prot · H00920 · 2012-11-07 00:00:00 — 1 § Anmälan om inkomna faktapromemorior om förslag från Europeiska kommissionen Talmannen anmälde att följande faktapromemorior om förslag från Europeiska kommissionen inkommit och överlämnats till utskott: 2012/13:FPM17 Ny förordning om medicintekniska produkter KOM(2012) 542 till socialutskottet /13:FPM18 Ny förordning om medicintekniska produkter för in vitro-diagnostik KOM(2012) 541 till socialutskottet 2 § Anmälan om protokollsutdrag från utskott Talmannen anmälde att utdrag ur prot. 2012/13:6 för om subsidiaritetsprövning av EU-förslag inkommit från socialutskottet. 3 § Hänvisning av ärende till utskott Föredrogs och hänvisades Proposition 2012/13:38 till justitieutskottet 4 § Förnyad bordläggning Föredrogs och bordlades åter betänkanden /13:JuU2 och JuU3 Jag vill fästa kammarens uppmärksamhet på att vi bland åhörarna vid dagens debatt har talman med delegation. Varmt välkomna till riksdag! I would like to greet the delegation from the Parliament of under the leadership of its Speaker welcome to the Swedish Parliament. 5 § anslutning till Europeiska unionen Föredrogs utrikesutskottets betänkande 2012/13:UU14 anslutning till Europeiska unionen (prop. 2012/13:6). 2 (SD): Sedan det svenska inträdet i EU 1995 har varit pådrivande för med motiveringen att den gagnar såväl unionen som de nya medlemsstaterna. Samma argumentation används även nu inför den kroatiska anslutningen till EU, trots debatten om avgiften till EU där enligt rådande förhandlingsläge ska tillhöra EU:s absolut största nettobidragsgivare. När det gäller det senare har regeringen sagt sig kunna tänka sig att använda vetorätt för att blockera en absurd utgiftsökning för det svenska medlemskapet i unionen. Men i betänkandet inför godkännandet av EU-anslutning framhåller samtliga övriga riksdagspartier att en kostnadsökning för motverkas av vinsterna med EU:s utökning. I det ena fallet säger man sig alltså vara redo att stoppa en kostnadsökning för det svenska EU-medlemskapet för att i det andra fallet säga att ekonomiska kostnader inte är ett problem. Man hävdar till och med att denna utökade kostnad för de svenska skattebetalarna ska leda till en förbättrad välfärd och miljö och till fred i hela . Från sida ser vi helst ett av självständiga stater som samarbetar i stora och avgörande frågor och som handlar med varandra i en öppen och en inre marknad. Det betyder emellertid inte att vi avser att stoppa länder som verkligen vill gå med i EU som det ser ut . Men för att godkänna nya länders medlemskap i unionen kräver vi i huvudsak att länderna i fråga har en fungerande statsapparat med låg korruption. Vi kräver att länderna inte bidrar till att destabilisera eller säkerhet, eller att länderna i fråga inte heller medför ökade nettokostnader för medlemskap i unionen. Vad beträffar har man vidtagit åtgärder för att förbättra säkerhetsläget i och omkring sitt land. Däremot är korruptionen fortsatt mycket hög. Enligt Transparency Index ligger den i paritet med länder som och och är endast marginellt mindre än i och . Vi har tidigare hört om hur människor kan köpa sig EU-medborgarskap via . Även trafficking och smuggling underlättas av ett utbrett mutsystem. Man kan således konstatera att korruption inte enbart får återverkningar inom affärslivet, utan att det också riskerar att drabba helt andra områden som i slutändan också kan påverka . Till riskerna som ett högkorrupt land medför kommer att ännu har mer att önska vad gäller myndighetshantering av skatter, hanteringen av EU-bidrag, tullen och hanteringen av det fiskala systemet för egna medel. Lägger man därtill att bnp i marknadspriser bara utgör en bråkdel av EU 27:s genomsnitt, vilket innebär att kommer att motta mer EU-pengar än vad de själva tvingas betala för sitt medlemskap, kan man befara att utan att mer krav ställs på landet före en eventuell EU-anslutning kan komma att uppvisa samma typ av struktur som har kunnat konstateras i andra fattiga EU-länder. Man måste dessutom konstatera att kommissionens utvärdering av anslutning till EU i många delar beaktar att förväntas kunna leva upp till kraven. En fråga som därmed bör ställas är således om det kommer att finnas någon politisk vilja efter inträdet att själva vara med och finansiera de nödvändiga reformerna eller om landet likt andra exempel i det nuvarande EU i stället väljer att slå av på takten i sina reformeringsprocesser. Men oavsett svaret på frågan kan vi redan här och fastställa att en kroatisk EU-anslutning i närtid märkbart kommer att påverka i, som vi ser det, negativ mening. Jag yrkar därför bifall till reservation i ärendet. 3 (S): Det är en glädjens och historiens dag , inte bara för att vunnit presidentvalet i utan också för att vi här i riksdag ska fatta beslut om anslutning till EU. Vi har länge varit för ett kroatiskt medlemskap. Det har funnits ett väldigt starkt stöd för det i riksdag. har vi visserligen ett parti som har kommit in och som inte har samma uppfattning som de övriga, men i övrigt finns det en väldigt stor uppbackning för ett kroatiskt medlemskap i . Jag minns när förhandlingarna startade, . Då var jag ordförande i och hade precis kommit hem från en resa till . Den resan började jag i Vukovar, en av de städer som hade varit värst drabbade av . Jag tog också med mig bilden där av att det fortfarande var väldigt svårt att röra sig, fortfarande mycket minerad mark, men att det ändå hade börjat spridas ett hopp om en långsiktig fred. Där fanns EU med som en garant för en långsiktig fred. När vi från sida fattar beslut om att ska gå med i EU gör vi det också med en förhoppning om att vi får fler medlemmar från andra Balkanländer, så att EU kan bli det fredsprojekt som det har varit i andra delar av även på . På så sätt blir länderna ömsesidigt beroende av varandra, kan handla med varandra och undviker konflikter. Att man har ställen där man kan lösa konflikter, att man har ett Europaparlament och att man har ett ministerråd där regeringarna träffas bidrar till att man undviker konflikter. Det är viktigt att komma ihåg denna historiska uppgift som jag tycker att EU verkligen har lyckats med, och det är väl den som de flesta är överens om att EU är bra för. Sedan finns det också andra fördelar. Men efter såg man just till att de länder som hade bekrigat varandra om, och , blev ömsesidigt beroende av varandra, att de började samarbeta om kol och stål, ryggraden i industrin. , , handlade det om att säkra de nya demokratierna , och genom EU-medlemskap. gäller det utvidgningen som gör att hela kan enas och få framtidstro, tillväxt och handel, även om ekonomin i inte är den bästa just . Därför är vi glada att blir medlem från . Resan har inte gått jättesnabbt, även om den kanske varit snabb i jämförelse med andra länder. Jag minns att det tog ett tag innan vi fick i gång förhandlingarna. Jag minns också att jag efter min resa fick ett samtal från min partivän i , , som frågade varför förhandlingarna inte kom i gång och vad det var som hände i ministerrådet. Han var då i opposition. Jag kunde upplysa honom om att det var vissa blockeringar men att det nog skulle komma i gång, vilket det också gjorde. är premiärminister, och det känns bra att han får vara med och föra in i EU. Det har som sagt varit en ganska lång resa, och ska vi landa för att sedan påbörja en ny resa med i EU. Det är en resa där vi förhoppningsvis snart kan se fler nya medlemmar i . Med dessa ord yrkar jag bifall till utrikesutskottets förslag i betänkandet. I detta anförande instämde (S). 4 (M): började kulorna vina i . började morden på fäder och söner men även på mödrar och döttrar. Det är säkert många som lyssnar som inte känner igen det land jag talar om. Men låt oss aldrig glömma den resa gjort . Man har gått från brinnande stridigheter till att stå på tröskeln till det mest framgångsrika fredsprojekt vi har, ett medlemskap i unionen. diskuterar vi betänkande UU14 som är ett viktigt steg för fred och sammanhållning, inte bara för och utan för hela . Om 1900-talets politiska misslyckanden tog sig form i mänskliga tragedier så har 2000-talets politiska misslyckande tagit sig form i en ekonomisk tragedi. Många länder dras allt djupare in i skuldkrisen. Vägen ur vår generations djupaste kris går inte genom att bygga fler murar och isolera sig. I stället för att bygga murar krävs att vi bygger broar. Här skapar EU unika möjligheter. slår fast att varje land som respekterar EU:s demokratiska värderingar och förbinder sig att främja dem kan ansöka om att bli medlem i EU. Villkoren för att bli medlem i EU slogs fast vid i . Köpenhamnskriterierna består av ett antal politiska, ekonomiska och administrativa kriterier. För att ett land ska få inleda förhandlingar måste det politiska kriteriet vara uppfyllt. De politiska kriterierna innebär att ett kandidatland för att bli medlem ska uppvisa stabila institutioner som garanterar demokrati, rättssäkerhet, mänskliga rättigheter och respekt för och skydd av minoriteter. Vidare ska landet vara en fungerande marknadsekonomi och ha förmåga att hantera den konkurrens och de marknadskrafter som uppträder på unionens inre marknad. De administrativa kriterierna innebär att landet ska ha förmåga att ta på sig de skyldigheter som följer av ett medlemskap i . Kriterierna ska vara uppfyllda för inträdet. Vår uppgift är ytterst att svara på frågan: Vilket vill vi se? Vill vi se ett öppnare där vi främjar fred, frihet och försoning genom att inkludera eller vill vi se ett mer exkluderande med stängda dörrar till framtiden? Ett kroatiskt medlemskap vore inte bara en human seger. Det vore också en nystart för såväl som och övriga EU. Den största intäkten till svensk ekonomi är vår export. Att då sänka trösklar och riva murar så att ytterligare ett land kan handla med våra varor är en investering för framtiden. så ger det oss alla någonting mer och någonting större. När vi själva bara pratar om EU i termer av misslyckanden och kris påminner oss om varför vi har EU: för att vi är en världsdel med ett folk som lever för fred. är den starkaste kraften inom EU för en fortsatt utvidgning av unionen. har även ett djupgående samarbete med länderna på för utvecklingen där. Som närmaste vänner ska vi också ställa de svåra och jobbiga frågorna. Vi måste därför ärligt våga erkänna att står inför ett utvecklingsarbete inom mänskliga rättigheter. Det rapporteras om inskränkningar i pressfrihet och medier. Vi hör om hot och våld mot journalister och aktiva försök att censurera medierna. För att ska vinna trovärdighet i dessa frågor måste detta självklart upphöra. Vidare behövs reformer för landets näringsliv och industri. Utan ett stabilt näringslivsklimat kan varken garantera en stabil tillväxt eller matcha Europeiska unionens trygga företagsklimat. Här krävs fortsatta reformer. godkände självt anslutningen. Det gjordes i det kroatiska parlamentet men framför allt genom ett tydligt ja från det kroatiska folket. röstade för ett inträde i EU. Den egna starka viljan sänder en tydlig signal om ambitionsnivån, vilket också visar på reformvilja. Det är också värt att åter poängtera att för att man ska godkännas som medlem krävs ett fortsatt högt reformtempo och att man följer även efter anslutningen. Tyvärr finns det krafter inom EU och även här i som vill stänga dörren för fler medlemmar. Det är djupt oroande på många sätt och mycket sorgligt. Om det är något vi lärt av historien är det att öppenhet, mångfald och nyfikenhet är vad som för världen framåt. Att ett kroatiskt inträde i EU kortsiktigt leder till ökade kostnader är sannolikt. Det är även sant att inte erbjuder starkaste ekonomi. Men priset för fred, stabilitet och samarbete är alltid lägre än kostnaderna för krig, och med fler medlemmar kommer en ökad ekonomisk integration. Därmed överstiger såväl de långsiktiga humana som de ekonomiska fördelarna med råge de kortsiktiga invändningarna. är trots de djupa ekonomiska problem vi har just nu en trygg plats i världen. Vi åtnjuter den längsta freden vår världsdel har sett sedan århundraden, och även om världen skälver så är Europeiska unionen fortfarande en dröm för flera av våra grannländer i öst och syd. När kulorna slutade smattra i för mindre än började människorna arbetet med att bygga en demokratisk nation i fred. Vi i har möjligheten att hjälpa dem att stärka bygget med ytterligare en demokratisk och fredlig pelare genom att godkänna deras inträde. Genom att hjälpa dem hjälper vi också , och så fortsätter vi vara den union som vann . Jag yrkar bifall till utrikesutskottets förslag i betänkande UU14. 5 (KD): Efter slut sade : Aldrig mer! Låt oss aldrig upprepa meningslösa skyttegravskrig, eller systematiska utrotning av oliktänkande. Detta var budskapet från de tidigare ärkefienderna i . Öppenhet, frihet och samarbete skulle råda bot på främlingsfientlighet, nationalism och våld och cementera fundamenten för en varaktig europeisk fred. I sin strävan att förhindra ytterligare blodspillan på den europeiska kontinenten lade tre framstående västeuropeiska kristdemokrater, , grunden till den Europeiska kol- och stålgemenskapen som fyra decennier senare kom att mynna ut i Europeiska unionen. har fred rått mellan kol- och stålunionens ursprungliga medlemsländer. har samarbetet kommit att fördjupas och breddas till att inkludera fler samarbetsområden och fler medlemmar. Ledstjärnan för samarbetet har genomgående varit att fred, säkerhet och samförstånd i endast kan nås genom att kontinentens stater knyts närmare varandra genom handelsutbyte och en likartad värdegrund. är det enda av hörn som ännu inte finns representerat i unionen. Fram till och med slut skedde här det som aldrig skulle få ske igen, nämligen etnisk rensning och omfattande blodspillan på europeisk mark. Detta och en rad andra nationalistiskt, etniskt och religiöst motiverade krig sista decennium kom kraftigt att försena ett möjligt medlemskap för före detta delrepubliker. I och med Europeiska rådets undertecknande av det gemensamma anslutningsfördraget för kan vi snart dock ha äran att välkomna det första landet från västra , nämligen , i Europeiska unionen. Detta är en seger inte bara för och kroaterna, utan för regionen och dess folk i stort. Det finns, som andra har sagt, representanter i denna kammare som inte delar uppfattningen att nu är redo för ett medlemskap i unionen, trots att såväl Europeiska kommissionen och som , av tuffa anslutningsförhandlingar, med all tydlighet har fastslagit att nu har uppfyllt Köpenhamnskriterierna. I kristider i en globaliserad värld är det mer dialog, mer samarbete och mer solidaritet vi behöver inte mindre. På samma sätt som och andra medlemsstater utanför eurozonen nu har ett ansvar att bistå hårt drabbade människor och få på fötter igen, har vi också ett intresse av att utvidga Europeiska unionen. Ett utvidgat EU är en starkare, säkrare och mer konkurrenskraftig union. Även om bidrag till Europeiska unionens budget för kan komma att öka något i och med anslutning, är övertygade om att denna tillfälliga merkostnad kommer att suddas ut . delar till fullo utrikesutskottets uppfattning att utvidgningen av EU med och i förlängningen hela västra är för den europeiska fredens, säkerhetens, miljöns och välfärdens bästa. Liksom kol- och stålgemenskapen kom att bli det första steget för att förhindra framtida krig mellan de tidigare ärkefienderna och har Europeiska unionens utvidgning på västra redan bidragit till att stabilisera och demokratisera regionen, och knutit länder som varit i konflikt närmare varandra. Som utrikesutskottet påpekar kan Europeiska unionens utvidgning i regionen också bidra till att uppmuntra andra stater i närheten, österut och i , att genomföra de politiska, ekonomiska och sociala reformer som krävs för ett fördjupat samarbete med Europeiska unionen. På så vis blir fredstanken, de mänskliga fri- och rättigheternas okränkbarhet och den sociala marknadsekonomins fördelar värden som utgör det europeiska samarbetets stomme. Det blir i sig ett incitament att närma sig Europeiska unionen. För oss kristdemokrater står det klart att uppfyller samtliga kriterier för EU-medlemskap. Likt utrikesutskottet vill vi dock understryka vikten av att aktivt verkar för att samtliga kriterier är uppfyllda vid det tilltänkta inträdet . måste rätta till de brister inom rättsväsendet samt gällande grundläggande fri- och rättigheter, säkerhet, rättvisa och konkurrenspolitik som kommissionen understrukit. I synnerhet måste hörsamma och kritik gällande bristfällig mediefrihet. Å vägnar önskar jag yrka bifall till vad som anförs i utrikesutskottets betänkande. Med detta sagt vill jag passa på att välkomna in i den Europeiska unionen! (Applåder) I detta anförande instämde (KD). Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under 15 §.) 6 § Ersättning av staten till personer som utsatts för övergrepp eller försummelser i samhällsvården Föredrogs socialutskottets betänkande 2012/13:SoU3 Ersättning av staten till personer som utsatts för övergrepp eller försummelser i samhällsvården (prop. 2011/12:160). 6 (SD): Det finns mycket att säga om den här propositionen om de drabbade i samhällsvården. Det har tråkigt nog gått snett från början. Först nekades man ersättning trots rekommendationer. Det skapade givetvis sårade känslor och misstro. Beslutet ändrades efter omfattande kritik, vilket möjligtvis ökade misstron ytterligare. Många av de drabbade har känt att den ursäkt som gavs inte uppfattades som äkta. Det förslag som företrädare för regeringspartierna och oppositionen snabbt snodde ihop vittnar om att man inte har tänkt igenom förslaget tillräckligt. Jag ser därför en uppenbar risk för att man strör ytterligare salt i såren. Jag ska ta upp brister som finns i det liggande förslaget. Man försätter den nämndsmyndighet som ska avgöra vem som ska få ersättning i en mycket svår sits då bara den värsta typen av misshandel och vanvård är ersättningsberättigad. Ett problem är var man ska dra gränsen mellan de mest allvarliga brotten och dem som bara är allvarliga. kanske man behandlar likartade fall där den ena får ersättning och den andra blir utan ersättning på grund av någon detalj. Man har en omfattande administration för att söka bevis som till stor del inte finns. Det riskerar att medföra mycket höga kostnader. Jag tycker att pengarna i stället skulle ha gått till dem som har drabbats i samhällsvården, även till dem som inte genomlidit den allra värsta misshandeln. En annan tveksamhet gäller hur nämnden ska lyckas bedöma personer som är mindre talträngda. De kanske aldrig har bearbetat sin barndom eller inte är vana att tala om känslor och upplevelser. Att förtränga minnen är en känd överlevnadsmekanism och ett skydd som kroppen sätter in för att man ska orka gå vidare i livet och inte bryta samman. De personerna kanske riskerar att bli utan ersättning för att de har förträngt många minnen som skulle kunna vara en viktig pusselbit i en helhetsbedömning. En ytterligare betänklighet gäller hur det kan komma att bedömas när någon berättar att man redan som spädbarn placerats på barnhem eller i fosterhem. Som bekant är inte minnet utvecklat . Det kanske var då man utsattes för våld och sexuella övergrepp i större skala. Lek med tanken att den vistelsen kanske var den värsta jämfört med eventuella fosterhem som man sedan kom till. Utan minnen, ingen ersättning. Jag tror inte att någon personal har dokumenterat vilka straffmetoder man använde på små barn som grät jämt. Knappast dokumenteras heller våldtäkter eller annan misshandel över huvud taget med vittnen. Bevis och rekommendationer är därför ett svårt problem. Barn togs ju aldrig på allvar av när de försökte berätta om sitt helvete. För att man ska lyckas få ersättning enligt det nuvarande förslaget ska man ha mycket god verbal förmåga, man ska ha gott minne helst från späd ålder och göra ett trovärdigt intryck. Jag tror inte att det är alla förunnat. Ännu en sak som haltar i förslaget är den gräns man satt till 1980 för att få ersättning. Det har man gjort utan någon närmare förklaring, förutom ett snurrigt resonemang om preskription. Som Lagrådet har konstaterat finns det en uppenbar risk i det nuvarande förslaget för dubbelkompensation då ingen spärr finns när det gäller personer som redan har fått skadestånd i en tidigare brottmålsprocess. I andra änden av skalan finns det risk för rättsförluster då rätt allvarliga brott som skett redan kan vara preskriberade. De som utsatts för dessa brott får enligt det nuvarande förslaget varken skadestånd eller ersättning. Detta är något som har påtalat. Han är enligt insatta källor en av främsta experter när det gäller ersättningar och skadestånd. Jag förordar med min följdmotion ett graderat belopp som utbetalas utifrån allvarlighetsgrad i stället för att människor med det föreliggande förslaget ska bli utan ersättning. Så har man gjort i en del andra länder. Såsom jag upplever detta förslag är det utformat som ett sorts poängsystem, nämligen att ju mer blod som har flutit, desto större chans till ersättning. Jag tycker att det är okänsligt och ganska smaklöst upplagt. Framför allt är det ett hårt slag mot dem som utifrån sin bakgrund har kämpat i hela sitt liv med plågsamma minnen, rädslor och ångest. Att inte förstå vikten av att följa upp dem som har fått avslag på ansökan om ersättning efter att de har suttit i nämnden och blottat sig anser jag är en miss. Det är en oerhört smärtsam process att vända ut och in på sitt liv med allt som kommer upp till ytan. Det händer ibland att människor som börjar konfronteras med sitt liv kan få en hjärtattack. Det hände en gång min egen far. Därför vet jag vad jag talar om. Tänk er då att efter detta ratas genom ett sådant besked och få höra att man blir utan ersättning eftersom det som man har varit utsatt för inte var allvarligt nog. Jag tycker att det behövs ett telefonsamtal och en uppföljning efter en sådan sak. Det är min personliga övertygelse. Ett graderat ersättningssystem som man har haft i en del andra länder gör det möjligt för fler att få ersättning än vad det nuvarande systemet erbjuder. Därmed kan fler få råd att gå till tandläkaren, kanske få en handpenning för att få en vettig bostad eller äntligen få råd att skaffa den hund som man alltid har velat ha. I , och har man haft betydligt högre ersättningar för de grövsta brotten som offren har utsatts för. Ett graderat system tar även hänsyn till varje enskild persons unika omständigheter. Ett sådant system vittnar om äkta omsorg om individen. Jag yrkar därför bifall till reservationen. 7 (S): Ledamöter av riksdag och åhörare! Jag liksom många fler lyssnade på den omvalde presidenten segertal . Det var ett tal som trots avstånd, ett ganska annorlunda politiskt landskap och i många fall också olika utgångspunkter berörde. Sammanhanget och ambitionerna berörde. Retoriken och engagemanget berörde. Men mer än så berörde en djupt rotad övertygelse om alla människors lika värde, om allas lika rätt oavsett vem man är och var man kommer ifrån, en vilja att skapa förutsättningar för alla barn att växa upp och leva goda liv. Det är en vision och ambition som är en stark och absolut drivkraft för mig som socialdemokrat i mitt politiska uppdrag. Faktum är att det är detta som SoU3 handlar om. brister föräldraskapet i sina möjligheter att ge barnen just denna trygghet, fostran och framtidstro. När uppväxtvillkoren blir så undermåliga att barnens bästa bedöms vara att byta familj och hem läggs barnens trygghet och fostran ytterst i samhällets och våra gemensamma händer. Men i ett flertal fall blev det inte som det var tänkt eftersom samhället brast i sin tillsyn. Barn och unga placerades i hem som kränkte, vanvårdade, misshandlade och utnyttjade dem sexuellt på alla tänkbara sätt. Det är inte så det ska gå till. Detta är inte en debatt i ordets rätta bemärkelse. Jag vill därför inleda med att säga att vi äntligen står här för att i någon mening foga ännu en pusselbit till den upprättelse som många har väntat på och kanske har våndats inför.