prot · GZ09108 · 2012-05-03 00:00:00 — I två långa reportage fick vi följa storforsbornas kamp för sin skog och för att få skogsbolagen att ta den hänsyn till människa och miljö som de enligt lagen är skyldiga att ta. Vi fick ta del av deras stora häpnad när de insåg att regler inte gäller när man hugger ned skog och att tillåtelse att hugga ned skog är ett icke-beslut som inte kan överklagas, ens om det fattas på felaktiga grunder. Vi fick ta del av deras stora frustration när de insåg att den som bryter mot skogsvårdslagens hänsynsregler inte ens kan få böter för det så länge inte skriftligen meddelar att hänsynsreglerna gäller också det fallet och preciserat hur. hände detta i åtta fall av 67 000 avverkningar. När man har undersökt avverkningar i efterhand har det framkommit att runt en tredjedel inte har levt upp till skogsvårdslagens krav. Tycker landsbygdsministern att det är okej? 39 Landsbygdsminister (C): Tack för frågan! Vi reviderade den skogslagstiftning som gäller för bara , och dessa frågor penetrerades då förhållandevis enligt mitt tycke noggrant. Det är som frågeställaren säger, nämligen att om någon ska bli dömd för att inte ha visat natur- och miljöhänsyn krävs att har förelagt den enskilde att ta sådan hänsyn eller rent av förbjudit den enskilde att vidta någon viss åtgärd. I den proposition som har presenterats för pekas det på att roll i första hand är att ge råd i stället för att lägga fram förelägganden och att förbjuda människor att göra något. Alltså en frihet under ansvar, kan vi väl kalla det. 40 (MP): På flesta andra områden har vi vissa regler som säger att man inte får göra si och så, även om polisen inte har sagt till just dig att du inte just här och just nu får göra så. Man har regler som gäller generellt. Man skulle kunna tänka sig att det också skulle gälla i skogsbruket eftersom det har en stor påverkan på miljön och på de människor som bor runt omkring. Jag tror att det skulle vara en bättre utveckling. Låt oss återgå till DN-reportaget. Reportern har också talat med frustrerade medarbetare på . De menar att de stillatigande måste se på när man skövlar skog i strid med de regler som egentligen gäller. De försöker skärpa tillsynen men hävdar att de då får bannor från Landsbygdsdepartementet som säger att de inte får göra detta. En tjänsteman säger till och med att har blivit en lydmyndighet där det egentligen är som dirigerar. Är det så? 41 Landsbygdsminister (C): Svaret på frågan är nej. Myndigheter har att följa de lagar och förordningar som är beslutade av regeringen i sin helhet. 42 HANS (V): I i går avslöjades att det statliga riskkapitalbolaget , som finansieras med biståndsmedel, investerat i företaget i . Det är ett företag som odlar sockerrör som omvandlas till bioenergi för den europeiska marknaden. Sockerrören odlas på som man i många fall lurat småbönder på. Bönder berättade för hur de blev lovade arbetstillfällen, skolor och sjukhus när de arrenderade ut sin mark . Detta är löften som inte har infriats. står de här småbönderna utan , utan arbeten, utan möjligheter till försörjning och utan möjligheter att mätta sig själva. Det här är ett klassiskt exempel på landgrabbing, ett växande problem i där småbönder luras eller bestjäls på sin . Det bidrar till fattigdom och hunger. Därför skulle jag vilja fråga biståndsministern vilka initiativ som man nu tar för att skärpa direktiven för så att svenska biståndsmedel inte används till att lura småbönder på deras . 43 Statsrådet (M): Tack för en angelägen och viktig fråga! Vi har diskuterat det statliga riskkapitalbolaget och de krav vi har att ställa på det bolaget i kammaren. Det beror inte bara på att det är helstatligt utan också på att det finansieras med biståndsmedel och att vi måste ha högt ställda krav på det. Jag har tagit mitt ansvar genom att , i samband med bolagsstämman som hölls , förtydliga styrningen av bolaget och se till att bolaget är mer aktivt när det gäller den transparensgaranti som vi har i biståndet och att de följer internationella normer och principer för ansvarsfulla investeringar. Vi har också breddat kompetensen i styrelsen för att vi ska kunna få ökad förståelse för utvecklingskonsekvenser. Jag tycker att det är mycket viktigt att vi diskuterar den fråga som tar upp om vilka effekter gjorda investeringar får och vilka de långsiktiga utvecklingskonsekvenserna är. Frågan om landgrabbing och frågor om skatteflykt och annat är någonting som jag tror att vi behöver belysa ytterligare när vi försöker bidra till att få fram företagande och jobb i utvecklingsländerna. 44 HANS (V): Precis som biståndsministern säger har vi diskuterat förut här i kammaren. Det beror på att skandalerna löpt som ett pärlband genom verksamheter . Man har investerat i misslyckade projekt som har bidragit till ökad fattigdom och arbetslöshet, till exempel Swedmilk i . Man har investerat i företag som har ägnat sig åt skatteplanering och kapitalflykt, till exempel Energy i . Man har kanaliserat svenskt bistånd genom skatteparadis som och . Man har lämnat ut namn på whistle-blowers som har varnat för korruption i . Man har fått sin verksamhet grundligt sågad av , och kommer detta avslöjande om . Trots det har biståndsmedlen regnat över detta riskkapitalbolag. har den borgerliga regeringen tagit 1,7 miljarder från biståndsbudgeten för att ge till i kapitaltillskott. blir det ytterligare 400 miljoner, och det planeras för ytterligare 400 miljoner . Min fråga till biståndsministern blir därför: Finns det någon anledning för den borgerliga regeringen att beakta alla de här skandalerna och avslöjandena och ompröva det omfattande stödet till ? 45 Statsrådet (M): Först vill jag ta tillfället i akt och upplysa kammaren om det enorma regn av pengar som har strösslats över bolaget och sätta in det i sitt sammanhang. Mig veterligt är det under hela den tid som det här bolaget har funnits, och det startades långt innan jag blev biståndsminister. 2 miljarder ska sättas i relation till årets biståndsbudget som ligger på närmare 36 miljarder. Under hela det här bolagets livslängd har 2 miljarder investerats för att få fram möjligheter till jobb, investeringar och företagande i utvecklingsländerna. säger att skandalerna har haglat. Jag vill att vi diskuterar effekterna av biståndet och konsekvenserna av det. Jag tror inte att problemet med landgrabbing och skatteflykt bara förekommer i , utan det finns i andra delar av biståndet också. Det är därför som det är så viktigt att vi kan mäta de totala utvecklingskonsekvenserna när vi går in med statliga pengar för att påverka utvecklingen i andra länder. Det här är en del av den diskussion vi behöver ha om effekterna när vi försöker påverka och bidra till utveckling i andra länder. går det fel, och det är därför som vi också ska ha ökad transparens och bättre ansvarsutkrävande när det gäller biståndsmedlen. Förebyggande av våldsbejakande extremism 46 (FP): Jag har en fråga till statsrådet . I går hade kammaren två debatter. Den ena handlade om den nya svenska nationella strategin mot terrorism, men vi löser inte problemen med terrorism om vi inte arbetar förebyggande. Debatten handlade om regeringens handlingsplan för att värna demokratin mot våldsbejakande extremism. Det finns vissa farhågor om att handlingsplanen fokuserar för mycket på en viss grupp och särskilt pekar ut just våldsbejakande islamistisk extremism. Min fråga till statsrådet är: Hur bemöter man detta argument och vad gör regeringen för att planen, som har ett brett stöd och stark legitimitet, ska kunna tas emot av flera berörda aktörer i samhället? 47 Statsrådet (FP): Jag noterade att det var en debatt i kammaren i går om detta ämne. Vi har avsatt när det gäller det förebyggande arbetet. Justitieminister ansvarar för strategin vad gäller terrorism, och jag som demokratiminister jobbar med frågor som rör våldsbejakande extremism. Vi i den har varit mycket noggranna med att ha ett brett perspektiv och inte bara fördjupa oss i någon form av våldsbejakande extremism. Vi pratar om religiös sådan och politisk sådan. Vi pratar om den högerextrema miljön, den autonoma miljön och även om våldsbejakande islamister. Det är de tre grupper som Säkerhetspolisen har definierat. Det är inte vi som gör hotbedömningar, utan det gör Säkerhetspolisen. Jag tycker att det är viktigt att betona och ha den här öppenheten. Jag är besviken på att alltför många länder faller i fällan att springa efter ett spår beroende på vad som är på tapeten i medierna för tillfället. Det är bra att ha den här öppenheten och vara mycket bred. 48 (FP): Jag tackar statsrådet för förtydligandet. För att kunna förebygga grogrunden för ideologiskt, politiskt och religiöst våld läggs stort fokus på myndigheten och inte minst på det lokala och kommunala arbetet. Det skulle vara intressant att höra statsrådets bedömning av hur engagerade och aktiva kommunerna är och vad regeringen tänker göra för att få med dem. Får man inte med sig kommunerna på stadsdelsnivå och kommunnivå, till exempel fritidsgårdar, skolor och olika typer av insatser, kommer inte handlingsplanen att få de effekter som regeringen vill. 49 Statsrådet (FP): Det är sant. Staten kan inte göra allt. Därför jobbar vi mycket med Kommuner och Landsting som är en nyckelaktör. tog vi fram en skrift med olika exempel på hur man framgångsrikt har bekämpat våldsbejakande extremism i kommuner. Det arbetet har också fortsatt i handlingsplanen. Vi har tagit fram 22 workshoppar med Forum för levande historia som kan användas i klassrum i hela landet. Vi håller nu på att ta fram metodmaterial till nyckelgrupper som lärare, folk som jobbar i kriminalvården med mera. Det ska också spridas lokalt. Det lokala är mycket viktigt, och det är också viktigt att man inte uppfinner hjulet på nytt utan ser de fantastiskt bra exempel som finns i vårt eget land. Ett fält som jag tycker är extra viktigt att studera och ha en öppenhet kring när det gäller framtidens extremism vi vet inte hur framtidens extremister kommer att se ut är det vi kallar för counter jihad-rörelsen, det vill säga den antimuslimska miljön. Jag tycker att det är viktigt att fördjupa sig i den. Den finns i skuggan av högerextremismen som en ny form i . Finansieringen av den svenska stabilitetsfonden 50 (SD): Jag har en fråga som jag vill rikta till finansmarknadsministern. upplevde världen en global finanskris. Som en konsekvens av det upprättade bland annat en stabilitetsfond för att säkra de . Den fonden skulle finansieras av kreditinstituten själva, men har vi kunnat se hur har tillförts av statens medel, alltså av skattemedel. Jag undrar om svenska skattebetalare kommer att få se de pengarna igen och i sådana fall när det kommer att ske. 51 Statsrådet (M): Precis som säger är det här ett av många medel för att förhindra en framtida finanskris. Ett annat sätt är att öka kapitaltäckningen hos bankerna. Allt syftar till att förhindra kriser, och om det uppstår kriser ska vi se till att det blir så lite skadeverkningar som möjligt av dessa. Argumentet till varför det finns offentliga pengar i den här fonden är att om den över huvud taget skulle ha någon effekt på beteendet måste den bli stor, och därför tillfördes offentliga medel. Jag har ingen annan uppfattning än när det gäller att de här pengarna ska tillföras det allmänna när fonden blir av den storleken att den har en respektingivande storlek i sig själv. Målet är att fonden över en konjunkturcykel åtminstone ska uppgå till 2 ½ procent av bnp, och jag kan inte svara exakt när pengarna kommer att återföras, men det är absolut ambitionen att det ska ske. 52 (SD): Jag vill påpeka att om vi ser till exempel till senast avslutade verksamhetsår har enbart de fyra största privata affärsbankerna i gjort vinster på . Vi talar alltså om motsvarande per genomsnittlig svensk barnfamilj i hela landet, och det är bara . De privata affärsbankernas andel som har tillförts stabilitetsfonden handlar inte om mer än ett par tre miljarder, medan svenska skattebetalare har tillfört mellan 20 och 40 miljarder . Jag undrar om det finns någon rimlighet i de här proportionerna. Om det här var avsikten från början, varför deklarerade man då att det här var en fond som skulle finansieras av kreditinstituten på egen hand? Det har inte skett . Jag tycker att statsrådet har ett ansvar mot väljarna och skattebetalarna att förklara när svenska skattebetalare kan få återse sina medel. 53 Statsrådet (M): Vi sade precis samma sak då som vi säger , det vill säga den här fonden ska finansieras av bankerna själva. Det har inte skett någon ändring, utan vi sade det då, och vi säger det . väljer att ta upp då bankerna hade hög lönsamhet. Tar man ett annat år, 2008 till exempel, var det stora förluster. Det går alltså lite upp och ned. Jag håller med om att det var höga vinster , men det är viktigt att det här arbetet sker på ett noggrant och förutsägbart sätt, det vill säga avgifter tas från bankerna på ett förutsägbart sätt till krisfonden, alltså stabilitetsfonden. Så kommer det att vara även fortsättningsvis. Målet är att den ska uppgå till åtminstone 2 ½ procent av bnp, men om vi skulle ta bort de pengar nu som är allmänna medel skulle fonden bli något tandlös och därmed inte få den effekt man skulle vilja ha. Det skulle ingen vara betjänt av. Hushållen skulle inte alls vara betjänta av det. Jag kan lugna med att vi har samma ambitioner. Pengarna kommer att komma tillbaka när fonden växer i storlek. 54 (C): Min fråga går till konsumentminister . har förekomsten av tveksam annonsering för oseriösa bantningspreparat exploderat bland annat i tidningar och i sociala medier. fick vite efter att enskilda konsumentkämpar på grund av en annonsering. Problemet var bara att annonsen fanns både i och i och också delades ut till en halv miljon hushåll. Det är ganska mycket sådan reklam om till exempel bantningspreparat och olika produkter som är direkt hälsofarliga även på lokala hemsidor. Det handlar om alltifrån ultraljud till piller, och när man tittade på detta i blev kritiken ganska stor när det gällde vad preparaten innehöll. Det här sker nästan okontrollerat, och många av preparaten har heller inte några vetenskapliga belägg för den påstådda effekten. Min fråga till konsumentministern är: Vad kommer ministern att göra för att vi ska få stopp på de här produkterna? 55 Statsrådet (FP): Det är en mycket viktig fråga som tar upp, och jag har också noterat detta. Vi ser bland annat att reklam för den här typen av preparat också ökar i sociala medier, exempelvis i mycket populära bloggar på nätet där det är svårt med gränsdragningen mellan vad som är reklam och vad som är ett inlägg av bloggaren. Det har tittat på. Det handlar i grunden om marknadsföringslagen, det vill säga vilseledande reklam. Jag tror att det viktigaste just nu är att å ena sidan se vad kan göra för att strama upp de kommer att få mer pengar för att ha mer tillsyn, inte minst på den här fronten och å andra sidan se hur vi kan göra konsumenterna i grunden mer medvetna. Den största utredningen på konsumentfronten kommer att presenteras . Där tittar man på hur man ska ge bättre stöd till konsumenter, framför allt till sårbara konsumenter. Det är ofta unga som drabbas av den här typen av vilseledande reklam, och vi behöver se till att vi får ett jämlikt konsumentstöd över hela landet. Vi behöver alltså göra konsumenterna mer medvetna men också se över hur marknadsföringslagen kan fungera bättre. 56 (C): Tack, , för svaret! Det var precis detta jag efterlyste. Vi behöver mer medel till . De får ganska mycket stöd när det gäller utvärderingar som rör tobaksreklam och alkoholreklam, men de här produkterna kan vara minst lika farliga om de doseras fel eller hamnar i orätta händer. Många är till och med direkt skadliga i sig själva. Det är, precis som statsrådet säger, många unga människor som drabbas av det här. Jag ser sådan här reklam i stort sett på Facebook, och där är det inte alls självklart vad som är äkta reklam och vad som är falsk marknadsföring. Det låter bra att vi får mer pengar till och kan få ännu bättre informerade konsumenter. 57 Statsrådet (FP): Jag lovar att vi ska följa upp den här frågan. Den rör inte bara bantningsprodukter, utan det handlar också om olika skönhetspreparat och skönhetsoperationer. Det finns en hel flora av produkter som medför att alltför många konsumenter dess värre hamnar mellan stolarna. Det är ett väldigt viktigt fält där vi måste skjuta fram positionerna. 58 (KD): Jag vill ställa en kort men angelägen fråga till statsrådet . lade fram ett enigt betänkande med förslag på ett nytt skatteutjämningssystem. Min fråga är: När kan vi här i riksdag se fram emot att få ett förslag på ett nytt skatteutjämningssystem från regeringen att behandla? 59 Statsrådet (M): Tack, , för frågan! Ärendet bereds i . Det har kommit in ett stort antal remissvar. En stor del av dem är positiva, och några är negativa. Det brukar vara så att de som vinner på ett förslag är positiva och de som förlorar på det är negativa. Det finns några remissinstanser som är neutrala, dock inte kommuner eller landsting, och vissa av dem har uttryckt skepsis för att det föreslagna systemet skulle kunna ha tillväxthämmande effekter, vilket vi ju måste beakta. Därför pågår beredningen i departementet. Jag kan inte säga vilket datum vi kommer att lägga fram en proposition, men jag inser att det är angeläget för kommunerna att veta sina marginaler för budgetarbete och liknande. 60 (KD): Det är glädjande att höra att säger att det är angeläget. I min roll som riksdagsledamot och i min roll som distriktsordförande för i får jag ofta frågan från såväl kristdemokratiska som moderata kommun- och landstingspolitiker: När kan vi få fram ett förslag, för vi sitter med budgeten just nu? Det här håller på att utvecklas till ett stort problem i landets 290 kommuner. Även om inte kan säga ett datum kanske han kan ge någon form av tidsplan för när vi kan förvänta oss att få ett svar. Det är inte bara jag som ställer frågan här på frågestund , utan den ställs även av kommunpolitiker runt om i landet som tycker att det är en mycket angelägen fråga. 61 Statsrådet (M): De som är angelägna i denna fråga är de kommuner och landsting som kommer att vinna på det nya förslaget. De som inte kommer att vinna på det är inte lika angelägna. Det här är ett nollsummespel, som alla vet. Vissa förlorar och vissa vinner. Det förslag som finns har dock karaktären att det är många som kommer att vinna på det. vinner på det, och förlorar. Men de som vinner vinner ganska lite, och de som förlorar förlorar ganska mycket, så det är fortfarande ett nollsummespel. Förutom att det måste analyseras noga om det eventuellt finns tillväxthämmande faktorer fick utredningen också i uppdrag att förenkla systemet så gott det gick. Även här har, enligt min uppfattning, utredningen tyvärr inte lyckats, utan det är ett komplicerat system som få förstår. Alternativen är att göra som utredningen säger och göra om förslaget enligt vår beredning eller att göra om en del av förslaget och låta resten av förslaget ligga kvar som det är . Jag har tyvärr inget bättre besked att ge än att jag inser att kommuner och landsting är angelägna och att vi jobbar så fort vi kan med detta. 62 (S): Frågor om har redan varit uppe här, och jag vill fortsätta på den tråden. Det har varit en lång rad tillkortakommanden för verksamhet, en verksamhet som i grunden är positiv och syftar till att skapa jobb och tillväxt i länder som verkligen behöver utveckling för att komma ur sin fattigdom. kom ytterligare ett sådant tillkortakommande upp i ljuset, som pekade på. Styrelsen är utbytt . Man har fått en tydligare ägarstyrning. Men tyvärr tror jag inte att det räcker med det. Vad tänker biståndsministern göra ytterligare för att bringa ordning i verksamhet? 63 Statsrådet (M): Tack vare att vi från regeringens sida har förtydligat att ska vara bättre på att delta i transparensgarantin och ska informera mer aktivt på informationstjänsten kan vi få reda på allt det bra som bolaget bidrar med och som nämner. Man kan då se och följa detta bättre, så att det blir lättare för bland annat riksdagsledamöter att utkräva ansvar. Jag hoppas också väldigt mycket på att de tydligare instruktioner som vi har gett för ansvarsfulla investeringar, de högt ställda etiska kraven samt den breddning som vi nu har gjort av styrelsen ska få ökat genomslag i bolagets hantering av sin portfölj och att detta ska kunna öka bolagets legitimitet inom biståndet. Det är en liten men rätt så viktig del som jag tror att många utvecklingsländer kommer att efterfråga i ökad grad. Därför är jag så glad att vi har det, men vi måste få ökad trovärdighet kring hur bolaget hanterar sin verksamhet. 64 (S): Jag får tacka biståndsministern för det svaret. Styrelsen är utbytt. Det är nya ägardirektiv. Det kom också en signal i går om att en särskild oberoende konsult ska granska detta senaste tillkortakommande. Men jag tror ändå att man måste ta ett större och mer varaktigt grepp för att bringa ordning i verksamhet. Verksamheten är i grunden positiv, men den har inte råd med att dessa problem uppstår gång på gång, inte minst för sin egen trovärdighet. Det är inte heller bra för världens fattiga. Vad tänker biståndsministern göra i fortsättningen för att styra upp verksamhet? 65 Statsrådet (M): Jag ska följa detta mycket nogsamt. Jag är glad att noterat att bolaget reagerat rätt snabbt på detta och medgett att en oberoende konsult ska granska det. Man kommer att göra platsbesök för att se vad den senaste investeringen i , som diskuterades, har gett för utvecklingseffekter. Vi som ägnar oss åt biståndsarbete ska fundera mycket på den utveckling som sker i många fattiga länder i svåra miljöer dit biståndet ska nå. Vi ska problematisera ytterligare kring landgrabbing och vad det får för konsekvenser när man försöker exploatera odlingsbar mark för att få mer avkastning. Vi ska titta på skatte- och kapitalflykt i världen. Det här är genuina utvecklingsfrågor som jag följer mycket noga och som jag hoppas att vi kan diskutera tillsammans. En del insatser kan leda till en fantastisk utveckling för tusentalet personer, medan det kan vara 100, 200 eller 300 som drabbas väldigt hårt. Detta är sådant som jag tycker att vi ska vara bättre på att analysera när vi använder statliga biståndsmedel för att bidra till förändring. En nationell it-strategi för skolan 66 (S): Vad roligt att det är så många nyfikna elever på läktaren ! Jag tänkte ställa en fråga till om just skolan. Förutom att det blir större och större skillnader i skolan saknar också skolan en nationell it-strategi. har visat intresse och ambitioner när det gäller it-samhället och att lägga i framkant, nästan lika bra som vi socialdemokrater , och det vill inte säga lite! Däremot har hon mycket att slåss mot. Utbildningsministern är tveksam till digitala hjälpmedel och ny teknik och till att lära ungdomar kritiskt granskande. När får en nationell it-strategi för skolan? 67 Statsrådet (C): Jag tackar för den angelägna frågan. placerar sig i topp i många undersökningar av it-användningen när det gäller bredbandstillgång, hastigheter, it-mognad och så vidare. Men det finns några områden där än så länge inte ligger i den internationella toppen. Ett av dem är it-användningen i skolan. Det är bakgrunden till att regeringen har valt att gå igenom alla de nationella styrmedel som vi har skollagen, läroplanen, alla relevanta kursplaner och timplaner samt lärarutbildningen och ställer krav på att alla lärare och elever ska ha rätt att få använda moderna tidsenliga läroverktyg och på att man för att kunna bli lärare i dagens ska ha kunskap om och insikt i hur it påverkar undervisningen och barns och ungdomars verklighet. 68 (S): Ska jag tolka det svaret som att det inte blir någon nationell it-strategi, att regeringen valt en annan väg? Jag är ganska övertygad om att skolorna behöver en strategi för att lyfta sig. Som säger går det inte så bra när det gäller it i skolan. Vi införde ITIS, it i skolan, .