prot · H00941 · 2012-12-11 00:00:00 — Det centrala läraravtalet är trots allt ett viktigt steg framåt, och några kommuner går också in med en lokal lönepott. För min del tycker jag att det är viktigt att även friskolorna skickar med den här extra lönesatsningen i lärarnas lönekuvert. Till , som efterfrågar en utvärdering av reformer, vill jag säga att det pågår åtminstone två stora utredningar, dels den om kommunaliseringens effekter, dels den om alla reformer som har beslutats . Det finns på regeringens hemsida. I nästa års budget ökar vi ramen med ytterligare 75 miljoner för hantering av lärarlegitimationen. Det är en mycket viktig och central reform. I nästa års budget prioriterar och regeringen beslut om karriärsteg för lärare, som nämndes av tidigare kolleger. Även här krävs det dock insatser av kommunerna så att alla bidrar till en höjning av läraryrkets status. Baylan påstår att vi sparar pengar på gymnasiet. Det är bara trams. vet att vi inte gör någon besparing på gymnasieskolan i nästa års budget. skärpte vi kraven för att komma in på gymnasiet. är kritiskt för att vi skärper kraven. Vi brukar annars få kritik av samma partier i samma kammare för att vi sänker kraven. Andelen som blev behöriga till gymnasiet med de nya intagningskraven landade på . Vi är just nu i färd med att lämna en kravlös socialdemokratisk skola där elevers resultat i i praktiken inte hade någon som helst relevans för övergången till gymnasieskolan, men de är helt avgörande för hur en elev klarar sig i gymnasiet. Kvaliteten på gymnasieskolan måste kraftfullt höjas av nivåsänkningar där lärarna anpassade nivån till de svagast presterande eleverna, oftast nedåt med andra ord. De duktigaste eleverna fick inte tillräckligt med utmaningar. ändrar vi på detta. Den nya gymnasieskolan ställer högre krav, och det nya betygssystemet ställer tuffare krav för att uppnå de högsta betygen. I grunden välkomnas detta av eleverna. Gymnasieskolan ska förbereda för arbetslivet direkt eller för vidare studier. Därför måste mycket höga kvalitetskrav även ställas på prestationerna i gymnasiet. Det finns en dold grupp som jag ofta återkommer till. Det är de elever som är godkända, fast de egentligen inte är godkända, från . De har snälla betyg. Dessa kommer att behöva extra insatser. Vi har också sett att många avbryter studierna. Vår stora utmaning är alla de elever som av olika anledningar inte kommer in på ett nationellt program. Därför har vi lagt ned det individuella programmet och inrättat fem särskilda program, bland annat yrkesintroduktion, som infördes . tar vi ytterligare ett steg för att kvalitetssäkra introduktionen så att vi inte hamnar i samma fälla som vi gjorde med IV-programmet. Elever som är nyanlända kommer att erbjudas anpassad undervisning. Elever som inte har behörighet från erbjuds särskilda program för att bli behöriga. Vi vill utveckla yrkesintroduktionen och erbjuda eleverna en vettig utbildning, kort eller lång, inom ramen för denna introduktion redan när de är . Målet för dessa elever är inte att gå över på ett nationellt program. Problemet är att dessa ungdomar finns i verkligheten, och Socialdemokraterna blundar och har inte presenterat ett enda förslag för att underlätta deras situation. Jo, Socialdemokraterna har ett enda förslag för hela gymnasiepolitiken, nämligen att återinföra kravet på att alla elever ska bli högskolebehöriga , det vill säga åter teoretisera de yrkesinriktade utbildningarna. Detta är enligt min mening helt fel väg. Det är en minerad väg som vi har testat och bör undvika, herr talman. och regeringen har inrättat den nya som redovisat goda resultat och en stark efterfrågan från branschen som ett mycket effektivt sätt att relativt snabbt tillhandahålla kompetens för arbetslivet. Målet måste också vara att slå ett slag för yrkes- och lärlingsutbildningarna redan på gymnasial nivå. Med riktiga, kvalitetssäkrade yrkesutbildningar kommer fler att få ett slutbetyg och kunna komma ut i arbete. I nästa års budget gör regeringen stora satsningar inom vuxenutbildningen. Vi ökar antalet platser inom yrkesvux med 7 900. Men på vuxenutbildningsområdet kommer svenska för invandrare att förbli det mest kritiska området, och den är satt under lupp. Det finns minst två statliga utredningar som vi får återkomma till. Den här regeringen för en aktiv och tydlig alliansskolpolitik. Våra prioriteringar i denna budget ska ses i ljuset av en osäker arbetsmarknad med risk för en ännu högre arbetslöshet. Det är en allvarlig situation, och det känns bra att staten och regeringen prioriterar utbildning och arbetsmarknad för att ha en god beredskap. 170 (V) replik: Den utredning som beslutade om handlade om att utreda de senaste decenniernas skolreformer såsom kommunaliseringen, det fria skolvalet och de fristående skolornas etablering. , och även i vissa sammanhang, säger att det här redan finns. Det finns inte. sade att han skulle expediera detta , men sedan verkar han vilja sopa detta under mattan. Den utredning om kommunalisering som pratar om här är inte en utredning. Det är en utvärdering av kommunaliseringen som inte kommer att komma med några förslag. Det står väldigt tydligt i direktiven till den utredningen. Sedan säger att man också tillsätter en utredning som ska se över skolreformerna . Det är knappast decennier tillbaka. I det förra replikskiftet mellan och sade att det tar innan vi kan se förändringar. Man undrar vad den utredningen kommer att hålla på med om man inte kan se någonting. 171 (FP) replik: Jag tycker egentligen att oppositionen borde välkomna att regeringen inte bara pratar om att utreda. Det har fattats två beslut, och , att utvärdera de politiska beslut som den här regeringen har fattat . Sedan må gilla det eller inte, men vi vill också se om den här regeringens skolpolitiska beslut får några förväntade effekter. Det är en före detta generaldirektör för , Per Thullberg, som utreder detta. Jag håller inte med om detta med utredningen om kommunaliseringens effekter. Den ska titta på kommunaliseringens eventuella effekter på skolutvecklingen. Alla utredare har fria uppdrag i direktivet att föreslå förändringar. Det vet jag. Jag läste direktivet . Det står så. Den ska redovisas 2014. Avslutningsvis vet också att finns. Den tittar på andra perspektiv när det gäller friskolor och friskoleetableringar. Det må inte vara just det som efterfrågar, men det finns helt klart en parlamentarisk utredning som tittar på etableringsfrågan. Parallellt med detta har den här regeringen gett Skolinspektionen ännu tuffare mandat och infört en etableringskontroll i början av detta år. 172 (V) replik: handlar det inte om vad jag vill att man ska utreda eller vad vill att man ska utreda. Det här handlar om ett beslut som majoritet fattade om att regeringen skulle tillsätta en utredning som skulle se över de senaste decenniernas skolreformer, det vill säga kommunaliseringen, det fria skolvalet och de fristående skolornas etablering. Ingenting av detta finns . Det som pratar om när det gäller kommunalisering är en utvärdering. De ska inte återkomma med förslag i någon riktning. Den friskolekommitté som finns handlar om att se över regler och villkor. Det är ingen utredning av vilka effekter det har haft på likvärdigheten. Det saknas en viss respekt för det som beslutar om när man på det här sättet nonchalerar de beslut vi fattar och försöker låtsas som om det redan pågår. Jag tycker att det är väldigt allvarligt, för det är som sagt var en majoritet i den här som har tagit ett beslut som regeringen försöker sopa undan jag vet inte. Det är allvarligt att ni inte tar detta på allvar. 173 (FP) replik: Då får väl ledamot statsrådet om hon anser att regeringen inte följer beslut. Ni och inte minst brukar vara väldigt duktiga på att använda konstitutionella metoder för det här. Jag delar inte uppfattningen när det gäller kommunaliseringens effekter. Det är det absolut mest konkreta förslaget. Det var till och med en direkt konsekvens av det beslutet. Regeringen kan inte sätta i gång hur många utredningar som helst, för det kostar pengar. Jag vet inte hur mycket pengar ni har avsatt, men ni ska vara medvetna om att statliga utredningar kostar pengar och att till exempel utvärdera kommunaliseringens effekter, ett av de stora politiska beslut som har fattat, är ett tungt ärende. Ta och läs direktiven så kan vi väl diskutera det senare, men det står tydligt: Man ska utvärdera och utläsa eventuella konsekvenser och komma med förslag. Det betyder inte att man ska föreslå ett återförstatligande, men om utredaren konstaterar att bristerna är alldeles för stora, ja, då måste man ju peka på hur man ska göra för att försöka rätta till det här: ett, två, tre. Men ni glömmer naturligtvis bort alla andra reformer som görs med Lärarlyftet, med karriärstegen och matematikklasserna. Trots att vi har en kommunaliserad skola skriker ni efter ännu mer statlig styrning och ännu mer statliga reformer. Vi tycker att det här är ett bra sätt. Det är konstruktivt. Så länge ni inte är överens vi är ju inte heller överens om en statlig skola så är det den här balansgången som är vägen framåt. 174 i (C): Jag skulle vilja börja med att yrka bifall till förslaget i betänkandet. Debatten handlar om skolan. Det handlar om de satsningar som alliansregeringen gör i budgeten för att möta de utmaningar som finns för att höja kvaliteten och ge alla barn och elever rätt att nå sin potential. Som centerpartist frågar jag mig: Vad är det som behövs för att vi ska kunna utforma en skola som står för både kunskap och kreativitet, som tar hjälp av modern teknik och som också ser vad den aktuella forskningen säger om hjärna och lärande? Vad är det som krävs av oss politiker för att vi ska nå detta? Utmaningen handlar om att skapa framgångsrika och effektiva skolor som uppfyller skollagen, och även om ordförande i utskottet tidigare sade att det ju inte är i själva lagförslagen och i skollagen som man uppfyller målen är det ändå, tycker jag, väldigt bra att titta på vad det är lagstiftningen säger. Jag ska läsa ett par stycken. I 1 kap. 4 § står det så här: Utbildningen inom skolväsendet syftar till att barn och elever ska inhämta och utveckla kunskaper och värden. Den ska främja alla barns och elevers utveckling och lärande samt en livslång lust att lära. Utbildningen ska också förmedla och förankra respekt för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande demokratiska värderingar som det svenska samhället vilar på. I utbildningen ska hänsyn tas till barns och elevers olika behov. Barn och elever ska ges stöd och stimulans så att de utvecklas så långt som möjligt. Utbildningen syftar också till att i samarbete med hemmen främja barns och elevers allsidiga personliga utveckling till aktiva, kreativa, kompetenta och ansvarskännande individer och medborgare. I skollagens 3 kap. 3 § står det så här: Alla barn och elever ska ges den ledning och stimulans som de behöver i sitt lärande och sin personliga utveckling för att de utifrån sina egna förutsättningar ska kunna utvecklas så långt som möjligt enligt utbildningens mål. Det är den här lagstiftningen som ligger till grund för all utbildning i det här landet. Det finns ett gemensamt ansvar för detta som måste tas av de olika aktörerna på nationell nivå, på nivå, från friskolor och så vidare. tror jag ändå att det finns en stor samsyn att man behöver vända trenden, att arbeta för bättre resultat och skapa en större likvärdighet, för alla barn har rätt till en bra skola. Vi är många som tar del av den aktuella forskningen som finns om lärande, inte minst av och det som kallas för synligt lärande, vilket är en fråga som är på tapeten i väldigt många av skolor. Det är givetvis oerhört intressant att ta del av vad som påverkar elevers studieresultat för att se vilka politiska beslut som kan vara behövliga. I går hade jag förmånen att besöka både förskolor och skolor i . Från rektorer och lärare fick regeringen godkänt för de reformer som genomförts men framför allt för satsningen på implementeringen av dessa reformer. I debatten kan vi ibland höra att det inte gjorts tillräckligt, men en rektor som jag pratade med sade att de inte har sett liknande satsningar på implementering vid tidigare reformer. Tillbaka till : Det spelar inte så stor roll i vilken skola eleverna går, men det spelar roll vilken lärare de har. Med anledning av att läraren är så viktig har regeringen gjort ett stort antal reformer för att stärka lärares kompetens. Vi har Lärarlyftet 1 och 2. Det finns en ny lärarutbildning och också en ny karriärutvecklingsreform för att främja attraktiviteten i yrket och lyfta upp kompetensfokus ytterligare. Bara första året satsas nu för den nämnda reformen, som man också satsar ytterligare på information om förskolläraryrkets och läraryrkets möjligheter. Precis som många har nämnt i talarstolen var vi många i utskottet som kastade oss över de olika utvärderingar som kom . Vi läste sammanfattningar, och vi läste bakgrundsmaterial av både Timss och Pirls och hur svenska elever står sig när det gäller läsning, matematik och naturvetenskap. Låt mig börja med det positiva. Det känns oerhört bra att svenska elever i årskurs 4 faktiskt tar ett kliv framåt när det gäller naturvetenskap. Det är också glädjande när man i materialet tydligt kan se vad det beror på. Man kan se att det är i fysik och kemi som förbättringen har skett, och en stor del av det positiva resultatet tros bero på förtydligande i läroplanen, lärares kompetens och skriftliga omdömen i enskilda ämnen liksom nya läromedelspaket. De satsningar som görs i den svenska skolan kan göra skillnad ganska fort. Då är det inte så roligt att resultaten i matematik inte har gått samma väg, men presenteras ändå en lagrådsremiss där regeringen visar vad man är beredd att göra för att stärka matematikämnet i den svenska skolan. Det handlar om att utöka antalet timmar i matematik, och det är klart att tiden och kompetensen hos lärarna är två mycket viktiga komponenter. finns Matematiklyftet för att höja lärares kompetens och utveckla arbetssätt. När det gäller läsförståelsen ligger vi över genomsnittet bland de undersökta länderna, men trenden är nog så allvarlig: Vi backar. Eftersom elever har sämre läsförståelse kan det också vara svårare att ta till sig kunskaper i andra ämnen, och då handlar det om att vi också måste se vad det finns för läromedel och nya tekniker som kan stärka lärandet i läsning. Det är nödvändigt för att skapa en långsiktigt hållbar skola. Speciallärarna, kompetensutvecklingsinsatser som lärarlyft med mera, forskarskolor, förstärkt pedagogiskt uppdrag i förskolan och läsa-skriva-räkna-satsningen är viktiga delar för att vända den här negativa trenden, och finns i princip alla styrdokument på plats för att återigen ta steg mot en skola i världsklass. Jag har stort förtroende för att lärare verkligen är med och vill göra detta. Man vill arbeta med sina elever, och man vill se deras optimala lärande. Det arbete som de nu kommer att göra har också stöd i de reformer som vi genomfört i . Det finns mycket mer i årets budget, och mina allianskolleger har lyft fram flera delar. Jag vill lyfta fram ytterligare några. För oss i är det viktigt med den förstärkning som påbörjades tidigare när det gäller att stärka skolhälsovården. Satsningen på studie- och yrkesvägledning är ett första steg för att utforma metoder för ett framgångsrikt arbete för att förbereda unga människor inför de valmöjligheter som man har men också för kontakt med näringslivet och arbetslivet för att visa på behovet av kompetens och spännande framtidsmöjligheter. Jag vill avslutningsvis i det här sammanhanget ta tillfället i akt att klarlägga att vi följer den nya gymnasieskolan mycket noga för att se hur kvaliteten utvecklas. Det har spridits en myt i massmedierna. Debatten gäller gymnasieskolans yrkesprogram och att möjligheterna till komplettering för högskolebehörighet saknas. Det stämmer inte. Det har kommit argument från socialdemokratiskt håll i stil med att Unga är smartare än regeringen! De förstår att man inte har någon framtid utan högskolebehörighet. Vad är då de elever som faktiskt väljer yrkesprogrammen enligt Socialdemokraterna? Är de dumma? Utöver att det är en nedsättande argumentation är det en felaktig bild som målas upp. Yrkesprogrammen ger alla möjligheten till högskolekompetens när de teoretiska tillval som krävs för högskolebehörighet görs. Det är ett stort problem att årets niondeklassare inte får den information de behöver för att kunna välja och veta om de kompletteringsmöjligheter som finns. Det är någonting vi också följer. Vi tror på elevers möjlighet att göra välinformerade och övervägda val. Men vi vet också att det behöver göras insatser som till exempel bättre studie- och yrkesvägledning. Även om jag överskridit min talartid vill jag passa på att önska talmannen en riktigt trevlig jul. Det gäller också mina utskottskamrater, tjänstemännen men framför allt alla elever, lärare och rektorer. Jag hoppas att ni får ett riktigt gott jullov. 175 (KD): Jag välkomnar att vår utskottsordförande lyfter en mer positiv ton i debatten. Det är risk att det blir en självuppfyllande profetia om vi själva bidrar till att sänka skolan genom den negativa ton man hör. Skolans huvuduppgift är att förmedla kunskap, att stimulera elevernas intellektuella utveckling och förbereda barn och unga för vuxenlivet. Vidare ska skolan erbjuda kunskap för att klara av arbetslivet, men också kunskap för att klara livet som ansvarsfulla samhällsmedborgare. Skolans kärnverksamhet är det som sker i klassrummet i mötet mellan lärare och elever. Det är i klassrummet som tankar bryts och där tillvaron problematiseras under ledning av skickliga lärare. Just skickliga lärare är den enskilt viktigaste faktorn för elevernas resultat. Men har läraryrkets status och arbetsvillkor försämrats, vilket resulterat i att det blivit svårt att rekrytera nya kompetenta lärare. Alliansregeringen har i budgeten beslutat att anslå 880 miljoner i statsbidrag för att inrätta högre avlönade karriärtjänster för lärare. av alla lärare kan därmed få möjlighet att höja sin månadslön med . Det är en viktig del i att göra läraryrket mer attraktivt. Mycket tyder på att senare decenniers resultatförsämringar i den svenska skolan kan förklaras av att den faktiska lärarledda undervisningen har minskat. Det kan till viss del förklaras med att den administrativa bördan har ökat markant och att detta lämnar alldeles för lite tid över till det som är huvuduppgiften för skolan, nämligen undervisning. En genomförd undersökning i visar att en lärare undervisar av sin tid, och det duger inte. Det är därför glädjande att regeringen tillsatt en utredning för att se över hur den administrativa bördan ska minska och att den dokumentation som ändå åläggs lärarna ska kännas relevant. Vi måste även få in fler vuxna i skolan som kan ge avlastning i klassrummen och vara i korridoren och på skolgården. Det civila samhället ska kunna bidra i ökad utsträckning till en tryggare skola. Två yrkeskategorier som finns i skolan och som bör lyftas fram mer är dels speciallärare, dels fritidspedagoger. De har sina respektive roller och fyller med sitt arbete en viktig funktion. Dessutom kan deras kunskap och arbete ge avlastning och stöd till andra lärare. Regeringen har öppnat speciallärarprogrammet. Det är av yttersta vikt att kommunerna utnyttjar de platserna och att man låter sina goda pedagoger fortbilda sig till speciallärare. Vi ser att det finns ett ökat behov av speciallärarkompetens. Det är min starka övertygelse att elever med de allra största behoven har rätt att undervisas av dem med den allra högsta kompetensen. Elevhälsan är en annan av hjärtefrågor. Till förstärkt elevhälsa föreslår regeringen i budgeten . Totalt beräknas avsättas för uppdraget som pågår 20122015. Det är utmärkt. Dess värre ser vi i rapporter och genom rapporteringar i medierna att den psykiska ohälsan ökar. ska hårt pressade lärare också mäkta med att arbeta med elevvårdsärenden. Enligt min mening behövs det fler skolsköterskor, kuratorer och psykologer i skolan. Jag tror på en upprustning av elevhälsan och att vi framöver ska kunna ge eleven en garanti till elevvård den dag hon eller han efterfrågar det. Det är någonting som vi kristdemokrater har drivit . Ökade antal varsel och den stigande arbetslösheten oroar oss alla. Det är därför mycket välkommet att antalet platser på den yrkesinriktade gymnasiala vuxenutbildningen och utökas och att mer resurser avsätts till lärlingsutbildningar för vuxna och den kommunala vuxenutbildningen för arbetslösa ungdomar i åldern . Det är ett sätt att motverka effekterna av den lågkonjunktur vi har hamnat i. Med ökad global konkurrens och med en orolig ekonomisk situation i stora delar av världen behöver vi se till att framför allt våra ungdomar är välutbildade när det väl vänder och att de är utbildade för den arbetsmarknad som finns. Just nu handlar det offentliga samtalet om skolan mest om att elever inte når gymnasiekompetens, om dalande betyg och lärarnas arbetsvillkor. Det är jättestora problem, och de måste vi tillsammans lösa. Men om man inte vågar diskutera värdegrunden tar man inte skolans samlade uppdrag på allvar. Det är genom tydliga normer som arbetsro och en anständig arbetsmiljö som man får en god studiemiljö för eleverna. Förutsättningarna för lärande är direkt kopplade till skolsituationen. Detta är inte minst betydelsefullt för dem med stora inlärningssvårigheter. Mot den bakgrunden är det oroväckande att en genomförd granskning av skolinspektionen har visat att det är dåligt ställt med värdegrundsarbetet i skolan. Av de 17 grundskolor i tio kommuner som granskades arbetade endast fyra skolor aktivt med värdegrundsuppdraget. Frågan det gällde var om skolan låter eleverna tillägna sig de grundläggande värden, kunskaper som de behöver för att kunna leva och bli aktiva medborgare i ett demokratiskt samhälle. Det är ett komplext arbete där endast 13 av 17 skolor fick godkänt. När man granskar skolor som lyckats i sitt värdegrundsarbete konstaterar att de använder sig av en insatskombination i relation till skolans egna förutsättningar och erfarenheter. Man kallar det hela-skolan-ansats. Det innebär att alla elever och all personal på skolan som vaktmästare, kökspersonal, pedagoger och ledningen, alla, är involverade i värdegrundsarbetet och har en samsyn. Det bekräftar det vi kristdemokrater har sagt . Värdegrunden är själva fundamentet för skolan. Vi menar att arbetet måste vara konkret. Det handlar om tydliga normer för vårdat språk, att elever och lärare bemöter varandra på ett respektfullt sätt och att aldrig använda eller acceptera nedsättande ordval och trakasserier. I detta arbete ska naturligtvis föräldrarna vara involverade. Uppfostran är i första hand föräldrarnas ansvar. Om inte de lär barnen dessa normer och värden är det svårt för skolan att ta över det arbetet. Det räcker inte att bedriva värdegrundsarbete vid sidan av kärnverksamheten eller som en ytterligare uppgift på toppen på lärarnas redan stora arbetsbelastning. Värdegrunden ska vara ett stöd för att skolan ska kunna utföra sitt uppdrag. En levande etisk diskussion och tydliga värderingar i skolan möjliggör att vi kan undvika en utveckling mot en mer toppstyrd detaljreglering av undervisningen. I stället kan vi låta lärarna, med stöd av värdegrunden, sköta det som de är bäst på. Det är ju lärarna och skolan som möter eleverna. Det finns många utmaningar inom skolområdet, och min önskan är att vi tillsammans ska hitta lösningar för en långsiktig, hållbar skolpolitik. Jag yrkar härmed bifall till förslaget i betänkandet. (Applåder) I detta anförande instämde (KD). 176 (S): Vi ska nu övergå till att debattera högre utbildning och forskning. Jag kommer i huvudsak att uppehålla mig vid det som skiljer en socialdemokratisk högskole- och forskningspolitik från en borgerlig högskole- och forskningspolitik.