prot · GZ09100 · 2012-04-19 00:00:00 — Om man åker runt i landet, som jag har gjort, kan man konstatera att de i är i världsklass när det gäller tjänsteforskning i samverkan med näringslivet. På Linnéuniversitetet samverkar man med , och man har också fått en stor donation . Där satsar man också på att bli det entreprenöriella . Längst uppe i norr, i , har LTU sina centrumbildningar i teknik, elektronik, telekom och it. Detta har också bäring på en annan viktig aspekt här, nämligen externa medel. Om man åker till och kan man konstatera att för varje krona som staten har skickat in i forskningsmedel har lärosätet genom externa medel kunna producera mellan 5 och 10 extra kronor. Det är inte många lärosäten som klarar av det. Tänk om alla skulle klara av det. Vilka otroliga forskningsresurser vi då skulle ha i . Detta arbete måste vi se, möta, utvärdera och premiera på ett ännu bättre sätt än vi gör . Detta har också bäring på någonting som har nämnts tidigare, nämligen det viktiga med kapitaltillförsel för innovatörer som vill växa, kommersialisera och expandera. Låt mig vara tydlig med en sak. Någonting som togs upp i debatten var att det skulle finnas ett behov av ytterligare statliga aktörer. Det sista behöver är ännu fler statliga aktörer med statliga miljarder i riskkapital. Däremot är det bra att vi ser över de aktörer som finns och det statliga riskkapital som redan finns och att det inriktas i rätt fas i processen. Här är det också viktigt att poängtera arbetet med de idéer som finns om riskkapitalavdrag och forsknings- och utvecklingsavdrag. En av de kraftfullaste åtgärderna som vi skulle kunna vidta för att göra mer innovativt och få fram medel till innovation, forskning, kommersialisering och expansion är att få de pengar som ligger runt om i systemet att jobba på olika sätt. Det är inte sällan som man i den svenska forsknings- och innovationsdebatten polariserar mellan grundforskning och tillämpad forskning. Från grundforskningens vänner kan man ibland fnysa åt den verksamhet som exempelvis ägnar sig åt. Bland hejarklacken för tillämpning, samverkan och innovation gnisslas det ibland tänder över de stora belopp som hamnar just i grundforskningen. Men denna uppdelning är fel och djupt olycklig. I själva verket är det fullständigt omöjligt för ett land som att vara innovativt och konkurrenskraftigt, finna nya tjänster och metoder och kommersialisera nya produkter om inte den rent nyfikenhetssdrivna grundforskningen får goda förutsättningar och goda resurser. Men det är också resursslöseri om vi inte i hela kedjan, från den mest grunda av grund till den mest tillämpade av tillämpning, har med oss följande tankegång: Hur kan våra nya resultat, nya idéer och nya tankar spridas till fler? Hur kan detta arbete bidra till att nytta skapas i fler sektorer i samhället, i nya företag eller varför inte i utbildningskedjan? Vi måste komma ifrån dragkampen mellan olika stadier i kedjan och gå mer mot generella incitament med fokus på att innovation, samverkan och öppenhet finns i hela akademin och bland så många studenter, forskare, professorer och rektorer som det över huvud går. Där kan vi se att publiceringar i samverkan inom och utanför akademins gränser också är de som genererar högre citeringsgrad än andra. Avslutningsvis skulle jag vilja återge vad generaldirektör har sagt. Hon brukar ofta berätta om som hon besökte . professorer förväntas, både av sig själva och av andra, att parallellt med sin professur arbeta som konsult i näringslivet i det omgivande samhället. Forskar man där ser man utbildningen inte som en plikt utan som ett privilegium. Med detta vill jag ha sagt att världens mest innovativa och framgångsrika miljöer är de som präglas av öppenhet och samverkan mellan forskning och utbildning, mellan akademi och omgivande samhälle. När det gäller detta arbete har kommit långt, och vi är duktiga. Men vi har en större potential. Denna måste vi se, värdera, mäta och också bygga våra incitamentssystem kring i högre grad än . 156 (S) replik: Det är bra att lyfter fram triple helix. Det gjorde jag också i mina sex punkter. Det handlar alltså om samverkan mellan akademi, näringsliv och offentlig sektor. Det är bra att vi fokuserar just på denna aspekt eftersom den är oerhört viktig. Men jag sade i mitt anförande och vill ta upp det igen, att det också gäller att se strukturen bakom hur detta arbete läggs upp och hur politiken bedrivs. Där är kritiken från oss från socialdemokratiskt håll att med den proposition som kom 2008, , skedde det en tyngdpunktsförskjutning genom att man mycket starkt poängterade grundforskningen och den akademiska och fria forskningen. Den är jättebra. Jag har ingenting emot den. Jag stöder den helhjärtat. Men det blev en nedprioritering av resurser för att samverka när det gäller triple helix-lösningen mellan akademi, näringsliv och offentlig sektor. Jag nämnde branschprogrammen som lades ned som ett typexempel på detta. De inspel som kommer i och med den kommande forskningspropositionen tar tag i detta. Jag tror säkert att har fått samma synpunkter från näringslivets företrädare, nämligen att vi måste hitta en bättre struktur för att stimulera samverkan mellan akademi, näringsliv och offentlig sektor. är det lite för mycket på det sättet att pengarna som går till universitet och högskolor inte blir på deras villkor. Vi måste ha en balans där vi får bra samtal mellan akademi, näringsliv och offentlig sektor. Det är jätteviktigt. Min fråga blir: Utifrån det som jag säger om att det sker en tyngdpunktsförskjutning, är och beredda att driva att vi får en annan struktur i en ny proposition som kommer ? 157 (C) replik: Att en ny proposition spänner och kommer att innebära delvis en annan politik, att man vrider inriktningen på propositionen, är helt naturligt. Mycket av det säger är bra, men hans partis historia visar också problemet i att göra rätt. När Socialdemokraterna hade makten och satt på berört departement försvann grundforskningens resurser ned i de stuprör som branschprogrammen innebar till lägre nytta än vad de annars skulle vara. Jag tycker att delvis gör sig skyldig till polariseringen, uppdelningen, som jag i mitt anförande vände mig mot. Jag anser inte att lösningen för svensk forskning och innovation är en fortsatt eller tilltagande dragkamp. Systemen generellt ska främja öppenhet, samverkan och innovation. 158 (S) replik: Jag menar att det finns en polarisering med den proposition som kom . Det blir mer fokus på akademisk grundforskning, som är bra. Låt mig säga det igen så att det inte missförstås. Men vi måste också fokusera på den tillämpade forskningen. Det är viktigt. Jag har tagit med mig två inspel från . De nämner att det måste skapas konkreta incitament inom universitet och högskolor för samverkan med näringslivet och det omgivande samhället. finns inte tillräckliga incitament, nämner . är också inne på samma spår när man säger att det måste finnas en ökad samverkan mellan industri, akademi och forskningsinstitut. Det här är två inspel i mängden som lyfter upp samma sak. När jag möter näringslivets företrädare lyfter de upp att man blir inbjuden på universitetens villkor. handlar det om att hitta tillbaka till inte de gamla branschprogrammen utan tänket om att sitta vid samma bord, problemformulera, analysera och komma fram till vad man behöver satsa på. Där har staten och politiken en viktig roll. Det finns vissa centrala och globala framtidsutmaningar som vi måste lösa för svensk del och för hela världens överlevnad. Det var därför jag nämnde några saker som är viktiga för oss. Vi har satt upp 2 miljarder för att hantera dem. Det är skillnaden mellan våra politiska inriktningar. Jag är glad om ser att det finns en obalans och att man vill rätta till den i propositionen. Det skulle jag välkomna. 159 (C) replik: avslutade med ett resonemang om politikens roll. Jag väljer att spinna vidare på den tråden. Jag tror att politikens roll är att skapa grundläggande förutsättningar och bygga bra, relevanta och transparenta incitamentssystem. Det är ingen hemlighet att jag och tycker att dagens incitamentssystem borde kompletteras med ett större fokus på innovation, samverkan och öppenhet, precis som jag redogjorde för i mitt anförande. nämner också Svenskt Näringslivs inspel. Jag har skrivit en debattartikel tillsammans med på , så jag har svårt att inte hålla med i den delen av din replik. Jag tror att det för en utomstående betraktare av detta replikskifte blir bara krystat att vi försöker hitta någon form av konfliktyta. På det här stadiet finns ett stort samförstånd i det vi säger. Senaste gången som Socialdemokraterna formulerade ett konkret svar på vad man ska göra blev det inte bra. Det innebar att vi hade riskerat att tappa i svensk grundforskning eftersom de försvann ned i stuprör som kallades branschprogram. Det ska vi absolut inte komma tillbaka till. Med detta sagt vill inte heller tillbaka till det. Det är bra. Det här känns som en god grund att jobba vidare på för att ska bli ännu mer öppet och innovativt, och vi ska ha en akademi som präglas av detta och samverkan. 160 (KD): Det här är en mycket intressant debatt. Finns det något politikområde där det är angeläget att vi hittar så många gemensamma synsätt som möjligt är det väl forskningen. Jag vill först yrka bifall till förslaget i betänkandet och avslag på samtliga reservationer. Sedan vill jag påminna, fru talman, om att när vi lade fram en forskningsproposition var det ett genombrott i svensk forskning. Det hade lagts fram en forskningsproposition där det var inbyggt både en forskningsproposition och en innovationsproposition. Detta var ett genombrott som alliansregeringen gjorde för att vi skulle närma oss de medel och pengar som gav möjlighet till en samverkan med bland annat näringslivet. Det här var vårt genombrott. Jag har själv varit med och arbetat för propositionen och var glad för den rejäla satsning vi gjorde på , på innovationskontor, strategiska områden som också skulle mynna ut i innovationer. Jag vägrar totalt att ta emot någon kritik för att vi gav mest till grundforskning. Det visar på att kammaren över huvud taget inte vet hur tidigare forskningspropositioner har sett ut. Där har man gett pengar till grundforskning. Att det har kommit lite småfiler med branschprogram och så vidare är den lilla delen som kom under det tidigare regeringsalternativet och som vi hoppas inte kommer tillbaka. Vi har försökt att hitta en balans för att nå triple helix-modellen, som egentligen för över på kunskapsmodellen, det vill säga innovationer-kunskap-utveckling eller samhälle-näringsliv-universitet samverkansmodellerna. Jag kan inte här och säga att det var optimalt. Inspelen, , finns med som ett kontinuum. Det är allt från och unga akademis inspel, ren och skär grundforskning kopplad till universitetsforskning, till och med stora inslag med mer pengar. Låt oss titta på inspelen. De har inte heller förekommit tidigare, och jag är gammal nog att säga detta. Här har vi inspel som inte ens kan mätas. Det är fråga om makten över pengarna på ett kontinuum, allt från om jag ska vara grov KVA till . Det är det här vi har att operera mot. Det är den dåliga balansen till förmån för universitetsforskning. Den får nog Socialdemokraterna själva stå upp för. Den har förflyttats till ett sammanhang ihop med näringslivet. Det var fråga om att stärka ställning som forskningsnation. Det var det stora och övergripande syftet med den forsknings- och innovationsproposition som kom . Det syftet finns kvar. Det fanns tre huvudområden, nämligen att stärka fri forskning, se till att forskningen har högsta kvalitet och relevans samt nyttig forskning. Jag tyckte att det var mycket balanserat, men vi kan inte ge pengar till områden där det inte finns mottagare. Utgångspunkten var utmaningar som finns i klimat, miljö och fattigdom tidens tecken, så att säga, som finns i vår omvärld. Vidare ska vara konkurrenskraftigt . Också det var balanserat. Vi har jobbat i den riktning som nu eftersträvar. Jag välkomnar att Socialdemokraterna inser att denna inriktning är den bästa. Vi har dessutom jobbat mot en inriktning och lagt ett uppdrag till för att kunna kommunicera forskningen så att vi når större plattformar för att få triple helix-modellen i ökad utsträckning. behöver vi den grundläggande forskningen, och vi har förstärkt humaniora som var näst intill utarmad på vissa områden. Vi har försökt ta alla under armarna, och det kunde vi göra eftersom vi gav så mycket pengar till forskning. Det har funnits så mycket pengar till forskning och innovation som vi i alliansregeringen har gett. Det finns saker som vi behöver gå vidare med, och det är intressanta och spännande uppdrag. I det ena tycker jag att vi ska ta ett rejält steg, och det är att ge ytterligare medel till skolforskning . Det vi också behöver titta över är rymdforskningen. Där sker förändringar , och alliansregeringen har tydligt sett till det. Jag vet att inte minst , som dessutom är ledare för rymdnätverket här i , har lyft fram den här viktiga forskningen. Jag tror att det är viktigt att vi i är klara över att som vi vill att våra unga och äldre ska ha stora möjligheter att forska är det inte de unga forskarna som har bekymmer, som det ser ut på lärosätena. Bekymmer har de som är och inte har hunnit göra klart sina forskningsprojekt. Vi har alla i utskottet fått en redovisning av det. Det här måste vi ta tag i. Det är jättebra att vi får fram unga som blir doktorander, men de måste få möjlighet att forska vidare genom postdoktorala tjänster. Man måste få klara sin forskning också när man är . Det är jätteviktigt att vi satsar hårt på det. Det är också väldigt viktigt att vi tar ett ytterligare grepp för att se hur vi kan förena de olika forskningar som behövs. Det är grundforskningen som är rent universitetsbaserad, och det är den mer näringslivsanpassade forskningen som är tillämpad i den delen. Då vill jag passa på att säga att jag önskar att vi med tydlighet kan se det här i en kommande forskningsproposition. Det kanske är lite svårt att analysera när det gäller den proposition som är lagd. Men alla de tre delarna från universitetsbaserad forskning till konkurrensbetonad forskning som vi har via och till innovationsforskning som vi har med näringslivet finns i vår forskningsproposition som vi lever med . Och de ska finnas forskningsproposition. 161 (S) replik: Det är intressant att lyssna på , för hon är väldigt tydlig, drastisk och målande. Om jag ska karakterisera det hela blir det så här: Allting var sämre förr, och är vi nästan på väg till himmelriket. Det fanns väl ett och annat som vi socialdemokrater gjorde bra, kan jag tänka mig. Men när talar blir det nästan som att alltihop bara var dåligt. nämner exempelvis innovation och att det var någonting som Alliansen kom på 2006. Riktigt så var det väl inte. Även om vi inte satt och skrev en forsknings- och innovationsproposition hade vi faktiskt åtgärder som handlade om innovation. startade vi exempelvis. Branschprogrammen var väl också ett sätt att få ihop forskning och kommunicering, akademi och företagande. Innovationsbegreppet kom inte som en blixt från klar himmel 2006. Det fanns tidigare också, även om vi inte skrev någon proposition. Jag har ett citat som jag ska läsa upp som jag tycker också är belysande i den här diskussionen. Det är från , som har gjort ett projekt ihop med många högskolor och företag. Vd:n säger så här: Detta nära och starka samarbete i forskningen mellan högskolor och näringsliv ger förmodligen inga , och kommer heller inte att vara den forskning som publiceras mest, på det sätt som akademisk kvalitet mäts . Däremot utgör den en enorm tillväxtmöjlighet och stärker både konkurrenskraften, den akademiska utvecklingen och välfärden i . Forskningen kan därför inte hänvisas till ett fåtal elitinstitutioner som befinner sig alltför långt från företagens verklighet. Här ligger en problematik. 162 (KD) replik: Nej, vad jag sade om innovation, och som jag hoppas framkom, var att det var första gången det fanns en forsknings- och innovationsproposition. Vi byggde ihop kunskapen och kunskapsutvecklingen med forskningen och ihop med näringslivet. Det var det jag ville peka på att vi kom fram med. Var det sämre förr? Det är väl så att man håller på med en utveckling för att saker ska bli bättre och följa tiden. Det har gått galopperande fort på forsknings- och kunskapsfronten i hela världen det är ingen tvekan om det. Och tycker man ju att det var sämre . Jag tycker också att det jag gjorde förr var sämre. Annars har det ju inte varit någon utveckling. Vi försämrar väl inte saker, varken ni eller vi. Men vi har gjort mer . Att vi är nära himmelriket ja, just när det gäller forskningen är det väl det politikområde där jag tycker att det är lite kul att det går framåt. Och när det är ett intresseområde blir man lite extra tänd på det. Men vi är inte riktigt nära himmelriket, nej. Vi har mer att göra. Jag tycker till exempel att vi måste fokusera på våra flaggskepp i för att vi ska kunna behålla positioneringarna i det globala kunskapssamhället. Det är därför jag tror på att vi måste fortsätta med rymden, att vi måste fortsätta med mycket av klimatforskningen som sker via satellit. Vi måste också fortsätta med humaniora, beteendevetenskap och utbildningsvetenskap just därför att vi har vissa potentiella kunskaper där vi är mycket långt framme eller till och med längst fram. Det finns också andra, inom försvarsindustrin, säkerhetsindustrin och så vidare. ska man inte säga mer, för det finns många ställen. 163 (S) replik: säger ödmjukt att ni har lite att göra. Jag skulle vilja säga att ni har väldigt mycket att göra. hoppas jag att det är vi som har mycket att göra och att ni har lite mindre att göra. Jag har nämnt sex punkter: Ta tag i dessa! Där skiljer vi oss åt som politiska partier eller som regeringsalternativ. Samverkan mellan akademi, näringsliv, offentlig sektor och politik måste bli mycket bättre. Signalerna i inspel från näringslivet säger samma sak. Lyssna på det! Svält inte ut de mindre högskolorna. vet det också. När vi tar del av debattinspel på resor och träffar de mindre högskolorna framgår det att de är oroliga för utvecklingen speciellt när man hör utbildningsministerns utspel om att några ska sammanslås med större och att det räcker med filialer som håller på med utbildning, och sedan kan forskningen ske på universitet. Det är inte rätt väg. Det är fel väg att gå. Yngre forskare: tag i det! Se till att de blir anställda och får trygghet! Humaniora: Låt mig ta upp det som jag sade i mitt anförande om utbildningsvetenskaplig forskning. Vi måste bli bättre på det, öka omfattningen, se till att det kommer ut och stimulera utveckling i skolan. Vi måste också stärka de internationella och globala kontakterna. Vi måste bli bättre på att koppla oss till forskningsprogram på EU-nivå men även tänka globalt. genusfrågan: Där måste vi bli bättre på att se till att vi får en mer jämställd forskning i alla led. Där har du sex punkter, . Du har antecknat bra, ser jag. Ta med dem! Ta diskussionen med utbildningsministern och kom med en förändrad proposition ! 164 (KD) replik: Jag kan inte ta upp alla punkter, för då måste jag också prata om vad jag är emot att göra, eftersom jag vet att har fel. Den första delen gäller samverkan. Det är precis vad jag har pratat om. Det var vår ambition i förra forskningspropositionen. Vi har nått en bit på väg, och vi kommer att fortsätta. Det är grönt vi jobbar åt samma håll. Svält inte ut de mindre högskolorna! Nej, det gör vi inte. Men ska vi nå framsteg måste alla göra vad de är bra på. Därför måste alla som ska vara kvar i den konkurrens som finns mellan dem som ska arbeta med detta hitta sina nischer. Inom alla områden kommer det alltid att finnas de som springer om och är säkrare. Varken eller jag får ju, fru talman, vara med på olympiaden, och vi får inte ens tävla när det gäller att dansa. Någonstans är det de bästa som får göra det. Yngre forskare har vi jobbat med. Det finns mer att göra för deras trygghet men också för de äldre. Jag vill inte ha någon åldersdiskriminering, inte ens när det gäller forskare. UVK jobbar vi båda gentemot. Men jag tror inte på en kommitté i 12, 13, 14 eller . Jag tror på ett ämnesråd. Men det var Socialdemokraterna som ville ha en kommitté för att hitta en kompromisslösning. Stärker våra globala kontakter gör vi vi bara tutar och kör. Där hoppas jag att vi ska bli starkare. Sedan var det genusforskningen. Ja, alla människor är lika värda. Men den senaste forskningen, som vår hjärnforskare har pekat på jag hoppas att också läser om det säger att vi män och kvinnor faktiskt är lite olika. Det kanske vi är också när det gäller forskningen. Men alla ska ha samma möjligheter och alla ska tävla på lika villkor. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas .) 19 § Stiftelsen verksamhet 2011 Föredrogs utbildningsutskottets betänkande 2011/12:UbU19 Stiftelsen verksamhet 2011 (redog. 2011/12:RJ1 och redog. 2011/12:RR3). Tredje vice talmannen konstaterade att ingen talare var anmäld. (Beslut skulle fattas .) Anmäldes och bordlades Proposition 2011/12:129 Nya regler om prospekt Skrivelse 2011/12:134 om miljökrav i offentlig upphandling är styrningen mot klimatmålet effektiv? 21 § Anmälan om interpellation Anmäldes att följande interpellation framställts 2011/12:332 i försvarets materielförsörjning genomförandegrupp 2008 av (S) till försvarsminister (M) Interpellationen redovisas i bilaga som fogats till snabbprotokoll . 22 § Anmälan om frågor för skriftliga svar Anmäldes att följande frågor för skriftliga svar framställts 2011/12:535 Situationen för politiska fångar i av Shadiye Heydari (S) till utrikesminister (M) 2011/12:536 Påbyggnadsutbildning för invandrade civilingenjörer av (S) till arbetsmarknadsminister (M) 2011/12:537 Socialt entreprenörskap av (S) till näringsminister (C) 2011/12:538 Lagförslag mot eftersupning av (S) till justitieminister (M) Frågorna redovisas i bilaga som fogats till snabbprotokoll . 23 § Kammaren åtskildes . Förhandlingarna leddes av andre vice talmannen från sammanträdets början till ajourneringen , av tredje vice talmannen därefter till ajourneringen , av andre vice talmannen därefter till och med 17 § anf. 127 (delvis) och av tredje vice talmannen därefter till sammanträdets slut.