prot · H00946 · 2012-12-18 00:00:00 — Det vore fel att hävda att vi har fått väldigt varmt stöd för detta. Här finns en uppfattning att man borde ha samma regelverk i hela . Då har vi sagt att vi inte har samma typ av banksystem. Många av mina kolleger påpekar att de ofta har ett dotterbolagsbanksystem. Dotterbolag till banker som i grunden har sina huvudkontor i andra länder utgör banksystem. Titta i till exempel! De kallar sitt banksystem det svenska banksystemet, mer eller mindre rätt. är avvikande i det att vi har en så stor egen banksektor. Vår finansiella sektor är stor också som andel av bnp. Därför har vi sagt att vi måste ha mer motståndskraft och högre kapitaltäckningskrav. Vår uppfattning är att vi nu är på väg att få igenom detta, men sista ordet är sannerligen inte sagt. Detta har varit en riktig förhandling, där vi har argumenterat just på det sätt som frågeställaren påpekar. Till det vill jag lägga bankavgifterna, som vi också har lagt på svenska banker, som utöver kapitaltäckningskraven lägger pengar i en fond för att därtill ytterligare kunna förstärka förmågan att täcka egna förluster. Det är det jag menar med bank backstop. Vi vill därtill ytterligare kunna understryka i förhandlingsmakt mot banker och avkräva ägare ansvar innan vi går till någonting utanför banken och säga: Vi tänker ta er sista aktie ifrån er innan vi låter förluster eller något annat täckas utanför banken i sig själv. Jag är förvånad att andra inte följer i det exemplet. Jag tror att många av väljarna runt om i tycker att det är en bättre ordning. Men då måste man också se till att skapa regelsystemen som möjliggör det. Det har vi gjort i . Det skulle vi behöva göra i hela . 113 (FP): Jag skulle gärna vilja fråga statsministern lite mer noga vad hans inställning är till de fortsatta förhandlingarna och ansträngningarna att skapa en bankunion. När åkte ned var han väldigt tydlig till medierna, också i , att inte ska bli medlem i bankunionen . Det var två frågor som var uppe. Det ena var och röstreglerna där, och det löste sig på ett för acceptabelt sätt. Det andra var förslaget om fördragsändring, som de andra länderna inte ville gå med på, som rörde samarbetet med ECB för icke-euroländer. Då kan man säga att i den situationen, när det utfallet var klart, kunde ha intagit två attityder. Den ena attityden hade kunnat vara att säga: Ja, vi förhandlar vidare. Vi tycker att det här är viktigt. Vi avvaktar utfallet av de fortsatta förhandlingarna om bankunion. Det är två delar kvar, och vad som kommer ut av detta får avgöra om vi ska bli medlemmar i bankunionen eller inte. Det är den linjen som , och andra länder går på. De har varit skeptiska till att börja med men säger att de vill avvakta. Den andra attityden var den som intog. Han sade: Nej, ska inte vara med i den här bankunionen. Jag tycker att det var olyckligt, för det gör att framstår som ett slags outsider. Det är också lite förbryllande när statsministern , på ett helt korrekt sätt, beskriver att det finns stora fördelar för att vara med i bankunionen, att den fungerar. Å ena sidan är man väldigt bestämd på att vi absolut inte ska vara med, och å andra sidan förklarar man att det är ganska bra om det fungerar. Vad är position beträffande fortsättningen i ? Hade det inte varit klokare att vara något mer försiktig med orden på ett tidigare stadium? 114 Statsminister (M): Jag och finansminister har varit väldigt överens, och har förankrat det i , om utgångspunkterna för hur ska se på en eventuell medverkan i en kommande bankunion. Vi har ställt upp tre kriterier. Vi tycker inte att svenska skattebetalare och svenska banker ska täcka risker och förluster i andra länders banksystem. I den frågan har vi i realiteten inte svaren, för det ligger länkat till hur man slutgiltigt utformar insättningsgaranti och avvecklingskonstruktion. Det kommer 2013 och får bedömas därefter. Det andra är att vi har sagt att vi vill ha möjlighet att ha högre kapitaltäckningskrav, som svar på den tidigare frågan, när det gäller det svenska banksystemet givet att den svenska finansiella industrin är större än vad som gäller för andra länder. Där tror vi oss ha fått gehör för detta. Men det ska understrykas att den överenskommelse som slöts mellan finansministrarna måste förankras i . Det är väl känt att också har uppfattningen att sådana här konstruktioner som möjliggör nationella avvikelser bör tas bort. Vi har alltså ännu inte ett färdigt medbestämmande och utfall på den nattliga överenskommelse som finansministrarna i Ekofin slöt. Därför vill jag inte slutgiltigt värdera om den här punkten är fullt på plats, men jag hoppas det. Det tredje är inflytandefrågan. Jag tror att jag valde att kommentera det så här: Det här var så bra som det var möjligt givet nuvarande fördrag. EBA-frågan, med konstruktionen med dubbel enkel majoritet jag önskar att man kunde beskriva detta med enklare ord, men det är komplicerade frågor finns nu på plats. kan ha ett inflytande via , som handlar om alla EU:s 27. Men inflytandefrågan är inte slutgiltigt löst inom ramen för hur banktillsynen ska fungera också för länder som inte har euron som valuta. Det kommer nog att leda till diskussioner om fördragsändringar. Jag tror att helt enkelt summerade att vi givet detta inte kan gå med . Han gjorde möjligen bedömningen att det kommer att ta ett tag. Om det gläder kan jag säga att hela min avsikt är att fortsätta arbeta med detta mycket konstruktivt, i syfte att nå bästa möjliga resultatet. Men jag delar uppfattningen att det kommer att ta ett tag, för det är rätt komplicerade frågor kvar. Det var bra, det som skedde på finansministrarnas möte. Väsentliga steg togs. Men det är mycket kvar innan jag tror att vi kan samla riksdag till den majoritet som krävs för att kunna konstatera: Ja, nu har vi fått alla de svar vi vill ha och går med. Det får vi helt enkelt återkomma till. 115 (C): Tack, statsministern, återrapporteringen! Jag instämmer i berömmet för regeringens insatser i de här viktiga förhandlingarna. Vad som däremot bekymrar mig en smula är att det aldrig riktigt verkar finnas tid och kraft för att adressera de grundläggande orsaker som ligger bakom de problem som vi nu måste hantera. Det är väl att viktiga frågor, som tjänstedirektivet och de båda inre marknadsakterna, ska prioriteras tidigt 2013. Men det finns också en yttre marknad. Friare rörlighet över gränser för både handel och människor kan bli en vitamininjektion för den europeiska tillväxten. Demografiutvecklingen i vår del av världen är oroande. Vi blir allt äldre och friskare, vilket naturligtvis är mycket bra, men ställer det krav på våra samhällen. Allt färre i arbetsför ålder ska försörja allt fler. Finns det, om man frågar statsministern, någon möjlighet att dessa frågor kommer att föras högre upp på rådets agenda, så att vi kan ha en långsiktig strategi för hållbar tillväxt? 116 Statsminister (M): Det finns absolut den typen av diskussioner som utgår från att ett åldrande med svagt barnafödande, framför allt i delar av , måste mötas av att man gör sig mer attraktiv för inkommande arbetskraft. är ett exempel på detta, med kanske mest öppna och liberala regler för arbetskraftsinvandring. Här finns som bekant lite olika uppfattningar kring hur den typen av regler ska se ut. Vi tycker också att det kopplar till en frihandelsstrategi. I grunden är EU en inre marknad, det vill säga tanken är att det ska vara fri rörlighet för handeln. Trots att detta har lovats vittnar nu många om att det i realiteten inte fungerar på det sättet. Det kan vi känna frustration över. Men det är väl så viktigt att försöka ha samma typ av öppna handel med andra delar av världen. Det finns absolut ett stöd nu när den så kallade Doharundan, ambitionen att få en global, heltäckande frihandelsöverenskommelse, inte går att få i mål för att i stället växla över till en regional strategi. Vi försöker sluta bilaterala avtal med viktiga handelspartner. Vi har gjort så med . Vi försöker nu göra det med . Vi skulle behöva göra det med , , de växande delarna av världsekonomin. I grunden skriver man in i de avtalen det som öppnar för större rörlighet och friare och öppnare handel. Jag tycker absolut att det är viktiga delar av sådant som EU borde prata mer om och som vi för det mesta kan enas om att vi ska vara drivande kring, även om jag också ska säga det uppenbara: Alla länder tycker inte likadant när det gäller synen på frihandel. Det tror jag är väl bekant. Överläggningen var härmed avslutad. 9 § (forts. från 7 §) Energi (forts. NU3) 117 (FP): har vi stått i denna kammare och debatterat och ibland småkivats om energipolitiken. Det är föga nytt i debatten heller. Ni vet ju så väl vad jag normalt brukar säga och vad tycker att jag kanske inte behöver upprepa allt också. Jag tillåter mig att fundera lite fritt i stället och titta såväl tillbaka i historien som framåt. Vad är egentligen energi? Ja, herr talman, jag vill inleda med följande citat: Och sade: Varde ljus; och det vart ljus. Och såg att ljuset var gott. Ja, längre tillbaka än så här kommer man inte om man vill använda sig av mer samtida underlag. Oavsett om man tror på ord eller inte är det en fin historia om att vi människor behöver ljuset, värmen och tryggheten. Utan detta blir det kallt och mörkt. Man får förmoda att det var solen tände när han talade om ljuset. Vår sol är ungefär 4,5 miljarder år gammal, och det är en naturlig fusionsreaktor där en förbränning av väte till helium ger ljus och värme, ja, faktiskt allt liv på jorden. Nästan varje grundämne vi känner till är faktiskt skapat ur en process av fusion och transmutation. Utan fusion stannar alltså , ja, hela världen. Fusionskraft i stället för fissionskraft i våra egna kärnkraftverk är i utvecklingsstadiet, men försök vid världens största fusionsreaktor, JET i , ger lovande resultat. Den nya, stora forskningsanläggningen är under byggnation i . Fördelarna med fusionskraft, herr talman, är många, men främst den ringa mängden avfall, nästan inget alls, och att risken för olyckor är i stort sett noll. Processen ger inte heller upphov till något radioaktivt avfall annat än i nästan obefintliga mängder och dessutom mycket kortlivat. I stjärnorna sker även en annan naturlig process: transmutation, den naturliga transmutationen. Artificiell transmutation används här på jorden för att ta fram radioaktiva isotoper och för direkt neutronbestrålning för medicinska ändamål, till exempel att bekämpa cancerangrepp. Ett forskningsprojekt om transmutation finns på hemmaplan med svenska forskare. Det handlar om den fjärde generationens kärnkraftverk. Det så kallade , ett samarbete mellan , och , är enligt min mening en intressant och klok satsning som kan ge den säkraste och mest resurssnåla kärnkraften i världen. I Generation 4 kommer bränslet att räcka 100 gånger längre än , avfallet kortas med en faktor 100, och de gamla soporna, det vill säga avfallet , blir i stället nytt bränsle. Forskning är onekligen otroligt spännande! En annan väldigt spännande teknik rör saltkraften. Här utnyttjar man fenomenet osmos. Det innebär att då salt och sött vatten skiljs åt av ett membran, kommer det söta vattnet att dras genom membranet över till saltvattensidan. Därmed uppstår ett tryck på saltvattensidan som kan användas för att driva en turbin. Saltkraften är en förnybar, miljövänlig energikälla och skulle kunna byggas överallt där man har både salt och sött vatten, det vill säga i de flesta större befolkningscentrum. Produktionen kan ske oberoende av om det blåser eller ej och har stor potential. I skulle saltkraften vara lämpligast på , eftersom havsvattnet där är saltare än här på östkusten. Det ytvatten med relativt låg salthalt som rinner ut från i är den största potentiella saltkraftsresursen i . Detta befinner sig på provstadiet av Statkraft i , men goda resultat finns, och man beräknar att vara i mindre kommersiell drift 2015, om bara . Men, herr talman, vattnet är ju mer än bara salt. Det rör sig också. Vågornas energitäthet är ungefär tio gånger högre än vindens och hundra gånger högre än det ursprungliga solljusets. En annan fördel med vågkraften är att den inte syns eller förstör landskapet. Den stör inte de närboende och använder sig inte av något miljöfarligt ämne. Vågkraften som vi känner den mest är de bojar som finns utanför , där företaget nu har en stor provanläggning med lovande resultat. Minesto är ett Göteborgsföretag som går i spetsen för att utvinna vattenkraft ur tidvatten och havsströmmar. Dessa havets motorvägar är enorma energidepåer av kraft som hitintills varit obrukade som energikällor. Väldigt kortfattat kan man säga att kalla djuphavsströmmar med hög salthalt rör sig åt öster och ytliga havsströmmar med lägre salthalt åt väster. Skillnaden mellan ebb och flod är som störst i och utmed . Just nu har Minesto ett stort försöksprojekt i gång utanför med stöd från bland annat och med sina undervattensdrakar. En lovande försöksverksamhet gör att vågkraft, tidvatten och strömmar kan bli riktigt intressant . Det finns så klart också intressanta saker ovan jord. Jag började med att tala om solen och dess livgivande effekt på hela jordklotet. Fotosyntesen är en av de mer ursprungliga krafterna vi känner till. Den omvandlar solljus till kemisk energi, det vill säga koldioxid, syre och upplagrad energi och senare i processen också kolhydrater. Upptäckten och definitionen av fotosyntesen belönades med . Arbetet med artificiell fotosyntes handlar om att bygga små bioreaktorer med levande bakterier som producerar vätgas och att skapa helt konstgjorda molekyler som gör jobbet ännu bättre. Att på det här sättet tillvarata solens energi i en minireaktor är väldigt spännande och har gett ett nytt i kemi , 2010. I den artificiella fotosyntesen är koldioxid en tillgång, eftersom detta ämne och vatten blir till kolhydrater. Kolhydrater är både mat och bränsle, och här skulle man få dem rena och i riklig mängd. Att på detta sätt tämja fotosyntesen vore värt minst ett till. Jag har gjort ett försök att visa på olika typer av energiforskning där förhoppningarna är stora och potentialen naturligtvis enorm, för produktion av el och energi är avgörande för vårt moderna välfärdssamhälle. Utan god tillgång till el och annan energi skulle det svenska samhället stå sig slätt. Man skulle kunna säga att elektriciteten är mänsklighetens bästa vän. Jag, och Alliansen är teknikoptimister, och vi arbetar hårt för att stärka forskning och utveckling på energiområdet och inom många olika discipliner. Elektriciteten har byggt välstånd. Steg för steg sker detta också runt om i världen. hade inte varit detsamma om inte tillgången till elektricitet hade varit så god. Många framhåller också basindustrins betydelse och behov av elektricitet, och jag vill göra detsamma, för industrins roll, de välståndsbildande krafterna, behöver belysas om och om igen. Vi behöver se till att tillgången till elektricitet inte äventyras, som vi minskar de negativa effekterna av energiproduktion. Klimathotet är vår generations största globala utmaning. Detta måste vi ha i åtanke när vi utformar vår energipolitik, inte minst när det gäller energiproduktionen. Vår energimix ska vara koldioxidfri, säker, effektiv och så billig som möjligt. Vår stora basproduktion av vatten- och kärnkraft uppfyller samtliga dessa krav. Det kompletterar vi med bioenergi och annan förnybar kraftproduktion, och vi forskar för framtiden. Energiforskningen når all time high med Alliansregeringen med 1,3 miljarder och därefter permanent 1,4 miljarder . Det här ger kraft för framtiden. Vi i vill satsa på kärnkraft. Om kommer stora delar av den svenska kärnkraften att stängas av åldersskäl. Om vi vill skapa förutsättningar för vår elintensiva basindustri att fortsätta utvecklas och konkurrera på den internationella marknaden behövs hållbara spelregler för utbyggnaden av ny elproduktion. Allianspartiernas historiska energiöverenskommelse har lagt grunden för en sådan långsiktighet. Tankeförbudslagen är borttagen, och vi har gjort det möjligt för det nödvändiga generationsskiftet av svensk kärnkraft. Vi tillåter byggandet av nya reaktorer för att ersätta de gamla. Vi värnar därmed jobb och trygghet i . Att har som affärsidé att vara emot är ingen överraskning, men det har varit oklart ganska länge var Socialdemokraterna står i frågan. Löfven har svävat och svävat på målet jo, nja, va? Med stort intresse, herr talman, tog jag därför del av Socialdemokraternas ekonomiska talesperson lördagsintervju i Ekot för någon helg sedan. Hon fick där svara på frågor om bland annat energipolitiken. Hon svarade där att det nu borttagna förbudet att bygga ny kärnkraft ska återinföras. Det är en stor liten nyhet. Socialdemokraterna har positionerat sig som kärnkraftsmotståndare och riskerar därmed hela det svenska välfärdssamhället . Vet den svenska basindustrin om detta, fackföreningarna, kommunalråden som har stora industrier på sina orter? Det är bra att svenska folket nu får klarhet i frågan om de höga elpriserna. Med socialdemokraterna blir de ännu högre ja, skyhöga. Kärnkraften står för av elproduktionen, och tillsammans med vattenkraften är den en avgörande tillgång och framgångsfaktor för . Detta vill nu Socialdemokraterna långsamt förstöra. Valet 2014 lär bli ett val där svenska folket kan säga sitt om den politiken. Det gick en svensk film på bio . till, heter den. Jag tror att det är dags att se den igen. Jag yrkar bifall till förslaget i betänkandet och avslag på samtliga reservationer. I detta anförande instämde Boriana (M). 118 (V) replik: Jag hade inte tänkt ta replik, men när började tala om behovet av att ersätta vår befintliga kärnkraft med nya reaktorer blev jag lite fundersam över hur tidsplanen ser ut enligt . När anser du att de kärnkraftverk som är i drift ska ersättas? Det är ganska intressant. Det var också intressant att lyssna till exposén över den forskning som pågår runt om i världen. Jag lyfte extra mycket på ögonbrynen, för jag kunde höra en nyansskillnad när började tala om fjärde generationens kärnkraft, att här var nog forskningen någonting på spåret. Bland annat skulle avfallsmängden reduceras ganska rejält. Om det i stället för 100 handlar med radioaktivt avfall tycker jag att är en väldigt , framför allt med beaktande av att vi inte har en säker avfallshantering . Men detta kanske kan kommentera lite grann. Senast var Citigroup, den stora finansgruppen i , ute och gjorde en bedömning av kärnkraftsplanerna i . Man sade: Oj, det här kommer att bli väldigt dyrt, så pass dyrt att det inte går att genomföra utan stora statliga subventioner. Är det också med i beräkningen när och talar om utvecklingen av den svenska kärnkraften? Kostnadsmässigt kommer det ju att hamna på ungefär samma nivåer. Är det med hjälp av stora statliga subventioner? 119 (FP) replik: Nej, det är inte med några som helst statliga subventioner, som mycket väl vet. Det har vi enats om bland annat i den här kammaren. Vi har också i tidigare debatter klargjort att den svenska kärnkraften inte får några subventioner över huvud taget. Och det är inte heller aktuellt för framtiden. När det gäller andra länder och byggnation av kärnkraft ska jag bara be att få påminna och kammaren om att det byggs 62 reaktorer runt om i världen just . Allt tal om att kärnkraften skulle ha gjort halt, avstannat eller vara på nedåtgående är alltså helt fel. Man skulle kunna beteckna det som att kärnkraften går en ny ljus framtid till mötes. Det går en vind av kärnkraftsinvesteringar över hela världen. Händelserna efter en naturkatastrof som den i i får alla, inklusive EU och alla andra stater, att tänka till om man har gjort allt man kan, om man kan göra någonting mer. Det är fullständigt naturligt, och det vore konstigt om man inte gjorde det. Däremot finns det en stabil opinion när det gäller kärnkraften i som är fortsatt bra. Sedan har vi SOM-undersökningen jag tror att det var som nämnde den i sitt anförande som jämfört nya frågor med gamla frågor, vilket ger ett helt missvisande resultat. Det kan vi gärna ta en enskild debatt om. Det är en stabil opinion för kärnkraft i . 62 reaktorer byggs just nu runt om i världen. Man sänker kostnaderna . Exemplet är inte längre relevant, eftersom det är en helt ny teknik som grundar sig på andra premisser än de som vi ser i byggnationer i resten av världen där det sker på tid, utan statliga bidrag och med mycket gott resultat. tog också upp den fjärde generationens kärnkraft. Ju snarare vi kan få den, desto bättre med tanke på säkerhet, effektivitet och modernitet. 120 (V) replik: Om den fjärde generationen säger forskarna att de inte har en susning om det kommer att vara ekonomiskt gångbart. Det vet likaväl som jag. När det gäller byggnationerna är det ingen nybyggnation utan ersättning av nedlagda verk som sker runt om i världen. Det intressanta här är om de byggs med subventioner eller inte. Hur ser på byggande av kärnkraft i och ? Ser ni också det som något positivt? När kärnkraften utvecklades i sade en forskare: och atomvapen hör ihop som siamesiska tvillingar. Det går inte att komma undan. Inga statliga subventioner, sade . Det var tydligt och bra. Jag antar att det också gäller försäkringen om något skulle hända. Vad gäller då försäkringsmässigt? Jo, ansvaret ligger på den som har drifttillståndet. I är det ordnat via dotterbolag. Moderbolaget klarar sig helt utan skadestånd. Det innebär att vid katastrofer i som överstiger ca får svenska folket stå för notan. Det är faktiskt en subvention. Vi subventionerar säkerheten där drifttillståndsinnehavaren inte klarar av det. I och med det faller hela resonemanget från att det ska stå på egna ben och vara marknadsmässigt gångbart. 121 (FP) replik: Oppositionen och Alliansen har lite olika uppfattningar här. Vi har konstaterat att den svenska kärnkraften inte på något sätt är subventionerad av det offentliga. Det har vi utrett och fattat beslut om i . Det är alltså sakernas tillstånd. Projekt är väldigt intressant. Jag vill inte skjuta något forskningsprojekt i sank innan vi kan se resultatet av det. Jag kan inte uttala mig om när det kommer att bli verklighet, men det forskas och det finns goda resultat från detta. Möjligtvis sällar sig till dem som menar att det inte byggs några nya kärnkraftverk i världen. Åtminstone riktar han stark kritik mot att antalet skulle vara 62. Det är inte mina egna siffror utan internationellt erkända siffror som avser både de helt nya kärnkraftverk som byggs och de som har så omfattande moderniseringar och uppgraderingar att de i princip är nya även om skalet är detsamma som . I allt väsentligt är det alltså 62 nya kärnkraftverk som byggs runt om i världen. Jag är inte säker på varför oppositionen för fram kostnadsaspekten. Om kärnkraft är så dyrt, vilket det inte är, faller det på sin egen orimlighet att någon skulle vilja investera i det i . Det borde därför inte vara något bekymmer utan snarare bra ur oppositionens synvinkel om det var dyrt. Så är dock inte fallet, utan det byggs nu på ett helt annat sätt. Man kan också bygga fler kärnkraftverk , vilket gör att kostnaden reduceras. Jag är övertygad om att vi inom ser kompletta ansökningar och får till stånd ett generationsskifte i svensk kärnkraft som kommer att vara bra för de svenska skattebetalarna, för miljön och för över huvud taget. 122 (C): Klimatfrågan, att den moderna världens utsläpp, främst av koldioxid, leder till att jordens värms upp, har alltmer blivit accepterat som det stora miljöhotet. FN:s stora klimatmöte i slog efter många om och men fast det så kallade tvågradersmålet. Det anger att motåtgärder ska planeras så att jordens temperatur stiger med max två grader, vilket anses leda till hanterliga konsekvenser. Många har ifrågasatt om de åtgärder som världens ledare har kunnat komma överens om räcker, och pekar en ansedd utredning från på att det snarare handlar om fyra grader än två.