prot · GZ0989 · 2012-03-27 00:00:00 — Däremot har jag i mitt arbete sett behovet av att gå till högre utbildning. I vårt län, , har det bedrivits en ganska kraftfull aktivitet för att stimulera till att gå till högre utbildning, som ger möjligheterna. Jag kommer från , och det är rätt stort, yvigt och glest. Traditionen av utbildning, framför allt högre utbildning, är inte så stark. Då blir frågeställningen ändå större: Hur kan man bestämma sig för att i ett län som har lägsta utbildningsnivå inte göra det möjligt för dem som vill att studera på högre nivå? Det är det ena. Det andra är en rak konsekvens av detta. Vi har erfarenheter av en ganska utbredd distansutbildning. Min känsla är att vi nu upplever att den beskärs rejält, utifrån att man vill fokusera och centralisera för att spara pengar. Det slår också väldigt hårt mot glesbygden. Ett exempel som jag är stolt över är den polisutbildning som vi hade på distans i . Det är ett ypperligt exempel på hur man med utbildningsverktyget kan få arbetskraft från orten, och arbetskraft som befinner sig i den delen av livet att det skulle vara praktiskt omöjligt att resa till en universitetsstad och bo där därför att man har familj och barn. Allt detta påverkar. Då blir återigen frågan, som utbildningsministern har fått : I det läge som är i med extremt hög arbetslöshet och låg utbildningsnivå, varför skapar inte regeringen förutsättningar för att göra förändringar i detta? Jag vet att det finns de i alliansregeringen som pratar om en levande landsbygd. Det finns verktyg för att skapa det, precis som jag belyser. Grundfrågan, som vi tjatar om så att utbildningsministern nog blir mer än nöjd , blir: Varför sker det som sker just nu? 9 (M): Jag säger som flera har sagt, att jag hade egentligen inte tänkt ge mig in i den här diskussionen. Men efter att den har flutit ut så pass mycket och inte bara gäller högskolan i , som interpellationerna handlar om, känner jag att jag vill komma in och säga någonting utifrån de regionala högskolorna. Det var egentligen som inspirerade mig att med eget vittnesbörd tala lite grann om högskolesituationen. Jag tror, fru talman, att vi står inför någon form av utmaning när det gäller skolväsendet över huvud taget och speciellt högskolelandskapet. Några av utmaningarna kan bero på att vi måste lägga om politiken så att vi följer utmaningar som gäller de demografiska faktorerna. Alliansregeringen har faktiskt gjort en hel del för att förbättra för arbetslösa ungdomar, bland annat genom att sänka arbetsgivaravgifterna för ungdomar och införa lärlingsprovanställningar. Det är också viktigt att de högskoleutbildningar som erbjuds har hög kvalitet och ges till ungdomar. Att ungdomar utbildar sig för att sedan bli arbetslösa är, fru talman, inte alls hållbart. När det gäller just de demografiska utmaningarna för högskolorna vet vi att elevunderlaget kommer att minska drastiskt för högskolorna framöver. Exempelvis kommer antalet 1924-åringar att minska med en femtedel fram , och de största kullarna barn födda har lämnat gymnasiet. Det har resulterat i att flera gymnasieskolor runt om i landet har lagts ned på grund av minskat elevunderlag. Då är det rimligt att skolor oavsett nivå gör anpassningar till rådande förutsättningar. När vi står inför en demografisk utmaning är högskolornas behov av anpassning också uppenbara. Jag har närmare erfarenhet från alla skolområden, bland annat högskoleområdet, och jag har sett att det i högskolorna handlar om kvantitet i stället för kvalitet. Kvalitetsfrågor har fått stå tillbaka. Vi vet att den högskola som finns i min region, , är av stor vikt för . Men det gäller också kvalitet, och det är det som man vill fokusera på i den högre utbildningen. Det måste finnas en stark koppling mellan de utbildningar som högskolorna erbjuder och de behov som företagen har. Att de forskningsanknutna universiteten och de regionala högskolorna i större utsträckning samarbetar för att vi ska kunna behålla en hög kvalitet i undervisningen är något som vi från Alliansen uppmuntrar. Jag tror att vi behöver diskutera den här frågan. Vi behöver se att kvalitetsfrågorna är det viktigaste, att det är det vi ska slå vakt om inte kvantiteten. Det gäller också att tänka på att utbildningar kan ske på många olika sätt. Där har högskolorna varit duktiga på att ligga i framkant, så det är inte bara den så kallade katederundervisningen som finns, utan man kan också bedriva högskoleundervisning till exempel via nätet. Där vet jag att man på min är duktiga och framgångsrika när det gäller att nå resultat. Men dessa resultat måste också utvärderas, så att det är kvalitet vi pratar om inte kvantitet. 10 Utbildningsminister (FP): har vi hört sex socialdemokratiska riksdagsledamöter framhålla att just deras högskola i deras valkrets är den bästa och dessutom att de största behoven i finns i just deras valkrets. Jag vill avråda från att försöka ersätta som kvalitetsutvärderare. Jag tänker själv aldrig försöka utvärdera kvalitet, och jag tycker att ledamöter också bör avhålla sig från att göra det. Det är klart att man kan göra ett besök och få mycket rapporter från sin egen högskola där det framhålls vad som är bra. Men det är som gör dessa bedömningar åt oss. Det har vi varit överens om i denna riksdag. kommer inom en månad med en mycket stor första genomgång av kvaliteten i en stor bredd av utbildningar, fast inte alla, i det nya kvalitetsutvärderingssystemet. Det kan komma att bjuda på många överraskningar. Man betygssätter utbildningar i en skala från 1 till 3. Får skolan en etta dras utbildningen in och läggs ned. Detta har i grova drag varit enig om, att vi ska ha en skarpare kvalitetsutvärdering. Jag tycker inte att vi ska sätta oss i kläder och göra dessa bedömningar här i kammaren. Jag tänker i varje fall inte göra det för min del, utan jag kommer att stödja mig på bedömningar. ska gå igenom alla utbildningar. Man tar det styckevis och delt och börjar med alla ekonomutbildningar i . Det kommer en genomgång av dem . Där kommer lärosätena att rangordnas, med olika betyg. Sedan går man vidare på område efter område, och börjar man om på ny kula. De genomgångarna ligger sedan till grund för både resurstilldelning och examensrätter. Jag har ingen förhandsinformation om granskningens resultat och vet ännu inget. Men jag tror mycket väl att såväl stora som små lärosäten kan få både höga och låga betyg. Skillnaden ligger i att om ett litet lärosäte får ett par ettor på några olika områden är det enormt mycket mer sårbart än om ett stort lärosäte får det. Om man på ett litet lärosäte blir av med examensrätten på några utbildningar kan själva grunden för lärosätet vara utraderat. Ett stort lärosäte, som har en stor bredd av utbildningar, överlever och klarar sig däremot. Sådana lärosäten har ett söktryck som är enormt till de övriga utbildningarna. Jag tror att många små lärosäten behöver fundera över vad detta kvalitetsutvärderingssystem kan innebära. minskar studentkullarna kraftigt inte på grund av att jag har bestämt det utan på grund av demografin. Nästan alla kommuner i , inklusive de kommuner som interpellanterna själva kommer från, har haft häftiga nedgångar när det gäller ungdomskullarna i gymnasieskolan. På många håll har det framtvingat många beslut om att dra ned på gymnasieverksamheten, eftersom det är kraftiga nedgångar. Det beror på att det föddes mycket färre barn än i början. Det är precis dessa två effekter som inträffar, där ungdomskullarna går ned kraftigt. har antalet 20-åringar minskat . Det är en mycket häftig neddragning av ungdomskullarnas storlek som sker. Man kan säga att det inte bara är 20-åringar som går på högskolan. Men den grupp som går på högskolan domineras helt av unga människor i åldern . Den är helt dominerande på högskolan. har den gruppen minskat . Var femte ungdom i den gruppen finns liksom inte längre då. Jag kommer aldrig att föreslå att vi ska dra ned antalet platser i den storleksordningen, så det finns gott om utrymme att expandera andelen ungdomar som går på högskolan. Men det är klart att det kommer att vara väldigt många tomma platser på våra lärosäten, och det kommer att drabba de lärosäten som har svagt söktryck. De stora universiteten har mängder av förstahandssökande som inte kommer in och som blir andrahandssökande på de mindre lärosätena. Men kommer de in på de stora lärosätena, och då blir det väsentligt färre studenter. Det är detta jag har velat varna för. Varje lärosäte bestämmer självt om man vill samarbeta eller gå samman med någon annan. Men jag tycker att vi ska våga erkänna och se sanningen i vitögat: svenskt universitetsväsen står inför ett antal stora utmaningar. Kvalitetsutvärderingssystemet har vi varit överens om. Det är till för att lyfta kvaliteten. Men det kan innebära att många utbildningar inte kommer att få äga rum . Antalet studenter kommer också oavsett vad vi beslutar att minska under framåt, eftersom ungdomskullarna minskar så drastiskt. Det är denna bakgrund vi alla i denna riksdag måste erkänna och se. 11 (S): Först vill jag tala om för att det är fyra olika interpellationer, så det handlar inte bara om och BTH. Sedan måste jag säga: Jag tycker att det är oerhört bra att kommer med utvärderingen, för då får vi ju en jämvikt på allt. Ministern pratar också om ungdomar och ungdomskullar. Det är sant. Men , när vi ska jobba lite längre, behöver många byta kurs i livet och kanske gå en högskoleutbildning. Det är alltså inte bara unga som vi pratar om i detta läge. För sedan skrev några partikamrater till ministern en insändare i . När de skrev den hade de siffror som de säger sig ha fått från . Där ifrågasatte de kvaliteten på utbildningar som företagsekonomi, högskoleingenjör och sjuksköterskor. Men det visade sig att de siffror som de hade baserat sin skrivning på var nio . Det kan jag tycka är lite anmärkningsvärt, när de påstår att de har fått siffrorna från . Det måste ju finnas nyare siffror där. Det handlar om hur många av lärarna som är disputerade, hur stor andel förstahandsansökningarna är och så vidare. Jag hoppas verkligen att det är bättre underlag när ministern fattar beslut. Det finns en hel del myter när det gäller forskning och små lärosäten. Jag hörde ministern säga att det kan vara bra forskning på både små och stora lärosäten. Det är jag glad för. Men man säger också att högskolor är regionala och att universitet är nationella. Jag vet inte hur det är i de andra länen. Om man tittar på och BTH ser man att av dem som börjar där kommer från . Den största andelen kommer från och . Man säger också att högskolor är ineffektiva och att universitet är effektiva. Jag skulle vilja säga att högskolorna är rätt snabba och lätt anpassar sig till nya möjligheter. Om man tittar på detta med att utveckla kommersiella tjänster: På BTH är det av doktoranderna som har bidragit till kommersiella tjänster, medan snittet i landet är . Andelen forskarstudenter som har bidragit till kommersiella produkter ligger på nere hos oss, medan snittet är . Kvalitet är alltså värt att titta på. Jag skulle också, fru talman, vilja passa på att berätta hur man kan arbeta med samverkan lokalt i en kommun eller en region. Merparten av BTH:s utbildningar ligger i . Sedan finns det ungefär 430 elever förlagda till , där de studerar och forskar inom transportlogistik, upplevelser, spel och digitala medier. Området spel omsätter i mer än vad film- och musikbranschen omsätter. I kom högskolan i gång . Man insåg snabbt från kommunen och högskolan att om man skulle lyckas och innebära något positivt för näringslivet behövde man göra en konstellation mellan akademin, näringslivet och kommunen. Man bildade en förening som man kallade Netport, där de olika intressenterna har lika antal medlemmar i en styrelse. Många pratar om triple helix, men jag skulle vilja påstå att i Netport så arbetar man efter den. Målet är att utveckla samarbetet och skapa bra projekt som utvecklar både akademin och näringslivet. Genom projekten finansierar man också en del av forskningen på BTH. 12 (S): Jag tycker att utbildningsministern ska avstå från att raljera över att vi arbetar för våra valkretsars utveckling. Det vore bättre att han bekymrade sig över att borgerliga ledamöter i denna kammare är tysta som möss i skräck för partipiskan och avstår från att agera för de bygder i landet som de kommer ifrån. Det ser jag som ett demokratiskt problem. Jag har inte påstått att var världsbäst. påstod inte att skulle vara världsbäst. Vi lyfte fram olika perspektiv på ett system det tänkande som vi socialdemokrater hade när vi etablerade högskolor i hela landet. Det byggde ytterst på två saker, som jag vill påstå hade lika tyngd. Det ena handlade om den samhälleliga utvecklingen i många regioner med olika industriella traditioner och inslag. Det gällde att skapa större värde i förädlingskedjan och få in mer teknik i produkterna. Det var en utveckling som drevs fram samlat i länen av näringsliv, fackliga organisationer och politik. Det andra, som jag tycker är lika angeläget, handlade om att låta alla människor i vårt land växa. Det har att göra med en insikt om att den som har arbetat och kanske börjat sin familjeförsörjning inte åker till eller men väl till eller . Hur många kvinnor och män i vårt land har inte kunnat växa genom att få en utbildning på hemmaplan som gett deras liv andra dimensioner och gett förutsättningar för att de faktiskt ska kunna bidra med värde ytterligare i vår gemensamma produktion? Konfliktytan i den här diskussionen har inte bara att göra med tydligt elitistiska hållning som genomsyrar all skolpolitik, från förskolegrupper till högskolan, utan också med frågan hur vi ska använda de gemensamma resurserna. Vad är det som skapar mest tillväxt? valde en sänkning av restaurangmomsen. Vi väljer högskolan. hade en utomordentlig genomgång av effekterna av sänkningar av arbetsgivaravgifterna riktat till kollektiv eller enskilt, liksom sänkningen av restaurangmomsen. Man påvisar ingen effekt alls utom mer klöver i krögarnas fickor. Vi valde högskolan, . En något billigare toast är god, men den mättar inte många timmar. Det kan däremot ett förstärkt utbildningsväsen göra i hela vårt land, i , i , i och på andra platser. Och framför allt: Respektera det engagemang vi har för våra valkretsar. Det är vår drivkraft i politiken inte att vara ett lydkompani som dina partivänner. 13 (S): Jag tror att det är så, , att du börjar bli lite trött. Det börjar bli lite tröttsamt. Du verkar tycka att vi är dumma och ställer frågor i som inte passar. Då talar du om för oss: Så där får ni inte göra, för är de som bestämmer! Jag har inte sagt att vi skulle vara världsbäst i eller något annat av det som du tar upp och försöker mästra oss med att vi inte får säga. Jag fullföljer ett uppdrag från en valkrets. Jag tar upp relevanta saker som gäller reella upplevelser av en verklighet som innebär att man minskar anslaget från 2011 till 2015. Det är en minskning på 66 miljoner som konkret effekt av din politik. Detta minskar antalet studenter från 18 000 till 14 2013. Högskolor av det här slaget är inte bara ungdomshögskolor. Det är högskolor i en strategi för livslångt lärande. Det handlar också om möjligheten att under ett liv byta yrke. När man kanske är 3035 eller kan man börja studera för att komma in i ett annat yrke, men man skulle aldrig välja att åka till , eller . Sedan kanske man borde ta sig en funderare på hur klokt det egentligen är att expandera på vissa av dessa orter. är exempelvis en ort där det är mycket dyrt för yngre studenter att bo, och äldre kanske sällan väljer att flytta dit för att studera. Levnadsomkostnaderna gör också att detta är ganska omfattande, stora och svåra projekt. Att ha regionala högskolor väl spridda över landet är nog det som i det långa loppet ger högst utbildningsnivå för nationen. Ni borde ompröva ert synsätt att det bara är ungdomsutbildning det handlar om. Det är utbildning för alla åldrar, och den ingår i en strategi för livslångt lärande. Det tycker jag är jätteviktigt. Regeringens bristande ambition visar sig också på andra sätt. EU:s mål är att ska ha högskoleutbildning. Den nivån har vi legat på i . Där har regeringen nu sänkt ambitionsnivån till . Man har alltså gått ned i sammanhanget. Det är en ambitionsnivåsänkning som är oerhört tydlig. Är det bra? Är detta framtidsperspektivet som lyfter ? Utifrån några konkreta händelser har jag ytterligare funderingar. Trots goda resultat på jag säger inte att vi var världsbäst, men det var goda resultat fick man inte fler platser på lärarutbildningen. Det blev däremot fler platser på lärarutbildningen i och , trots att man där inledningsvis inte fick examensrätt på lärarutbildningen. Man kan fråga sig: Är detta system verkligen rättvist? avstår för att finansiera tandläkarutbildning, läkarutbildning och sjuksköterskeutbildning på andra orter. Man har en dokumenterat bra sjuksköterskeutbildning i . Varför fick man inte fler platser där? Dessutom vill jag påminna om att egen granskning visar att de regionala högskolorna i stort sett har resultat som är likvärdiga med de traditionella universitetsorterna. Att bara hålla på med en skummande kvalitetsdiskussion blir i det sammanhanget att indirekt säga att de regionala högskolorna inte når upp till kvalitetsmåtten. Sanningen är ju den att egen granskning visar att så är fallet. 14 (S): Tack, ministern, för svaret! I sitt svar sade ministern att högskolor och utbildningsplatser ska finnas på flera ställen i landet för att underlätta för folk att studera. Det är vi helt eniga om. Det tycker vi nog alla här inne. Jag anser dock att regeringen har för låga ambitioner när man drar ned på utbildningen. Hur ska vi möta den arbetslöshet som finns om inte genom utbildning? Vi vet att vi behöver människor som är utbildade. Som beskrev träffade vi i går företrädare för . De sade också samma sak: Vi måste ha fler utbildade människor. Vi vet också att de som kommer till våra lärosäten någonstans i också stannar där. Då finns det många ställen som vi behöver utbildade människor på. Vi socialdemokrater vill att ska ha eftergymnasial utbildning. Det är ett bra mått. Jag vurmar också mycket för detta med distansutbildning. Jag har sett praktiska exempel på att man därifrån också kan ta klivet in på en högskola. Låt mig gå tillbaka till den historia som jag berättade från den by jag kommer från, där det sades att man inte behövde lära sig engelska. Det är precis på dessa orter som vi måste stötta, för jobben finns där också. Jag vet att vi i sökte en mängd olika yrkeshögskoleutbildningar jag kan bara ta det som ett exempel. Jag tror att vi sökte över 20, och vi fick 4. Det här är ju verkligen det som leder till arbeten, så här måste vi öka ambitionen. Men det system som är mellan högskolor och universitet gynnar inte högskolorna. De mesta pengarna går till universiteten. Det är det är en siffra jag har fått här som går till universiteten och deras budget. Även högskolorna behöver det här. De skulle i stället kunna få en större del av den kakan. Systemet gynnar inte det, utan det finns en risk att man i stället väljer breda utbildningar. Man kan titta på söktrycket. Vi hade tidningar hemma som visade att det är betydligt fler som söker direkt från gymnasiet till högskolan. Dessutom är det många äldre som går där. Så vi skulle verkligen behöva fler platser. Jag tror också att samarbeten kan gynna det här. Vi kan se att våra basnäringar och vår exportindustri behöver en mängd olika arbetare. Både ekonomer och ingenjörer behövs. Det är sådana personligheter och den utbildning som vi behöver. De kommer att kunna stanna hos oss om de får den här utbildningen där vi är. Vi vet också att var fjärde ungdom just nu är utan jobb hos oss. Det betyder att vi har en marknad där det skulle underlätta för många fler att kunna komma in på de här utbildningarna. Om arbetslösheten nu är så pass stor som den är undrar jag: Hur ska vi lösa det? Vi kan ju inte dra ned på alla saker så att det blir än fler som hamnar utanför. I stället måste människor kunna få den här utbildningen, som gör att de vågar stanna kvar, att de vågar bilda familj och att de vågar bo på den ort där de verkligen vill vara. Jag skulle önska att jag kunde få ett svar på det, hur ministern ser på den saken, och också att vi kunde öka antalet pengar till våra högskolor runt om i landet. 15 (M): Det är viktigt att framhålla i den här debatten att alla lärosäten, såväl stora som små, måste inse och utgå från att man verkar på en global kunskapsmarknad. Man måste klara konkurrensen. Man måste vara attraktiv och locka forskare, lärare och studenter. Det måste vara kvalitet. Här finns stora utmaningar för många av våra lärosäten. Kvaliteten på undervisningen och forskningen måste vara vägledande. Det framgår också av svaret från utbildningsministern. I svaret framgår också att regeringen ser positivt på att lärosäten stärker kopplingen mellan utbildning, forskning och innovation genom sin uppgift att samverka med det omgivande samhället. , , är en ung högskola som har kommit långt i detta arbete och också skaffat sig en egen profil, en it-profil. BTH ligger bra till med sin specialprofil inom teknik, är bra på det som görs och har exempelvis haft forskningsrättigheter inom teknik . Det råder stor brist på tekniker och ingenjörer i det svenska samhället inom områden som programvaruteknik, datateknik, elektroteknik, maskinteknik med mera. Här kan vara en viktig resurs och medverka till att arbetsmarknaden får den arbetskraft som behövs. 16 PER (S): Ja, utbildningsministern, ibland känns det som att du försöker slänga en liten filt över oss interpellanter och tyckande i . Det är lite beklagligt. Jag vet inte vilken ambitionsnivå ministern har med sitt politiska arbete. Men det finns väl ändå någon grund och en härkomst? Du kommer någonstans ifrån, och det kanske du vurmar extra mycket för. Därför blir ditt sätt att angripa våra frågor lite märkligt, tycker jag. Du hänvisar till kvalitetskraven. Jag tror inte att det är någon som har diskuterat kvaliteten över huvud taget, utan det handlar om tillgängligheten och möjligheten att studera, åtminstone utifrån min horisont. Om ambitionen är sådan att du begränsar så mycket att detta inte blir en möjlighet kommer vi aldrig att få upp utbildningsnivån i vårt län. Det är kanske det som är skillnaden mellan er och oss. Ni kör en mer konkurrensstyrd verksamhet, medan vi vill styra efter behov. Det här får man nog inte glömma bort. Hur ska vi annars få upp utbildningsnivån i de delar av landet där den är låg? Den är extremt låg i , men det finns andra platser där det också är en väldigt låg utbildningsnivå. Hela konkurrensutsättningstänket blir då lite märkligt, för då tänker du inte på , som är svetsare och som vill göra något annat. Plötsligt kommer han in i högskolevärlden och upptäcker något: Oj, det är så här det är. Då känns det skönt när man har varit med och guidat på den resan. Han kommer tillbaka och säger: Per! Det här var det bästa jag någonsin har gjort. Jag har utbildat mig och får jobba med människor. Jag har en högre utbildning. Jag hade aldrig kunnat tro att jag skulle kunna nå så här långt. Den ambitionsnivån måste man faktiskt lyfta eller hur? 17 (M): Vi har hört från de socialdemokratiska företrädarna att det är viktigt med utbildning. Jag kan naturligtvis inte annat än att hålla med om detta. Jag kommer tillbaka lite grann till det jag nämnde förut, det vill säga den demografiska utmaning som vi står inför. Andelen 1924-åringar kommer att minska med en femtedel fram . Det gör också att vi måste ta de här utmaningarna på allvar när det gäller högskoleplatser. Vi måste anpassa högskolan till att ta emot en femtedel färre studenter, även om studenterna råkar vara och kanske vill komma in i en andra andning med sin utbildning. Men vi har högskoleutbildningar som knappast kan betraktas som högskoleutbildningar. På många lärosäten, oavsett om de är stora eller små, finns det högskoleutbildningar som man starkt kan ifrågasätta.