt med en brant statusstege, och den uppkommer när inkomstskillnaderna i samhället är stora. Stora inkomstskillnader gör ett samhälle hårt. Det märks på klimatet i att inkomstskillnaderna ökat. Många ungdomar mår dåligt. Mobbningen har ökat i skolorna. blir man mobbad om man inte har märkeskläder när man går till skolan. Så var det inte när jag gick i skolan . Visserligen blev man kanske lite mer populär om man hade märkeskläder, men man blev inte mobbad. blir många mobbade för att de inte har märkeskläder. Det tyder på, visar forskning, att inkomstskillnaderna ökar statusberoendet. Man blir alltså beroende av statusprylar för att kunna visa att man hänger med i ett samhälle med stora inkomstklyftor. Inkomstskillnaderna bidrar, på grund av den stress de framkallar, till en ökning av hjärt- och kärlsjukdomar, ökad fetma, ökad brottslighet och sämre skolresultat. Det visar statistik över skillnader mellan världens länder. Det är inte heller bra för miljön med stora inkomstskillnader eftersom vi konsumerar för att hänga med i det sociala sammanhanget. Såväl hög som låg behöver konsumera för att visa att man är med. Det tär på vårt klimat. Det bidrar till stora klimatutsläpp och en överbelastning av hela vårt naturliga system. Därför tycker vi att det är viktigt att man skattar efter bärkraft. Därför är det viktigt att vi fördelar resurserna och gemensamt, kollektivt, bygger samhället. Det är viktigt att vi tillsammans arbetar för ett samhälle där alla mår bra men där individen har stor frihet antingen man är fattig eller rik och där allas olikheter respekteras. Jag vill också lyfta upp förmånsvärdet för vissa bilar. Dagens system för förmånsbeskattning av vissa bilar leder till att nya bilar blir tyngre, motorstarkare och bränsletörstigare än i många andra länder. har en stor och tung bilpark. Många nya bilar köps av företag, och det är viktigt att förmånssystemet har en koppling till miljöpåverkan. , där stora företag såsom sitter med, har pekat på att en ändrad förmånsbeskattning är en viktig åtgärd för att få fram bränslesnålare fordon. Enligt skulle koldioxidutsläppen minska om vi införde ett förmånssystem likt det som infördes i . Det är påtagligt mycket. Uppskattningsvis är av nybilsförsäljningen förmånsbilar. Här finns alltså mycket att göra, och det är synd att majoriteten inte stöder det. Jag anser att vi även ska jobba med reseavdrag. Det är viktigt att vi genom reseavdrag gynnar färdmedel som släpper ut lite koldioxid och att vi inte fortsätter att gynna bilen i samma utsträckning som . Det vore därför på sin plats att regeringen utformade ett förslag med fordonsneutrala reseavdrag för att gynna dem som reser kollektivt och cyklar. Diskussionen om RUT-avdrag utomlands är intressant. RUT-avdraget används i första hand av höginkomsttagare och bidrar dessutom till att passivisera mannen mer än tidigare eftersom man inte delar på hushållsarbetet. I stället är det fortsatt kvinnan som har ansvaret men hon får lite avlastning. Skattereduktionen för hushållsnära tjänster är en del i den orättvisa politik som regeringen för, som tar skattepengar från behövande och ger bidrag till dem som redan har, till dem som är i arbetsför ålder och, relativt sett, har höga inkomster antingen de är unga eller gamla. När man är som mest arbetsför ska man alltså få bidrag. En begränsning av dagens system vad gäller avdrag för boende utomlands är ett viktigt steg i rätt riktning, bort från det orättvisa bidraget. I och har man lyckats hålla den regeln gentemot EU. Varför kan vi inte gå samman med och och visa att vi tillsammans med andra som vill förändra EU kan göra det? Det går att göra om man vill. Den svenska modellen bygger på att det finns jämbördiga parter på arbetsmarknaden. Det är viktigt att alla har råd att vara med i en a-kassa, och arbetslöshetsförsäkringen ska vara solidariskt finansierad. För att fler ska välja att delta i det fackliga arbetet för att forma ett sunt och bra arbetsliv med en hög grad av demokrati och inflytande för arbetstagaren är det viktigt att samhället gynnar att man går med i facket. Det är gynnsamt för hela samhället med sunda arbetsplatser och att människor trivs och inte blir överbelastade med jobb. Det gäller särskilt där allt handlar om effektivisering. Det är där man till och med tar bort marginalerna i ambulanssjukvård och låter verksamhet gå på knäna för att kamma in vinst och storkovan. Då är det extra viktigt med ett starkt fack som kan stå emot besparingar, indragningar och effektiviseringar som allt oftare går till bristningsgränsen. Jag tror att vi alla har upplevt verksamheter runt omkring oss som haltar för att man har pressat dem till den yttersta marginalen. Tyvärr har många flytt facket och a-kassan då skattereduktionen togs bort. Det är viktigt att återinföra detta för arbetet med ett sunt arbetsliv och se till att så många som möjligt har råd med trygghetsförsäkring om de blir arbetslösa särskilt som arbetsmarknaden ser ut . Jag yrkar därför bifall till reservation 11. 20 (M) replik: Eftersom är emot EU är det inte så lönt att föra en diskussion om vilken juridisk bedömning som ni bygger slutsatsen på att det går alldeles utmärkt att ta bort möjligheten till RUT- och ROT-avdrag utomlands. har rent historiskt och ofta i sina uttalanden inte visat sig vara särskilt intresserade av juridiken eller juridiska bedömningar över huvud taget. Jag tror därför att det är ganska lönlöst att föra en sådan diskussion med . Däremot har jag lite andra frågor. Först och främst undrar jag: I ren solidaritet med spanjorerna, skulle du inte kunna tänka dig att acceptera avdraget om det nu skapar ett och annat jobb i ? Är det så himla farligt? Det är lite svårt att få en bild av var egentligen står i svensk politik. Jag lyssnade lite på er kongress. Det var väldigt tydliga ställningstaganden som man gjorde. Jobbskatteavdraget ska bort. och är bara någonting för överklassen och ska också bort. Ni vill införa extrema marginalskatter. Lyssnar man på får man lite dubbla besked om vad det egentligen är som gäller. Det hettade till när hon talade om det förfärliga i och . Men läser man betänkandet kan man nästan tolka det som att ni nu har accepterat och i och med den skrivning som ni har gjort tillsammans med övriga i oppositionen. I reservationen vill ni också ha en parlamentarisk skatteöversyn. Du vill alltså i realiteten sätta dig och förhandla med om skattepolitiken. Det går inte riktigt ihop. Är ni ett radikalt socialistiskt vänsterparti eller har ni blivit någonting annat? 21 (V) replik: Jag skulle jättegärna förhandla med i skattepolitiken. Jag skulle gärna vilja att lyssnade lite mer på oss och insåg att även för höginkomsttagare är ett jämlikt samhälle gynnsamt. Också höginkomsttagare dör i hjärtinfarkt, har olika välfärdssjukdomar och stressymtom på grund av att vi lever i ett ojämlikt samhälle med hög kriminalitet och stora obalanser. Jag skulle gärna ha en diskussion om de frågorna på djupet. Man kan ta till sig ny forskning som visar på att det är viktigt att vi fördelar resurserna bättre än vad vi gör nu när allting går åt fel håll. Vi är absolut inte ointresserade av juridik. Jag tror att vi ligger närmare forskningen än vad gör på grund av att de ekonomiska intressena står i vägen för syn. Det är en sorts blind fläck för där allting som inte handlar om ekonomi liksom inte finns. Vad gäller RUT-avdraget har vi gjort ett särskilt yttrande som finns med som du inte verkar ha läst. Där markerar vi tydligt att vi är helt emot RUT-avdraget. Det är en solidaritet med de rika, de som redan har, de som är i arbetsför ålder och tjänar som mest på toppen av livet. Det är ett bidrag till dem. Det behövs inte. Vi vill också vara rädda om våra skattepengar. Jag tror snarare att det är vi som vill vara det än ni. Skattepengarna ska gå dit de behövs. 22 (M) replik: Med all respekt tycker jag att det nästan blir lite larvigt. vill sätta sig ned och förhandla med så att ska bli mer som . Allvarligt talat: Det blir bara plakatpolitik av detta. Det är alldeles tydligt att och är något av varandras motsatser i skattepolitiken. Det blir därför lite larvigt att tala om en gemensam parlamentarisk skatteutredning. Det tycker jag att anförande visar ganska tydligt. Jag måste dock säga att jag välkomnar den nya inriktning som står för, eller kanske bara , att man börjar referera till forskningen. Det är ingenting som rent historiskt någonsin har gjort. Det gör jag gärna. Du hittar inte en enda seriös, välrenommerad nationalekonom som kan peka på annat än att det är marknadsekonomi och ekonomisk frihet som skapar välstånd. Titta ut i världen! Vilka länder är det som lyfter sig ur fattigdomen? Det är de länder som tillämpar marknadsekonomins principer och lösgör den inre kraften hos människor som har lyft sig ur fattigdomen. Jag tar gärna en diskussion om forskningen. Den nya forskning som du själv talar om men inte refererar till antar jag handlar om en bok som publicerades för som försöker belägga att jämlikhet skapar bättre samhällen. Jag tycker att det är viktigt att vi håller ihop samhället och att klyftorna inte blir så stora att några ramlar ned i dem. Vi ska arbeta för att alla människor ska få ett jobb och ett anständigt liv. Jag ska ge dig en bok som heter och som Timbro har tagit fram. Den visar på hur den forskning som du talar om är ganska tendentiös och inte särskilt seriös. Det är bra att vi får besked. kommer att jobba mot och och för att jobbskatteavdraget ska avskaffas. 23 (V) replik: Marknadsekonomin har strandat . Det kan man lugnt säga. Det tror jag att ganska många är överens om. Det är finanskris och klimatkris. Det är två gigantiska kriser som vi har att ta itu med. Faktum är att har varit ett föredöme just på grund av att vi här har byggt välfärd och jämlikhet genom att ha en balans mellan företagande och välfärd. Det har fungerat så bra att människor har kommit till och tittat på hur vi har arbetat tidigare. Det har varit en förebild i världen. Det är ett väldigt gott exempel på hur man kan arbeta. Det är också det exempel som lyfts upp väldigt mycket i forskningen när man jämför olika länder. Tyvärr bidrar marknadsekonomin och den fria marknaden väldigt mycket till att girigheten får styra . Kortsiktig girighet styr över livsviktiga saker som till exempel mattillgång. Man spekulerar till exempel i människors livsmedel inom marknadsekonomin. Man låter utsläppen bara fortsätta. Man fortsätter att utvinna olja från . Man tänker gå över till tjärsand när oljan tar slut. Man tänker använda kolkraft i stor skala. Man vill bygga ut kärnkraft som har väldigt stora risker, inte minst om man ser på vad som hände i . Allt detta är för att girigheten gör att man inte kan tänka långsiktigt och mer sparsamt. Resurshushållning, som ekonomi egentligen är, handlar om att hushålla med resurser och inte att slösa med resurser för att visa sin status för andra. Det handlar om att må bra på riktigt och göra det man mår bra av och som inte kräver onödiga resurser. Det handlar om att inte blåsa upp sig som en tupp som sedan spricker väldigt lätt. 24 (KD): När vi talar om inkomstskatt har det varit mycket diskussion om inkomstbeskattning relativt staten. Men jag tror att jag vill flytta ned det hela till inkomstskattens viktigaste syfte, nämligen detta att den utgör av kommunernas intäkter. Resten är avgifter och vissa statsbidrag. Det är därför självklart att det är viktigt med fler arbetstillfällen och fler arbetade timmar. Alliansregeringen gör också insatser för att försöka få fler arbetade timmar. Detta är även själva grunden för all verksamhet och för att upprätthålla de skyldigheter kommunerna har. Varför tar jag nu upp detta? Anledningen är att man här kan se en liten utvärdering av hur politiken och ekonomin har lyckats . måste man komma ihåg att detta är uppenbart viktigt, för inkomstskatten får tillsammans med andra pålagor konsekvenser och ger incitament för personer i arbetsför ålder. Om skatterna blir för höga minskar incitamentet. Oavsett vilken expert man hör efter med är det så. Det finns ett antal exempel på att överbeskattning på olika områden har motverkat att arbetstillfällen har uppkommit eller att sådana sektorer har utvecklats. är unikt i världen i och med att vi har syndromet med en så kallad midja i anställningsområdena. Vi har alltså många små ensamföretagare, få medelstora företag och några få väldigt stora. Så ser det ut med arbetstillfällena, och så har det varit också historiskt. Det har varit ett problem för att vi har för få mindre företag som växer och kan bli medelstora. Det är ett problem för jämfört med andra motsvarande länder. Hur har det då gått för kommunsektorn? var ett mycket bra år för svenska kommuner och svensk kommunsektor, herr talman. Man hade mycket stora överskott, som man inte har haft på länge, på grund av ökade skatteintäkter från inkomstskatt. Man kan också titta på en utvärdering av pensionerna. Hur såg det ut med dem? Pensionerna har en eftersläpning i uppräkning, kan jag berätta för den som inte är insatt i det. höjdes inkomstpensionen mer än tidigare i det nya pensionssystemet. Det är också ett bevis på att vi hade stora intäkter och fler som jobbade. Sedan valet räknade man med att det var ungefär 180 000. Siffrorna i sig är oviktiga, men det kan vara bra att göra en utvärdering. Vad har då alliansregeringen gjort på området? Jag vill säga att har varit drivande i frågan. Vi har gjort en historisk skattesänkning på pensionsinkomsterna med 12,8 miljarder. Man kan tycka att det är lite, men det har aldrig hänt . Jag tycker att det är rätt bra om vi nu kan gå vidare med ytterligare några miljarder. Det är i detta ljus man ska se saker och ting. Man ska också komma ihåg att ingen regering, oavsett färg, kan undgå världsomspännande finanskriser som genereras i eller var det nu kan vara någonstans. Detta påverkar också möjligheter att tillverka och sälja produkter, varor och tjänster till andra länder. Det påverkar sysselsättningen; det kan vi aldrig komma ifrån. Genom att försöka använda sådan här retorik missar man själva poängen med hur en utvärdering ska göras. Vi kan se på och . Det ger jag vet inte hur många tiotusentals arbetstillfällen. De är viktiga för kommuners intäkter. De som berörs betalar i stort sett ingen statlig skatt, utan bara kommunalskatt. Det är alltså bra för kommuner att vi har gjort så att fler kan jobba inom dessa sektorer. Utvärderingar är ofta svåra. Det är lätt att bli selektiv i slutsatserna när det gäller skatteeffekter eftersom verkligheten inte är allt annat lika. Det är inte någon statisk verklighet vi har. Därför måste alla utvärderingar ses och rensas från andra faktorer om man nu vill ha ett realt utfall. Men en sak vet vi: Det är viktigt att få fler människor i arbete. Det är viktigt att vi löser upp de inlåsningseffekter som uppstår genom att människor onödigtvis finns inom sjukförsäkringssystemet och inom arbetslösheten. Man måste därmed, utöver detta, göra det lönsamt att arbeta. Då är det viktigt att vi får nya företag. Det är många unga som startar företag jämfört med . Jag kan hänvisa till , där man redan nu talar om att krisen kanske är över för deras del när det gäller arbetstillfällena. Det är glädjande. tror jag att det är viktigt att man kommer ihåg att arbete är viktigt i sig självt, men det är också viktigt att människor får behålla en stor del av sin inkomst för att känna att de själva kan retirera och göra de val de vill. Det är bra för människan själv att kunna styra över detta. Man ska inte göras beroende av andra ersättningar. Det finns ett medieinslag från där man visar en familj. I denna familj måste den som börjar arbeta tjäna innan det över huvud taget är lönt att gå till ett arbete på grund av de olika ersättningar och bidragseffekter som finns. Det kan inte vara alliansregeringens inställning, utan det ska löna sig att arbeta och att ta ett jobb. Jag tror att detta speglar ganska bra vad jag försöker säga här. Jag yrkar givetvis bifall till utskottets förslag i betänkandet förutom den del som avser reservation nr 9, som handlar om och . 25 (S): Jag yrkar bifall till reservation 15. I motionsbehandlingen har vi frågan om skatteavtalet med uppe till behandling. Sedan det tecknades har det alltmer framkommit att det är ogynnsamt för och kommuner och landsting. Låt mig peka på de mest uppenbara bristerna. Utgångspunkten för skatters legitimitet är att man betalar skatt till det ställe som man får sin välfärd ifrån. Då borde rimligen den allra största delen av en löntagares skatteinkomster hamna i den kommun och i det landsting där man bor. Det är där barnen går i skolan, och det är där man går på vårdcentralen. Men det praktiska utfallet av skatteavtalet med är att det i genomsnitt är endast på en hundralapp som går tillbaka till hemkommunen. Ekonomiskt är detta ett stort problem, men jag kommer tillbaka till denna del. Det som framför allt oroar mig är den underliga känsla man får som skattebetalare när man vet att man betalar rejält med skatt man betalar de skatter man ska men att grannarna vet om att pengarna inte bidrar till den skola där ungarna går eller till den vårdcentral som man besöker. Många gränspendlare, inte minst i , uttrycker den oro de känner för att de ska betraktas som snyltare, som de själva säger, och för att deras barn ska hängas ut detta trots att de betalar skatt som de ska. Det finns en stor förening som heter Föreningen . Den består inte av enbart borgare, men av medborgare i som är gränspendlare. Högst av allt på deras kravlista står: Låt oss få betala kommunalskatt där vi bor! Anledningen är just denna. De viktigaste anledningen till att det inte fungerar är att de offentliganställdas inkomster inte regleras, att inkomster under 150 000 inte regleras och att drar av 40 000 respektive i ett slags grundavdrag som finns i det danska skattesystemet innan reglering sker. Det är alltså i huvudsak bara inkomster av privat tjänst över 230 000 som omfattas av skattejämkningen mellan länderna. Effekten av tillämpningen är att det till svenska kommuner betalas medan vi skickar åt det andra hållet. Ebberöds bank ligger nära till i jämförelse. De inkomster som trots allt kommer från går inte direkt till de kommuner som pendlarna bor i, utan de går in i det stora utjämningssystemet. Det är några miljarder som kommuner och landsting går miste . Jag förstod på tidigare att 70 miljoner är felräkningspengar i Alliansens skattepolitik. Men talar vi om några miljarder. Det är alltså inte bara pendlarkommunerna som drabbas. Alla kommuner och landsting drabbas eftersom det kommer in för lite skatteintäkter. Pendlarkommunerna kompenseras till viss del inom ramen för skatteutjämningssystemet men på fel sätt och långt ifrån helt. De här bristerna har varit kända , och i takt med att gränspendlingen har ökat har också det faktiska problemet ökat i kronor och ören. Jag har krävt att regeringen omförhandlar avtalet, och efterhand har allt fler organisationer och myndigheter ställt sig bakom det. Senast beslutade en över partigränserna helt enig skatteutjämningskommitté att uppmana regeringen att sätta i gång förhandlingarna. När Husmark var Nordenminister ansåg hon detsamma. Statsministern har också gett uttryck för att det måste omförhandlas; det gäller bara att hitta rätt tillfälle. Men sedan sade finansministern nej och åter nej. I en debatt här i kammaren steg på sitt vanliga vis åt sidan och hänvisade till departementet som inte såg några obalanser i avtalet. Det gick emot, och det visade sig naturligtvis att hade fel. I stället har resonemangen varit att nu ska vi analysera, och så analyserar man år ut och år in. Men åren går, och det här avtalat gnager på viljan och kraften i Öresundsintegrationen. Det är det som oroar mig allra mest. Det här är ett hinder för den politiska och ekonomiska integration som skulle kunna innebära så mycket för hela tillväxt. Vi behöver ta mycket större tag. Jag vet att många tycker att det som redan har hänt i Öresundsintegrationen är en framgångssaga. Ja, det som har hänt är bra, men det är långt ifrån tillräckligt. Det är två regioner. På ena sidan bor det 1 ½ miljoner och på den andra sidan 1,2 miljoner. är det 20 000 personer som gränspendlar. Det är alldeles för lite. En del av det beror på den olust som enskilda människor känner. Om de ger sig in i detta och jobbar på andra sidan kommer de inte att kunna bidra till välfärden för sina barn och sina gamla föräldrar. Av inte minst statsministerns kommentarer har jag förstått att regeringen går och väntar på någonting att byta med. Man kan förhandla med när de har något av intresse för oss. Men jag skulle vilja säga att när obalansen är så uppenbar och klar måste det ligga i båda parters intresse att rätta till felen. Jag tycker att det är ett bra tillfälle . har inte en ångande konjunktur. Den ökning av gränspendlingen som har varat har stannat av, och det är till och med så att det går åt andra hållet. Då är det väl ett alldeles perfekt tillfälle att rätta till de här felen i avtalet så att vi får ett sjyst avtal som gör att människor på båda sidor av sundet kan vara aktiva i integrationen utan att känna att de inte bidrar med sina skatter. Vi ska rösta om det . Jag har läst flera borgerliga motioner med samma krav, till exempel från som är folkpartist från . Jag ser verkligen fram mot den här voteringen med tillförsikt. Det här är en jättestor fråga framför allt i , men alla borde engagera sig eftersom alla kommuner och landsting förlorar pengar på detta orättvisa avtal. 26 (M) replik: uppehöll sig mest vid . Eftersom regeringen har tagit initiativ i frågan och utvärderat den, och vad jag har förstått är utvärderingen också klar, tycker jag att det är att slå in öppna dörrar att ägna så mycket tid åt den frågan. Eftersom är nyvald gruppledare för i skatteutskottet tänkte jag ta tillfället i akt att ställa några frågor till honom gällande Socialdemokraternas politik i skattefrågor. Den första frågan rör . Vi har fått höra från att jobbskatteavdraget är djupt orättvist. Vi har fått höra att och bara handlar om att ge stöd till överklassen och att de därför borde tas bort. Jag skulle vilja höra från dig, , som nyvald ordförande för i skatteutskottet om detta är Socialdemokraternas ståndpunkt. Är det här den politik som är officiell? Eller är det bara ett förstamajliknande utfall från här i talarstolen? Nästa fråga har jag ställt i utskottet och här i debatten men inte fått något bra svar på. Socialdemokraterna vill nu vara med och ta bort möjligheten att göra ROT- och RUT-avdrag utomlands. Vilken juridisk bedömning föranleder den slutsatsen att Lagrådet har fel i sin tidigare prövning? Vilken bedömning lutar ni er emot? Kan vi förvänta oss att Socialdemokraterna i fortsättningen kommer att sätta i system att överpröva Lagrådet? Är ni för eller emot , och jobbskatteavdraget?