prot · GZ0974 · 2012-02-22 00:00:00 — Det är det som är problemet, inte att en äldre farbror får bo på Oxbackens eller ett annat alternativ i . Kvaliteten och de lokala politikernas ansvar och uppföljning är utmaningen. När det gäller sfi finns det faktiskt kommuner som har slutit avtal med folkhögskolor. har absolut ingenting emot det. Men det ska ställas höga kvalitetskrav. Det ska finnas en rektor som har mandat att fatta beslut när det gäller betygen. Min erfarenhet är att om man inte vill upphandla enligt en peng utan med kvalitetskonkurrens kan man få olika inriktningar, för ibland vill inte kommunen erbjuda distansstudier eller kvällsstudier. Det finns faktiskt vuxenstuderande som skulle behöva det, till exempel en frisör som kanske vill sadla om och bli elektriker men inte har någon möjlighet att gå till . Då kan han eller hon läsa på distans från sitt kontor eller hemifrån. Det tycker jag är positivt. Jag förstår inte varför vill strypa detta förslag. Det har inte kommit något , men det utreds en sfi-pengsmodell. Ta till exempel . Mindre kommuner utanför , har inte en chans. De har inte råd att bygga upp egna vuxenutbildningsverksamheter. Deras nyanlända skulle behöva en sfi-peng som de kan ta med sig och åka till för att ta del av hela det utbudet. Varför vill du förvägra dem denna möjlighet? 159 (V) replik: Jag hänvisar till tidigare exempel på olika pengsystem som man har infört och som vi har . De visar väldigt tydligt att vi inte har fått någon kvalitetsförstärkning. Det som detta däremot har bidragit med är att se till att våra skattemedel försvinner ut till vinster till aktieägare eller till skatteparadis någon helt annanstans än de var ämnade för. För att kunna garantera en riktig kvalitet menar jag att de satsningarna behöver göras inom det offentliga där vi har insyn och också kan styra vad medlen ska användas till så att de används på ett vettigt sätt och inte slösas bort eller till och med kastas bort. Jag ser givetvis att kommunerna har ett stort ansvar för till exempel den kommunala vuxenutbildningen. Men det handlar också om att ge förutsättningarna för att de ska kunna klara av det. Från den här regeringens sida har man från tidiga början strypt de statliga bidragen till kommuner och landsting. Det var en av de stora nedskärningarna som man gjorde, framför allt när det gällde vuxenutbildningen. Under sitt första år drog man bort en tredjedel av bidragen från den kommunala vuxenutbildningen. Det är klart att det här hänger ihop. Det handlar inte bara om att man kan sitta ute i kommunerna och vilja någonting. Det måste också finnas en vilja från staten att ge de medel som faktiskt behövs. Ska man trolla fram pengar? 160 (KD): Först vill jag yrka bifall till utskottets förslag under punkterna 213. Därefter skulle jag vilja gå vidare och tala lite om livslångt lärande. Jag tycker att det är fantastiskt att vi har en sådan tradition i vårt land när det gäller vuxenutbildningen. Vi från allianspartierna har dessutom alltid tyckt att det har varit en viktig tradition. Vuxenutbildningen i vårt land startade ju för ungefär när folkbildningen blev alltmer viktig i landet. Därefter har den fortsatt på väldigt många olika sätt. Vuxenutbildningen har tyvärr, sedan jag började arbeta inom den , fått vara en kompensation när det vanliga utbildningssystemet på olika sätt inte har räckt till. Framför allt ger den en möjlighet till en omstart i livet för människor som av skilda skäl har tvingats att välja om ett yrke eller kanske inte har haft möjligheten att studera under sin ungdomsperiod. Från allra första början var det faktiskt så att de som inte hade fått gå i lärdomsskolan fick börja inom vuxenutbildning och folkbildning, med hjälp av ekonomiska resurser från andra. Socialdemokraterna ihop med och såg att deras system havererade en aning och . De tillsatte då en kommitté som hette . Jag fick möjlighet som parlamentariker att sitta i den kommittén och följa vad som hade hänt. En av delarna var den explosion av platser som behövdes för att möta upp ungdomsskolans misslyckande i flera avseenden. Tyvärr, , var det för att på något vis kompensera och hjälpa människor som inte hade fått en bra examen eller utbildning i sin ungdomsskola. Det här tyckte vi också var jättebra. Vi tyckte att det var bra att man tog tag i detta, men man hade ju inte klarat av grundproblemet för att man lät människor gå på vuxenutbildning. Det var mycket komvux som fick ta platserna då. Men i och med gav vi också möjlighet för kommunerna att inom ramen för vuxenutbildning upphandla platser. Det gjordes i hög grad hos folkhögskolorna, men också andra utbildningsanordnare fick de chanserna. , när vi äntligen fick regeringsskifte, hade Socialdemokraterna i samarbete med och mindre till vuxenutbildning än vi har . Det här är viktigt att komma ihåg, för nog blir man lite fundersam när det gnälls över att vi har skurit ned. 1 miljard på den möjliga befolkningsökning som vi har är trots allt fortfarande mer per capita än vad som fanns då. Vad har vi gjort sedan Alliansen tillträdde? Vi vågade ta tag i grundproblemet. Vi vågade ta tag i ungdomsskolan, , till och med förskolan, och gymnasieskolan, för att rätta till förhållandena. vet vi att vi har sjösatt en gymnasiereform, och vi räknar med att vi inte ska behöva, som jag ändå tycker att hade en poäng i, lappa och laga. Det var så . Jag vågar faktiskt säga det. Jag har själv varit ute mycket och studerat hur man har bedrivit vuxenutbildning, vilka läroplaner man har följt och vilka läromedel man har haft, så jag vet att det är mycket lappa och laga. Vi satsar på effektiv vuxenutbildning för de människor som Socialdemokraterna lämnade efter sig. Det är dem vi hjälper med vuxenutbildning. Vi ger mer pengar. Vi har rättat till problemen i ungdomsskolan. Vad är det då som skiljer oss åt ordentligt? Det är statsbidragens styrning. I Alliansens tror vi på våra kommunpolitiker. Vi lever under subsidiaritetsprincipen där vi ser att i vår kommun, i , behöver man andra typer av vuxenutbildning än man kanske gör i kommun som jag tror är landets minsta kommun när det gäller invånare. Då behöver man något annorlunda. Vi kan väl inte ha samma typ av och lika mycket i statsbidrag per capita när det är två helt olika karaktärer. Alltså: Låt besluten fattas på den nivå där de ska vara! Därför ska vi inte ha en styrning. Pengarna finns till vuxenutbildning. Vi låter dem som är närmast befolkningen, närmast medborgarna få veta var resurser ska sättas in. Vi litar på kommunerna. Vad vill jag då säga med detta? Jo, tiden går. Vi förändrar vår politik utifrån de behov som finns. Framför allt vill vi möta individens behov. Vi har inte något gammalt socialdemokratiskt tänk där det bara är grupper av människor vi ska möta. Vi vill möta individens behov. Kära socialdemokrater, vänsterpartister och miljöpartister! Res er upp, titta på verkligheten, se er omkring, se människornas behov! De är mer än grupper. Fastna inte i gammal S-politik! I detta anförande instämde (KD). 161 (SD): befinner sig i en situation där utanförskapet ökar och där allt fler människor tvingas ut i arbetslöshet. Det är en situation där människors möjlighet till egenförsörjning urholkas i takt med att de glider allt längre bort från arbetsmarknaden. Senast kunde vi läsa om detta. I skriver man att så många som två tredjedelar inte får ut någon arbetslöshetsersättning alls, vilket är en fördubbling . Det rör sig om 120 000 människor som är hänvisade till familj, vänner och socialbidrag för att kunna försörja sig. Vi ser hur ungdomar får det allt svårare att finna en väg in på arbetsmarknaden med alla de problem som det leder till. Vi ser hur ungdomskullar, eller åtminstone delar av ungdomskullar, lämnar gymnasieskolan och tvingas rakt ut i arbetslöshet. har vi en situation där företag, trots denna rådande arbetslöshet, har svårt att hitta rätt utbildad arbetskraft. Vi har också en regering som med en rad olika fantasifulla förklaringar tycks tro att situationen skulle förbättras av en ökad arbetskraftsinvandring och att situationen skulle förbättras genom att man tillför mer av den misslyckade politik som är en del av huvudförklaringen till att det ser ut som det gör . Nystartszoner, instegsjobb och sfi-bonus är exempel på nyspråk som allt oftare används i debatten. Som jag ser det är det ett förtvivlat försök att lappa och laga det mångkulturalistiska experimentet som är på väg att haverera. Själv tycker jag att situationen nästan är tragikomisk. För att få bukt med den rådande situationen med utanförskap och arbetslöshet krävs det för det första en sund invandringspolitik. Genom att minska inflödet av människor till kommer trycket på det svenska välfärdssystemet att minska, inte minst med minskad arbetslöshet som följd. För det andra behövs det satsningar på vuxenutbildningen. Myndigheten för har önskat att få ytterligare . Med dessa pengar skulle kunna fördubbla antalet nya beslut. 8 000 nya platser i snitt skulle på ett betydande sätt förbättra matchningen på den svenska arbetsmarknaden och minska arbetslösheten. Vi känner alla till och den filosofi man utgår ifrån. Man tittar på vilken kompetens som efterfrågas på arbetsmarknaden, och därför är också sysselsättningsstatistiken för dem som utbildat sig genom mycket god. Det vet vi. Det fick vi reda för inte så länge sedan i utskottet. Jag vill också påpeka att utbildar inom områden där det finns en faktisk efterfrågan, vilket innebär att satsningar på detta område ger människor möjlighet att utbilda sig eller vidareutbilda sig inom områden där de de facto kan få jobb. vet vi att många företag kräver att den anställdes kompetens innehåller någon form av eftergymnasial utbildning. Genom riktade satsning på gör vi det lättare för företagen att anställa och för människor, inte minst ungdomar, att få en utbildning som också leder till arbete. Jag menar att det här är en lönsam investering, och det förvånar mig, och det förvånar mig till och med väldigt mycket, att regeringen inte inser detta. Vi menar att det utökade stödet till är en av de viktigaste arbetsmarknads- och utbildningspolitiska satsningarna . Därför väljer vi också att skjuta till de pengar som man ber om. Ett annat led i samma strävan, som dessutom ger bättre möjligheter att komplettera betyg, är vårt förslag om en utökning av antalet platser på komvux. Vi anslår medel som motsvarar ungefär 9 000 nya platser. Jag kan inte se någon annan väg om vi har som mål att på allvar ta tag i arbetslöshet, utanförskap och problemet där våra företag inte klarar av att hitta rätt utbildad arbetskraft. Vi behöver en väl utbyggd och väl fungerande vuxenutbildning, och det är klart att den innebär väldigt mycket. Vi väljer att framför allt satsa på komvux och . Vi tror att det är där pengarna kommer att göra mest nytta. Vi behöver matchning. Människor behöver en reell möjlighet att vidareutbilda sig och skaffa den kompetens som företagen efterlyser. Det är en lustig situation. Vi har väldigt många arbetslösa människor, och har vi företag som letar med ljus och lykta efter rätt utbildad arbetskraft. Jag beklagar att gick. Jag tänkte nämligen nämna några saker om sfi-bonusen eftersom den var uppe i debatten här. Jag menar följande: Det är bra att människor premieras, att människor belönas för att de på ett eller annat sätt utmärker sig och presterar mer än vad som kan förväntas eller till och med krävas av dem. Men att dela ut bonus för att en person åstadkommer vad som rimligen kan förväntas av någon sänder ut helt fel signaler. Det var inte länge sedan jag förde den här debatten. Jag hade hoppats att jag skulle få någon att debattera mot. Jag beklagar än en gång att har gått härifrån. Jag vill än en gång peka på att man till exempel inte betalar ut pengar för någon som kommer till jobbet . Jag menar att det är olämpligt och orimligt att vi ska lägga oss på en så pass låg ambitionsnivå att vi delar ut bonus för att någon presterar vad som anses vara förväntat eller för att någon bara fullgör sina skyldigheter. Vi kan också se hur fel det har slagit. Sfi-bonusen har inte alls fått den effekt som man önskade. Jag frågar mig: Är det rimligt att viljan till integration ska vara beroende av storleken på mutan som stat eller kommun tillhandahåller? Jag tycker inte att det ska vara på det viset. Jag menar att vi måste kräva att man gör allt som står i ens makt för att lära sig svenska. Det inkluderar naturligtvis att man stannar på sfi-undervisningen till dess att man är så pass kunnig att man kan gå ut i arbetslivet eller har den grundläggande kunskapsnivån i svenska som behövs. Det är klart att det är ett misslyckande om folk inte lär sig svenska. Vi måste kanske också börja ställa krav på människor. Vill man inte lära sig språket kan vi också ställa oss frågan: Ska man då vara i över huvud taget? Det tycker jag är en fullt berättigad fråga. Sedan vill jag ta upp en liten sak med tanke på vad tog upp tidigare. Det gäller det här med riktade satsningar. Man kan diskutera om riktade satsningar är bra. Jag tror att de ibland är behövliga. Det kan finnas många anledningar till det, men det är ingen nyhet. Även regeringen har gjort detta tidigare. Jag tänker läsa ur en text som jag tror att har skrivit själv. Det står följande: Ett riktat statsbidrag till skolan har införts, och tanken är att statsbidraget ska användas för extra stöd och hjälp. Exempel på stöd och hjälp är personalförstärkningar, kompetenshöjande insatser, andra liknande stöd- och utvecklingsinsatser samt införskaffande av läromedel. Jag tycker att det är jättebra att man har gjort det. behöver staten helt enkelt peka finger och tala om att detta är områden som vi anser vara prioriterade. Uppenbarligen fungerar det inte på komvuxområdet. Uppenbarligen behöver vi satsa mer pengar. Uppenbarligen behöver vi hjälpa kommunerna. Jag tror inte att det är så enkelt att kommuner av illvilja skär inom komvux därför att man tycker att det är dåligt att vuxna människor eller ungdomar får en chans att vidareutbilda sig eller skaffa en grundläggande kompetens. Tyvärr är det en följd av den situation som vi befinner oss . Det är en ekonomiskt svår situation för många kommuner. Det är klart att staten inte bara ska skjuta till medel utan också se till att pengarna hamnar där de ska. Jag tycker att det är en självklarhet. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas .) Anmäldes och bordlades Propositioner 2011/12:64 Utvidgning av verksamhetsområdet för Europeiska /12:80 Nya lagar för yrkestrafik och taxi 16 § Anmälan om interpellationer Anmäldes att följande interpellationer framställts 2011/12:260 Standardförbättringar och åtgärder för en bättre trafiksäkerhet på av (S) till statsrådet (M) 2011/12:261 Arbetslösa utan ersättning av (S) till arbetsmarknadsminister (M) 2011/12:262 Minskade skatteintäkter genom F-skattsedelssystemet av (S) till finansminister (M) 2011/12:263 Etanolen som fordonsbränsle av (S) till miljöminister (C) Interpellationerna redovisas i bilaga som fogats till snabbprotokoll . 17 § Anmälan om fråga för skriftligt svar Anmäldes att följande fråga för skriftligt svar framställts 2011/12:406 Utvärdering av skador orsakade av ECT-behandling av (S) till socialminister (KD) Frågan redovisas i bilaga som fogats till snabbprotokoll . 18 § Anmälan om skriftliga svar på frågor Anmäldes att skriftliga svar på följande frågor inkommit 2011/12:362 Säkerhetsbrister i kärnkraftsanläggningen av (S) till statsminister (M) 2011/12:359 Dubbel bosättning för äldre av (S) till statsrådet (KD) 2011/12:363 Könsstympning av (S) till socialminister (KD) 2011/12:368 Hantering av viltkött av (S) till landsbygdsminister (C) 2011/12:372 Småbutiker i glesbygd av (S) till näringsminister (C) 2011/12:373 Vägavgifter på , bron över av (S) till statsrådet (M) 2011/12:375 Tonnageskatt av (M) till finansminister (M) 2011/12:376 Socialtjänstlagens betydelse vid andra myndigheters bedömningar av (S) till statsrådet (KD) 2011/12:377 Synnerligen ömmande omständigheter i utlänningslagen av (S) till statsrådet (M) 2011/12:382 Vuxenutbildning och folkbildning i ett Europaperspektiv av (S) till statsrådet (FP) 2011/12:383 Backåkra och andra bevaransvärda gårdar av (S) till kultur- och idrottsminister (M) 2011/12:385 Hangarer och start- och landningsbana vid helikopterskvadronen i av (S) till försvarsminister (M) 2011/12:386 Lagstiftning om vinterdäck för tung trafik av i (S) till statsrådet (M) 2011/12:387 Säkerheten på svenska vägar av i (S) till statsrådet (M) 2011/12:388 Matlandsambassadörers uppdrag av (S) till statsrådet (KD) Svaren redovisas i bilaga som fogats till snabbprotokoll . 19 § Kammaren åtskildes . Förhandlingarna leddes av tredje vice talmannen från sammanträdets början till och med 9 § anf. 30 (delvis), av talmannen därefter till och med 9 § anf. 65 (delvis), av tredje vice talmannen därefter till och med 10 § anf. 109 (delvis), av talmannen därefter till och med 14 § anf. 139 (delvis) och av tredje vice talmannen därefter till sammanträdets slut.