prot · GZ09111 · 2012-05-09 00:00:00 — Jag ställer en fråga tillbaka till : Är S, V och MP överens om takterna i energipolitiken? Vad ska alliansregeringen bjuda in till? Vi har redan en energiöverenskommelse som fungerar bra. Ni får hemskt gärna ansluta er till den. Jag behöver inte sitta i regeringen för att kunna säga att det finns en sådan öppning. Den öppningen hade ni också tidigare, men den tackade ni nej till. Jag ställde en fråga till om det tak på energieffektivisering som ni föreslår. Ni tycker att det är lämpligt att sätta tak på energieffektivisering i EU-länderna. Vad skulle det betyda för ? Jo, att industrin kan råka illa ut. Trots att industrin energieffektiviserar och använder rätt energislag innebär det en hämsko av högkonjunktur när man vill exportera mycket. Det kallar jag tillväxtfientligt. Jag undrar om håller med om det. Hur har ni tänkt att den svenska industrin som är elintensiv ska fungera om man sätter ett tak på hur mycket energi man får använda i och i andra länder? (: har inte rätt till ytterligare replik.) 92 (V) replik: Det är lite trist att behöva upprepa hur förhandlingarna mellan Alliansen, Socialdemokraterna, och gick till. Det var som sade nej och bröt förhandlingarna. Jo, hon hade inte mandat att diskutera kärnkraften eftersom ni hade en överenskommelse när ni kom till förhandlingarna. Det fanns inget rent papper att förhandla om. Jag är den enda här som deltog i dessa förhandlingar, så jag vet exakt vad som hände och sades. Jag har noterat detta noggrant i min dagbok. Det är viktigt att hålla sig till sanningen här. efterlyste det konkreta innehållet i EU:s energipolitik efter 2020 för att nå målet till 2050. Jag efterlyser regeringens hållning i detta. Vad är det för mandat regeringen åker ned till EU med? Vad är utskottets ställning om politiken efter 2020? Det finns inget uttalat . sade att det är tillväxthämmande med obligatoriska mål. Men det är det som byggindustrin eftersträvar och vill ha när de diskuterar nollenergihus. Man vill ha betydligt tuffare krav än dem som regeringen har satt upp. De ser det som en konkurrensfördel för att behålla konkurrenskraften gentemot byggindustrin i konkurrerande länder. 93 (C) replik: Jag var inte med vid de förhandlingarna, det har rätt i. Jag kan i alla fall fråga: Är överens med och Socialdemokraterna om energipolitiken? Kan du stå här och säga att ni är helt överens om energipolitiken? När det gäller om det är tillväxthämmande med ett tak på energieffektivisering vill jag upprepa att det är tillväxthämmande. Vad händer för ett land som med en elintensiv industri som förbrukar mycket el om det är högkonjunktur och vi behöver öka produktionen och därmed behöver mycket energi? Om det då finns ett tak är det ett tak även för förnybar energi; det gäller all sorts energi. Det menar jag är tillväxthämmande. Jag tycker att definitionen av energieffektivisering inte är att man ska minska energianvändningen utan hur man använder energin på ett smart och hållbart sätt. För mig är det vad det handlar om. 94 (V) replik: Energieffektivisering handlar om två saker. Den ena är hur man på bästa sätt använder energin där den gör bäst nytta. Den andra är att hushålla med energi. Det är en generationsfråga. Jag fick en fråga som jag ska svara på. Den energiöverenskommelse som finns mellan Socialdemokraterna, och gäller fortfarande, och den gäller tills något annat händer. När det gäller huruvida det är tillväxthämmande eller inte med energieffektivisering talar vi om energieffektivisering i hela samhället. Det utesluter inte att industrin i en högkonjunktur använder mer energi om vi kan minska användningen totalt sett i hela samhällssektorn. Så är det på transportsidan och bostadssidan. Det är på bostadssidan, som jag har pratat mycket om, som vi har stora möjligheter att minska energiförbrukningen. När vi talar om energi i våra diskussioner talar vi om den totala energin som består av olika energikällor, inte bara elektricitet; det är en annan form. Industrin måste vara med och energieffektivisera om de ska klara av att möta de höjda elpriserna som säger kommer . De måste använda energin smartare, och de måste spara energi. Det är också en generationsfråga. Vi har ett ansvar, inte bara för dem som lever här och , utan vi har ett ansvar som sträcker sig långt fram i tiden. 95 (C) replik: Jag håller egentligen med om det mesta av det du säger, . Det vi inte är överens om är att man ska sätta ett tak på energieffektivisering, ett tak för , ett tak för andra länder. Situationen är så olika. Det kanske fungerar med ett tak i ett land som inte har så mycket industri och där klimatet är milt. Förutsättningarna är helt olika. Jag håller med om att vi naturligtvis ska nyttja energin på bästa och smartaste sätt. Men jag tror att just taket kan vara tillväxthämmande för ett land som som har mycket export och en elintensiv industri. Jag tycker att överenskommelsen mellan , och Socialdemokraterna svajar. har ju inte deltagit i så många partiledardebatter, men han gör ju en del uttalanden i tidningar också och det känns som om är öppen för mer kärnkraft medan ni i er överenskommelse säger tvärtom. Det är lite motsägelsefullt. Ni säger en sak här i kammaren och när gör entré på näringslivsarenan säger han något helt annat som är mer kärnkraftsvänligt. Det tycker jag är en stor gåta. 96 (MP) replik: står inför ett vägval i energipolitiken. Det är hög tid att besluta vilken elproduktion man ska satsa på för att ersätta den kärnkraft som snart måste avvecklas av åldersskäl. Därför har , och här presenterat en gemensam reservation om målet förnybart. Det är ett mål i enlighet med det mål som har satt upp i en bred politisk överenskommelse. Med regeringens överenskommelse som stöder ser vi i stället att utbyggnadstakten av förnybar energi minskar i . har vi en utbyggnadstakt på . Det är den lägsta . Jag vill fråga och om man anser att man använder sin plats i och de röster man har fått av centerpartistiska väljare till att gynna förnybar energi när den minskar. Vi vet att är vågmästare i . Man har uttalat ett mål om förnybar energi. Om man stöder det förslag som vi tre partier lägger fram innebär det att har en majoritet för det tydliga målet förnybar energi. Det är ett tydligt mål som skulle underlätta för alla företag i förnybartbranschen som försöker investera och få klarhet i om det kommer att byggas ny kärnkraft eller inte och om det finns plats för deras förnybara el. Står fortsatt bakom målet om förnybar energi? Är det en centerpartistisk politik? Anser att använder sin plats i på ett klokt sätt när man här fäller möjligheten att få politisk enighet för målet om förnybar energi? 97 (C) replik: De väljare som har röstat in i tycker nog att de gjorde ett bra val. Vid nästa val får väljarna avgöra om de fortfarande tycker att det var klokt. har rätt i att står inför ett vägval i energipolitiken. Men jag vet inte varifrån de siffror kommer som säger att utbyggnadstakten minskar. I går hade vi besök av som redovisade att utbyggnaden av vindkraften har sexfaldigats , det vill säga sedan alliansregeringen tog över makten. Jag vet inte varifrån har fått siffrorna. diskuterar vi en energifärdplan för Europeiska unionen. Jag tror att håller med om att det är viktigt med både en europeisk och en global aspekt när det gäller energipolitiken. har många fördelar jämfört med andra länder i som står inför betydligt större utmaningar när det gäller energipolitiken. Vi har mycket naturresurser, som till exempel vattenkraft, och vi har stora vidder för vindkraft. Andra länder har inte samma förutsättningar som . Är vi en del av Europeiska unionen ska vi också agera på ett mer globalt och europeiskt plan. Det tycker jag att vi ska diskutera , och inte enbart mål. 98 (MP) replik: Att utbyggnadstakten av förnybar energi avtar i kan man läsa i regeringens egna prognoser. har bett samtliga länder att skicka in sina prognoser för hur det förnybara kommer att växa fram . hamnar näst sist när det gäller utbyggnadstakt. Det är bara i hela EU som har lägre utbyggnadstakt. har helt rätt i att vindkraften byggs ut, men utbyggnadstakten för den förnybara energin avtar. Det dröjer länge innan kan nå sin potential för ett helt förnybart energisystem. Jag håller med om att har fantastiska möjligheter. handlar det om hur vi ska tillvarata dem. Vi är ett av de länder som har allra bäst förutsättningar. Jag är inte nöjd med att utbyggnadstakten avtar. Det leder till att får en försämrad konkurrenskraft när allt fler länder storsatsar på förnybart. Som jag sade i mitt anförande bedöms över en halv miljon människor jobba med vindkraftsindustrin . Frågan är hur många av dem vi ska få till . Med regeringens politik vet vi inte om det kommer att byggas ny kärnkraft eller inte, och många företag flyttar utomlands och vågar inte investera. Vi ser att opinionen i har förändrats när det gäller energifrågorna. Efter kärnkraftsolyckan i finns det fler kärnkraftsmotståndare än anhängare. I kan vi läsa att en del av de grupper som har svängt i kärnkraftsfrågan är centerpartister och moderater. Det finns allt fler väljare hos och som förespråkar en avveckling av kärnkraften. När vi ser till vad svenska folket vill ha i sitt eluttag förespråkar en stor majoritet förnybar energi för att kunna ha gott samvete när man använder spisen. Min sista fråga till är om man i är nöjd med att utbyggnadstakten avtar. Om man inte är det, vad avser man då att göra för att vi ska kunna komma igen och att ska ha en chans i den utveckling som sker i resten av världen med en storsatsning på förnybar energi? 99 (C) replik: Jag kan bara konstatera att kärnkraften inte byggs ut i . Däremot byggs det förnybara ut. Det är ett svar på dina frågor till mig, . Sedan håller jag inte med om att det förnybara inte växer och att det skulle gå bakåt. Dessa siffror skulle jag gärna vilja att presenterar för mig. Det är främmande för mig med tanke på den information som jag fick , inte bara om vindkraften. Var skulle den informationen komma från? Är det regeringen själv som säger att man backar när det gäller utvecklingen av det förnybara? Jag tror inte på dessa siffror. När vi nu talar om och Energifärdplan kan jag säga att jag vet att den i förhandlingar förordar framför allt utbyggnad av det förnybara. Det tycker jag att jag känner mig rätt trygg med. Jag tycker att det är bra att har en sådan hållning. Som jag sade i mitt anförande har utmålat olika scenarier och förordar bland annat CCS-teknik, kärnkraft och annat, medan den förordar en utbyggnad av det hållbara och det förnybara. 100 (M): Klimathotet är reellt, och detta problem måste lösas. Lyssnar vi på det som sägs här från talarstolen är vi alla trots allt överens om att stora insatser behövs. Det kan faktiskt låta som om vi står här och tävlar om vem som är mest för att lösa problemet med klimathotet. Det är en tävling, men det är inte en tävling där vi från talarstolen ska försöka överglänsa varandra utan en tävling där vi måste hitta den bästa vägen framåt. Och utvecklingen går framåt. I alla delar av världen diskuteras just nu hur vi ska mota det ständigt närvarande klimathotet. är det EU:s beskrivning av hur utmaningarna ser ut och vilka åtgärder som kan behöva vidtas som vi debatterar. Det är det som kan behöva göras. Detta är en roadmap till 2050, och den innehåller inga skarpa förslag. Men den är mycket tydlig när det gäller vilket håll som vi behöver gå för att komma i mål. Energieffektivisering, mer förnybar energi men även traditionella energiformer som kärnkraft pekas ut som viktiga för att man ska klara av att minska utsläppen av växthusgaser . Det blir även tydligt att klimathotet är globalt. Flera av de utmaningar som vi måste ta itu med är globala, men väldigt många är lokala. är i många avseenden lyckligt lottat. I har vi en mycket liten andel smutsig kolkraft i vår energiproduktion. Oljeberoendet är till stor del koncentrerat till fordonssektorn. Vi har byggt vår framgång på ren och förnybar elproduktion från vattenkraft, och kärnkraften har varit med och gjort så att behovet av smutsig kolkraft och naturgasberoendet har uteblivit. Det ska vi vara mycket glada för. Vi har en elproduktion i som till stor del är klimatneutral. Men fortfarande återstår stora utmaningar även för vår del inom övrig energiproduktion och inom fordonssektorn. De gröna elcertifikaten har gjort att andelen förnybart inom vår energiproduktion har ökat. PFE, programmet för energieffektivisering, har visat vägen till energieffektivisering inom den elintensiva industrin. Det finns en mycket positiv inställning till att energieffektivisera inom den svenska konkurrensutsatta industrin som inte ser detta bara som en klimatåtgärd utan även som en konkurrensfördel. Energirådgivare ute i kommunerna och elanvändarnas snarliga möjlighet att ha timkoll på sin elförbrukning är exempel på att satsar utifrån sina utmaningar och förutsättningar. Även om en gemensam plan och målsättning behövs inte bara i EU utan även globalt måste varje åtgärd beslutas och vidtas lokalt. Suboptimering, som ofta beskrivs som ett hot i detta läge, kan bli resultatet av att flera åtgärder överlappar varandra och inte löser ett marknadsmisslyckande, och det bör undvikas. I remissvaren som har fått in poängteras just vikten av att hänsyn tas till svenska förhållanden och utmaningar. Åtgärder som inte skulle förbättra klimatutsläppen utan som tvärtom kan hota svenska arbetstillfällen och därigenom riva undan möjligheterna till framtida investeringar i förnybar energi och arbetstillfällen måste undvikas. Det är viktigt att vi, som vi minskar klimatutsläppen, vårdar konkurrenskraften för våra svenska företag. Flera remissinstanser lyfter fram utmaningarna när det gäller att konkurrera på en global marknad. Det gynnar inte klimatet att försvåra och fördyra för företagen här hemma så att de i stället väljer att lägga sin tillverkning i andra länder med lägre klimatambitioner än . Carbon leakage beskrivs som ett hot. Det gynnar inte klimatet, och det gynnar inte våra arbetstillfällen. Vi måste ha en klimatpolitik som ser till hela samhället. Det finns självklart ett bra sätt att åtgärda carbon leakage. Hade vi haft ett globalt regelverk hade det hjälpt. Vi har just nu + 20 att se fram emot. Förhoppningen är att vi ska kunna få avtal där som gynnar klimatmålen. Men ett gemensamt globalt regelverk som skulle behövas finns troligtvis inte heller i . Den svenska preliminära ståndpunkten till EU:s Energy Roadmap är positiv. Regeringens kommentarer är generellt hållna, och vikten av en skyndsam hantering understryks. Energieffektivisering, energiskatter och koldioxidskatter tillsammans med utvecklingen av mer förnybart och en bibehållen kärnkraftsproduktion är delar som regeringen väljer att omnämna. Den skyndsamma hanteringen måste följas upp med policydokument i enlighet med Energikartan. Det är brådskande om vi ska nå tvågradersmålet. Vi kan och ska förvänta oss konkreta förslag från EU om hur vi ska klara klimatutmaningarna. Klimatutmaningarna är, som sagt, globala. Men jag vill ändå avsluta med att påpeka att vi alla har lokala förutsättningar som vi för samhällets och klimatets del måste ta hänsyn till. På så sätt får vi klimatvinster, teknikutveckling och kunskap här hemma som vi kan dela med oss av till övriga EU och resten av världen. Jag ser fram emot att återkomma till kammaren och diskutera konkreta åtgärder i fråga om hur EU:s Energy Roadmap ska bli ett verkligt verktyg för att nå målen. Verktygen kan vara gemensamma för hela EU och även globala men även åtgärder som bär en inhemsk stämpel som till exempel vårt PFE-system och våra gröna elcertifikat som jag gärna ser på export. I detta anförande instämde (M). 101 (MP) replik: Jag hör vad säger i sitt anförande och kan bara dra slutsatsen att regeringen och är ganska nöjda med det som sker i . Jag undrar därför vilka slutsatser som och drar av den utveckling som sker i världen. har två av världens största industrinationer beslutat sig för att förpassa kärnkraften till historiens sophög. Vi har läst att kommer att fatta beslut om att avveckla sin kärnkraft. stänger ned sin sista reaktor . har stängt dörren för ny kärnkraft för gott. Den nya presidenten i har gått till val på att avveckla kärnkraften. Totalt sett i världen avvecklas det fler kärnkraftverk än det byggs nya. I stället är det förnybart som växer snabbare än både kärnkraft och kolkraft tillsammans. Det som vi har att titta på är exemplet i där man försöker bygga ny kärnkraft. Bygget är försenat, och kostnaden bedöms bli minst den dubbla mot beräknat. Den el som kommer att levereras från Olkiluoto i kommer att kosta mer än den el som produceras från vindkraft. Kärnkraftselen är redan dyrare än vindkraftselen. Varför ska vi i stå kvar vid beslutet att tillåta ny kärnkraft när resten av världen går i en helt annan riktning? Min fråga till är: Vilka slutsatser drar av den utveckling som sker i världen när utvecklingen i världen pekar på att det konkurrenskraftiga är den förnybara energin som är billigast, skapar flest arbetstillfällen och snabbast kan fasa ut den smutsiga kolkraften med stora klimatutsläpp? Vad skulle kunna göra att omprövar kärnkraftens roll? 102 (M) replik: Jag funderar lite grann på vad det är oroar sig för. Om det nu är så som hon säger, nämligen att kärnkraften är dyrare, svårare och mer komplicerad att genomföra än annan energiproduktion, undrar jag vad det är som får att tro att det ska byggas kärnkraft i . Jag tror på marknadsekonomin. Jag är moderat och står upp för det. Det vi sagt i vår energiöverenskommelse som är väl förankrad i alliansregeringen är att vi är öppna för att ny kärnkraft byggs. Men det är klart att det är marknaden, företagen själva, som kommer att stå för kostnaden. Om det är så som här försöker beskriva blir det ingen ny kärnkraft. Men det är inte jag och inte heller som avgör vad som är mest ekonomiskt att bygga ut. När vi talar om energifrågor kan vi inte isolerat tala om dessa, utan vi måste se till hela samhället. brukar här i talarstolen lyfta fram olika länder som strålande exempel på hur det borde se ut även i . Jag vill påpeka att vi måste utgå från hur det ser ut i . I har vi en väldigt stor andel förnybar energiproduktion till skillnad från hur det är i exempelvis som sitter i ett djupt kolberoende och i ett ständigt ökande naturgasberoende. har ett handelsunderskott på grund av att de just nu måste importera stora mängder naturgas för att klara sin energiproduktion. I går ledande ekonomer ut och säger att de ser ett stort hot mot den japanska ekonomin och det japanska samhället på grund av de ständigt ökande energikostnaderna. ser de att stora japanska energikoncerner är på väg att lämna . Det gynnar inte landet. En sådan utveckling vill jag inte se i ! 103 (MP) replik: Jag konstaterar att och inte vill ge branschen besked om vad som kommer att byggas nu när man står med en påse pengar och funderar på vad det ska investeras i när kärnkraften måste avvecklas. Jag är glad över att säger att energipolitiken borde styras av marknadsekonomin. Men det vi vet är att vi fortfarande inte har fått något besked från regeringen om hur man kommer att avveckla de ekonomiska subventioner som finns till kärnkraften. Kommer man att tvinga kärnkraftsägarna att stå för den fulla kostnaden eller inte om en olycka sker? Att anser att det handlar om en subvention råder det kanske inget tvivel om. Även har beträffande situationen med de spelregler vi har för kärnkraften fastslagit att här finns en av de miljöskadliga subventioner som tar upp i sin rapport. frågar mig om jag tror att ny kärnkraft kommer att byggas. Jag har konstaterat att det beror på vilka signaler regeringen ger branschen. Min förhoppning är att det inte byggs ny kärnkraft. Jag skulle önska att regeringen kunde ge branschen det beskedet. Jag skulle säga att det snarare är upp till regeringen att svara. Anser att det med dagens villkor kommer att vara lönsamt att bygga ny kärnkraft? Vi ser ju nu att elen från försöket i Olkiluoto i kommer att vara dyrare än vindkraftselen. Det är alltså snarare regeringen som borde svara på frågan om man bedömer att ny kärnkraft kommer att byggas eller inte. När kommer branschen att få besked från regeringen om vad som är inriktningen för svensk energipolitik? Uppenbarligen vet man inte det . Vi ser att flera företag inom det förnybara flyttar utomlands därför att de inte vet om det kommer att finnas plats för deras el i systemet eller om de kommer att slås ut av fortsatt subventionerad kärnkraft. 104 (M) replik: Återigen måste jag svara att vi i alliansregeringen har en bred, väl förankrad energiöverenskommelse och en klimatöverenskommelse som tydligt visar hur vi vill att utvecklingen ska se ut. Vi ska ha vattenkraft. Vi ska ha nya förnybara energikällor. Vi har också öppnat för ny produktion av kärnkraft om det är ekonomiskt genomförbart. Jag har läst en debattartikel som har skrivit och som hon tagit upp tidigare här i sitt anförande. Där står det att en majoritet, , av invånare nu är mot kärnkraft. 100 44 blir för mig 56. Jag tror att kunskaper i räkning kanske borde kunna förbättras lite grann här. Knäckfrågan i svensk energipolitik har varit kärnkraften; så är det. I partiledardebatten blev det väldigt tydligt att vi på allianssidan har en överenskommelse i energifrågorna. Vi talar om vad vi vill och är tydliga med det. På oppositionssidan känns det lite vagare, så när det gäller tydliga besked tror jag att oppositionen har en hemläxa att göra. öppnade upp och sade att det framtida energibehovet ska avgöra om ny kärnkraft ska byggas i . Jag har inte hört några större protester vare sig från eller från när det gäller detta. Men jag utgår från att både och förutsätter att utredning om hur mycket energi som kommer att behövas visar att kärnkraft inte kommer att behöva byggas. Hur ser den rödgröna energiöverenskommelsen ut om skulle komma till slutsatsen att vi kommer att behöva ny kärnkraft? Kommer ni då att stödja ett regeringsalternativ med Socialdemokraterna? 105 (KD): En av vår tids största utmaningar är att minska den negativa påverkan på miljö och klimat. För oss kristdemokrater är förvaltarskapstanken att miljön och våra naturresurser förvaltas på ett ansvarsfullt sätt en grundläggande förutsättning och en bra politisk ledstjärna för ett hållbart samhällsbygge. Miljöfrågan är inget som vi här i vårt vackra land ensamma kan lösa. Vi behöver samarbeta globalt, men vi måste också nationellt och lokalt ta ansvar för att klara denna stora utmaning. Energifärdplan 2050 och utformningen av den europeiska klimat- och energipolitiken är då ett viktigt steg mot, som det heter, en närmast koldioxidfri energiproduktion på vår kontinent. Detta ska ske utan att energiförsörjning och konkurrenskraft försämras. En av avsikterna med ett utlåtande som det vi diskuterar här är att skapa debatt och att öka offentligheten kring EU-arbetet. Syftet med utskottets granskning av kommissionens meddelande är således inte att formellt avge en sorts yttrande till kommissionen. Vi vill också påminna om att det är regeringen som har huvudansvaret för uppgiften att exempelvis i Europeiska unionen företräda riket. Som flera varit inne på konstaterar kommissionen i färdplanen att befintliga åtgärder åtgärder som är implementerade och som ligger i pipelinen måste stärkas för att EU ska klara av de nu uppsatta målen om att minska utsläppen av växthusgaser jämfört med . Regeringen har uttryckt en oro, vilket också vi i utskottet gjort, över att fönstret för att nå tvågradersmålet håller på att stängas om ytterligare åtgärder inte vidtas. Utskottet anser att måste vara drivande i frågan om att konkreta förslag måste läggas fram för att målen ska kunna uppnås. Stabila och långsiktiga spelregler är helt avgörande för energimarknadens aktörers möjligheter att investera i ny produktion och distribution. Färdplanen är ur den synvinkeln ett oerhört viktigt dokument.