prot · GZ09117 · 2012-05-24 00:00:00 — Om man går med i ett kriminellt gäng är det mycket lättare att utföra kriminella handlingar, lättare än att känna att man har möjlighet att få ett jobb. Den utvecklingen i samhället, som regeringen bär det yttersta ansvaret för, hamnar på ett eller annat sätt i rättssystemet. Vi har kunnat se att antalet anmälda övergrepp i rättssak har ökat kraftigt. Många av dem som arbetar inom rättsväsendet drabbas av hot och trakasserier, och allt fler känner otrygghet och osäkerhet inför och under domstolsförhandlingar. Polisen vittnar om att det är svårt att få vittnen att vittna. Det har även förekommit ett flertal incidenter vid domstolar, och farliga föremål tas om hand mer kontinuerligt vid våra domstolar runt om i landet. Antalet rapporterade incidenter har ökat. var det 170, och var det 225 inrapporterade incidenter. Det är från . De omfattande beslagen av farliga föremål som förekommer i vissa kontroller är också mycket oroande. Ett exempel: , , gjorde man kontroller i . Då tog man om hand någonstans mellan 90 och 100 föremål som faktiskt blev beslagtagna. Av om säkerhet framgår också att antalet hot mot anställda har fördubblats . Det vittnar om det tuffare samhällsklimat som finns . har genomfört undersökningar som visar på oroande siffror. Enligt undersökningen har inom domstolar och inom ibland eller ofta känt sig otrygga i sin yrkesutövning. Mer än var fjärde har blivit utsatt för våld, hot, trakasserier, skadegörelse eller annan form av påverkan. Här ser vi en utveckling som går åt helt fel håll. Mot den bakgrunden har frågan allt oftare lyfts upp om att säkerheten i domstolar bör bli bättre. Regeringen har lagt fram ett förslag. Det är ett förslag som innebär att domstolens chef eller annan som har fått den uppgiften delegerad till sig kan fatta beslut, om man uppfattar att det finns en ökad hotbild. Man ska samråda med polisen. Säkerhetskontroll kan efter detta genomföras efter anvisningar från polis om hur och på vilket sätt. Från Socialdemokraternas sida ifrågasätter vi om det verkligen är tillräckligt. Räcker det över huvud taget? Både och har tydligt förordat någon form av permanenta säkerhetskontroller. Vi delar och bedömning beträffande mer permanenta säkerhetskontroller och menar att en sådan ordning skulle ha en mer preventiv effekt och öka tryggheten och säkerheten just i våra domstolar. Svårigheten med att utgå från en riskbedömning, som de borgerliga partierna föreslår, så som förslaget det förslag som vi ska rösta om ser ut, gäller att i förväg bedöma vilka mål som resulterar i våld, hot eller andra typer av brottsliga gärningar. Utredningen visar att andra länder i har permanenta lösningar just för säkerhetskontroller, eftersom man har sett detta som en stor problematik. Permanenta säkerhetskontroller kräver självklart ökade resurser. Men rättstryggheten måste ändå väga upp de ökade kostnader som det kan innebära. Vi menar därför att en inriktning i säkerhetsarbetet på domstolarna bör vara att gå mot mer permanenta säkerhetskontroller vid domstolarna. Därför menar vi i den reservation som vi har och som jag yrkade bifall till att regeringen bör göra det möjligt för alla domstolar att införa permanenta säkerhetskontroller. Vår uppfattning är alltså samma som i den motion som har föranlett reservationen. 31 (SD): I detta ärende, som handlar om ökad säkerhet i domstol, vill vi sverigedemokrater införa permanenta inpasseringskontroller och utökad närvaro av uniformerad personal i domstolar. Låt mig citera , ordförande för . Om vi ser till övriga kommer man inte in till domstolarna utan att ha blivit avvisiterad farliga föremål. Här i har vi varit naiva under mycket långt tid och släppt in folk lite hursomhelst med hänvisning till att vi har öppna domstolsförhandlingar. Jag är benägen att hålla med honom. I regeringens proposition beskrivs en mycket dyster situation för domstolar. Antalet anmälningar om övergrepp i rättssak, till exempel när ett vittne utsätts för våld eller hot, har ökat markant . Dessa brott begås ibland direkt i samband med domstolsförhandlingar. har noterat att målsägande och vittnen tvekar inför att infinna sig vid domstolsbehandling och avge vittnesmål. Man uppger att förstärkt säkerhet kan ha stor betydelse i detta sammanhang. system för rapportering av incidenter visar på ett ökat antal rapporterade incidenter i domstolarna. Som föregående talare nämnde har incidenterna ökat . Under en allmän säkerhetskontroll i som pågick togs mellan 90 och 100 föremål i förvar. Likaså anger och Länsrätten i att det vid en allmän säkerhetskontroll hittades 127 farliga föremål. Var tredje domare anser att säkerheten i rättssalarna är ganska dålig eller mycket dålig. , som föregående talare också nämnde, visar att hoten har fördubblats. Jag ska inte upprepa det som redan har sagts om Juseks undersökning. I likhet med regeringen gör jag bedömningen att detta är ett ökande och reellt problem. Precis som menar vi att en grundläggande förutsättning för ett fungerande rättsväsen är att vittnen och målsägande inte skräms att tveka inför att utge vittnesmål. Ett fungerande rättsväsen är själva fundamentet för ett fungerande rättssamhälle. Både den faktiska och den upplevda tryggheten och förtroendet för domstolsväsendet måste därför stärkas kraftfullt och effektivt. Liksom Kammarrätten i , , med flera vill vi införa fasta och tidsmässigt permanenta inpasseringskontroller med larmbågar, liknande dem som används på flygplatser. domstolar efterfrågade dessutom utökad finansiering i sin hemställan just för att kunna införa sådana permanenta kontroller. I vår höstbudget 2011 har vi yrkat på införande av sådana kontroller och budgeterat för det ändamålet. Vi menar att kontrollen bör inkludera hela domstolsbyggnaden, det vill säga också de allmänna utrymmena i anslutning till själva förhandlingssalen. Det är viktigt att hela domstolsbyggnaden är fredad och att både den faktiska och den upplevda tryggheten höjs så snart man passerar in i byggnaden. Det innebär även att en person som vägrar genomgå kontroll ska kunna nekas tillträde till byggnaden. Enligt SOU 2009:78 finns många fördelar med denna typ av säkerhetsåtgärd. Kontrollerna blir inte beroende av invecklade och möjligen felaktiga riskbedömningar eftersom de blir allomfattande. Förutsättningar finns för resursmässiga besparingar, både tidsmässiga och ekonomiska, om hotbilden och tänkbara motåtgärder inte regelmässigt behöver övervägas. Kontrollerna bidrar till att minimera arbetsplatsrisken för våld och hot för dem som jobbar inom domstolsväsendet. De kommer att fungera preventivt mot dem som annars tar med sig vapen och andra farliga föremål. De kan också ha preventiva effekter på dem som spontant begår hot eller våldshandlingar, och framför allt kan målsägandes och vittnens trygghet och förtroende för domstolsväsendet öka. Vi är medvetna om att det trots denna utvidgade säkerhetssatsning fortfarande kommer att finnas möjlighet att begå hot- och våldshandlingar efter den föreslagna inpasseringskontrollen. Vi vill därför i kombination med denna satsning även se en ökad närvaro av säkerhetspersonal i form av uniformerade vakter i likhet med Domstolars önskan. Även detta budgeterades i höstbudget 2011. Jag tror att vi var det enda parti som budgeterade för precis det här. föll ju vår budget , men vi återkommer med liknande förslag i budgeten . Med detta sagt yrkar jag bifall till reservation 2. 32 (KD): Alliansregeringen satsar nu på att stärka hela rättskedjan. Vi vet att om vi ska få ett tryggare samhälle måste alla funktioner i en rättsstat hålla hög standard. Att brott kan utredas med hjälp av fler poliser och skickliga åklagare är viktigt. Här har det gjorts förstärkningar, även om polisen ännu inte har kunnat leverera efter sin bästa förmåga. Säkra och effektiva domstolsprocesser rättegångar är även de centrala i en rättsstat. är de allra flesta rättegångar öppna. Det är något vi ska vara stolta över och värna. är det uppenbart att säkerheten måste förbättras. Det finns ett klart samband mellan säkerhetsnivån och förtroendet för domstolarna. Ett rättssamhälle kräver fungerande domstolar. Deras uppgift är att handlägga mål och ärenden på ett rättssäkert och effektivt sätt samt att avkunna dom inom rimlig tid. Det är viktigt att människor känner förtroende för rättsväsendet. Tyvärr är det en verklighet att vittnen eller parter utsätts för våld eller hot. Antalet dömda för övergrepp i rättssak, alltså hot av vittnen, har ökat. Exempelvis ökade det med ungefär 500 uppklarade fall . Antalet anmälda fall var 2011 drygt 5 800. Antalet incidenter ökar i domstolarna. Som exempel kan nämnas att när genomförde säkerhetskontroller beslagtogs närmare 100 farliga föremål. En rapport från som nämndes här tidigare anger att antalet hot mot anställda fördubblades . Ekot i rapporterade att antalet rättegångar som ställs in på grund av att åtalade eller vittnen inte dyker upp fortsätter att öka. Naturligtvis är den bristande säkerheten i domstolarna inte den enda förklaringen till detta, men det är en viktig del. Det är mot bakgrund av detta som vi lägger fram förslag som har till syfte att stärka säkerheten i domstolarna och att skapa förutsättningar för alla som besöker eller verkar i en domstol att känna sig trygga och säkra där. Bland annat föreslås att det ska bli enklare att genomföra säkerhetskontroller i domstolar. Detta är något som efterfrågas av domstolarna själva. Säkerhet handlar naturligtvis om mer än bara kontroller, exempelvis information, utformning av lokaler och utbildning, men säkerhetskontroller har en särskild betydelse. Det blir nu enklare för domstolar att besluta om att säkerhetskontroller med exempelvis larmbågar ska få genomföras. De ska alltså inte införas i samtliga fall, utan precis som ska det prövas om säkerhetskontroller är lämpliga. De kommer dock att bli vanligare. Det är viktigt att pröva om säkerhetskontroll är en lämplig och adekvat åtgärd utifrån den situation som råder i domstolen. Det hela kommer självklart att kosta en del pengar, dels för att genomföra själva kontrollerna, dels för att utrusta domstolar på lämpligt sätt. Därför satsar alliansregeringen 15 miljoner extra 2012 och 30 miljoner extra 2013. Varken Socialdemokraterna eller har avsatt extra medel för det som de föreslår i sin reservation . Det är lätt att vilja göra mer, men vi har budgetramar att förhålla oss till. Det är något som också finansutskottet var mycket tydligt med i det eniga yttrande som man lämnade till justitieutskottet. betonar att nya utgifter för staten alltid ska föregås av en grundlig beredning i regeringen och att utgiftspåverkande beslut ska fattas inom ramen för den ordinarie budgetprocessen. Så här skriver finansutskottet i sitt yttrande: Från finansutskottets utgångspunkt är det, i likhet med vad utskottet tidigare konstaterat (), viktigt att de statsfinansiella konsekvenserna av förslagen om att öka säkerhetskontrollerna vid domstolarna beaktas inom ramen för den årliga budgetprocessen. Socialdemokraterna säger att detta ska ske . Det intressanta är att Socialdemokraterna har gjort besparingar inom domstolsorganisationen. Det borde Socialdemokraterna och ha tänkt på när de gjorde sina budgetar, och det bör de tänka på framgent. Likt tycker och den övriga Alliansen att det ska göras en utvärdering av säkerheten vid domstolar för målsägande och vittnen. Det är ett stort problem att så många känner en oro och inte vågar vittna och att det inte finns en heltäckande bild av det arbete som utförs i domstolarna för att skydda målsägande och vittnen och av vilken effekt detta arbete har. Därför stöder vi reservation om att det ska göras en utvärdering. De åtgärder som vi debatterar ska ses i ett sammanhang och inte som en ensam quick fix för att få bättre rättegångar. Det behövs också andra insatser, såsom rätt utformade lokaler, utbildning, samverkan med andra myndigheter samt information. Jag tror att det vore bra med en generell kunskap om hur rättegångar fungerar och tycker att det är positivt när skolor besöker tingsrätter för att följa en rättegång. Har man en gång fått följa en rättsprocess blir det lättare den dag man själv kanske blir en del av den som ett brottsoffer eller vittne. Jag tror att det också är viktigt att vi ökar kunskapen om vad det innebär att begå brottet övergrepp i rättssak. Alltför många unga vet inte att det där sms:et som de skickar och det där hotet som de uttalar faktiskt är brottsligt och att det har så höga straffsatser. har vi skärpt straffen för att markera att det är ett väldigt allvarligt brott. Jag yrkar bifall till förslaget i betänkandet och avslag på samtliga motioner. (forts. 6 §) Kammaren beslutade på förslag av tredje vice talmannen att ajournera förhandlingarna till då statsministerns frågestund skulle börja. 5 § Statsministerns frågestund Vi hälsar statsministern välkommen till statsministerns frågestund. Innovationer i svenskt näringsliv 34 (S): tänkte jag vidarebefordra en fråga till statsministern från näringsliv och akademi. Jag besökte i där jag träffade entreprenörer och forskare. Med sin närhet till , och Ekonomihögskolan är en drivkraft för framväxten av nya företag och nya jobb. Entreprenörerna och forskarna som jag träffade där talade engagerat om bristen på riskkapital för nya innovationer och behovet av samverkan för att skapa nya jobb. De var också förvånade över statsministerns inställning till innovationer som han gav uttryck för i partiledardebatten i Agenda när han avfärdade förslaget om ett nationellt innovationsråd i syfte att stärka konkurrenskraften och möta framtiden med fler jobb och fler nya varor och tjänster. Detta kallade statsministern för att fika. Jag vill fråga statsministern varför han gång på gång uttrycker sig så nedlåtande gentemot näringslivet och mot dem som arbetar hårt för fler jobb och utveckling runt om i landets innovationsparker. 35 Statsminister (M): Det var med alliansregeringen som stora satsningar på forskning och innovation kom i realiteten. Det har inneburit att vi har kunnat bygga ut doktorandtjänster och satsa på svensk grundforskning. Vi har förstärkt möjligheterna till riskkapitalförsörjning. Vi har tagit bort bland annat förmögenhetsskatten och gjort lättnader i företagsbeskattningen. Vi är naturligtvis intresserade av att göra det igen. Jag törs lova en prognos: Varje gång vi gör det och det verkligen handlar om att skarpt rösta kommer Socialdemokraterna att vara på andra sidan. Så låt oss gärna ta denna diskussion. Jag hyser tvivel om att allt det goda som vi gör kan bytas mot en politik som ökar beskattningen på företag och produktion med 25 miljarder och som på något sätt ska ursäktas med att man kan bli kallad till en överläggning där man med statsministern ska diskutera olika saker. Jag tror mer på att satsa så att det verkligen gör skillnad och mindre på att ge sken av och upprätthålla en bild av att man satsar på företagande och innovationer när man i realiteten vill återreglera, som bland andra Socialdemokraterna medverkade till i trafiksektorn , och i stället höja skatter. 36 (S): Jag vet att statsministern inte är omedveten om att det är stor oro i ekonomi. Då gäller det att vara försiktig med finanserna och använda pengarna på ett effektivt sätt. Vi måste prioritera utbildning, jobbskapande åtgärder, kompetensutveckling och innovationskraft för att skapa nya jobb. Tyvärr slösar regeringen många miljarder på massåtgärder som har mycket liten effekt. Vi socialdemokrater vill i stället satsa resurser på riktade insatser, inte minst inom skolans område, på riskkapital, på skattelättnader för forskningsintensiva företag, på traineeplatser och utbildningsvikariat. Det skulle ge fler jobb och göra så att företagen har lättare att utveckla och sälja nya varor och tjänster men också att hitta den personal som de efterfrågar. I dessa oroliga tider är det viktigt att samlar sig. Grundfrågan kvarstår fortfarande: Varför kallar statsministern samverkan med näringslivet och ett nationellt innovationsråd för ett kafferep? 37 Statsminister (M): Jag vet inte om det är kaffe eller någonting annat som kommer att serveras. Men idén är väl att man med statsministern ska sitta ned och diskutera hur jobben kommer fram? Jag tror inte på den typen av mer uppifrån kommande försök att styra fram jobb. Jag tror att jobb kommer fram mer av i grunden goda förutsättningar för företagande och entreprenörskap, starka drivkrafter för arbete och att vi satsar på grundforskning och bra utbildningsförutsättningar. På det sättet tror jag att vi skapar förutsättningar för jobb. Jag vet att Socialdemokraterna inte vill bli påminda om vad som egentligen står i deras budgetar utan mer talar om miljonerna och döljer miljarderna. Men inriktningen är inte jobbskapande. Då ersätter man inte verkligt jobbskapande åtgärder med samtal. Det är det som jag har försökt kritisera. 38 (MP): Dessa tillställningar är inte alltid så muntra, särskilt inte soliga och varma dagar som denna. Jag tänkte därför att vi skulle muntra upp oss med lite nyutslagna syrener. Jag ska inte plåga statsministern med svettiga frågor om massarbetslösheten, bostadsbristen eller social utslagning. Jag tänkte tala lite grann om väder. Det är mycket varmt och soligt i vår huvudstad . Solen lyser i med ungefär samma styrka som i . Där satsas det på solenergi. Många av taken i städer som liknar är fyllda med energigivande elverk som också ger el till försörjningen. Detta är inte alls på gång i . Vi såg ett reportage om att har de minsta ambitionerna i fråga om planerna för ny solenergi bland alla EU-länder. Jag vill gärna höra vad statsministern säger om det. 39 Statsminister (M): Som vet har vi inom EU kommit överens om att försöka utöka andelen förnybar energi. Vi gör det från mycket olika utgångspunkter. Här finns länder som som har goda förutsättningar för förnybar energiproduktion via vår tillgång till vatten och vattenkraft. Det finns de som har sämre sådana förutsättningar. Det finns de som tidigt har satsat mycket. har också medverkat till att vi har certifikat på olika sätt och att vi kan växla upp och göra det kommersiellt gångbart att växla in till exempel vindkraft. Det sker också en stor utbyggnad i . Detta gör att nu ligger i täten när det gäller att nå en andel förnybar energi i vår energianvändning som närmar sig . Det jämförs då med länder som ibland ligger nere på mycket blygsamma tal nedåt . Det är klart att vi ska göra mer. Men det kanske är viktigare att peka på de länder som har gjort lite och har längst väg att gå. Sedan tycker jag att vi ska vara imponerade över de resurser som finns i och de satsningar som görs där. Liksom visar vad välskötta ekonomier kan göra för att satsa på hållbar utveckling. Det krävs i grunden en stark ekonomi. 40 (MP): Jag har ett lite annat perspektiv. ser det som viktigt att vi utnyttjar alla resurser som vi har. kommer det inte minst att vara mycket viktigt att man inte bara har en stor andel förnybar energi utan att man går mot att enbart klara sig med det som är långsiktigt helt hållbart. Då känns det svårt för en tekniknation som , som har haft en stor kompetens i solsektorn, att många av de svenska solbolagen tyvärr har flyttat utomlands. Det fanns också tekniska möjligheter till produktutveckling och innovationskraft, men det är ett race som nu nästan har missat när vi ser den stora utvecklingen på det som många inom energibranschen pekar ut som kanske det mest intressanta energiområdet just , det vill säga soltekniken. Då tycker jag att det är synd att vi har utformat så dåliga stödsystem i att man enbart stöder redan lönsam vattenkraft eller vindkraft. vill satsa mer på solenergin och också möjliggöra för fler husägare att sätta upp egna paneler. Men får jag ge statsministern en liten blomma. 41 Statsminister (M): Man blir alltid glad när man får en blomma så här . Jag tackar för det. Låt mig säga att jag har läst en del utvärderingar av vad som är den bästa typen av förutsättningar i . Då brukar jag påpeka att vi har goda förutsättningar för vattenkraft och att vi har mycket goda vindförhållanden och därför bättre förutsättningar än andra för vindkraft. är också glest befolkat. Man kan därför bygga vindkraftsparker på ett sätt som stör mindre. Även om det är fint väder vill jag påminna om att möjligen har lite sämre förutsättningar för solkraft än en del andra länder. Det beror på att vi inte har ett så soligt klimat i denna del av världen. Det kan möjligen ha påverkat. Jag tycker att det fortsatt är viktigt att det görs satsningar på förnybar energi. Det var därför viktigt för mig att påpeka hur långt faktiskt har kommit. Låt oss se vad som sker med . Jag följer också den tyska debatten. Det är en diskussion som pågår om att växla bort kärnkraft mot stora gasledningar med rysk gas. Detta har vi diskuterat mycket också i eftersom denna gasledning ska passera förbi oss ute i . Det är alltså inte bara en glasklar växling till sol utan också till andra fossila bränslen, vilket ur ett klimatperspektiv naturligtvis är besvärligt. 42 (SD): Tyvärr kan vi se att våldet i landets skolor blir allt vanligare. Det handlar inte längre bara om våld mellan elever utan också om våld mellan elever och lärare. Enligt har runt 30 000 lärare utsatts för våld eller hot på sin arbetsplats. I går kunde vi höra nyheten att en lärare i som blivit misshandlad av en elev nekats skadestånd. Tingsrätten i anser nämligen att lärare i likhet med ordningsvakter och polis får ha en beredskap för hot och våld. Man jämställer alltså lärare med ordningsvakter och polis, vilket är fullständigt absurt. kräver nu en lagändring så att lärare får ett bättre skydd. Min fråga till statsministern är därför: Avser statsministern att vidta åtgärder för att stärka lärarnas skydd mot våld och hot? 43 Statsminister (M): Låt mig säga det uppenbara, att våld och hot inte hör hemma i den svenska skolan och inte heller i andra delar av samhället. Ändå har vi exempel på det. Det är väldigt svårt för mig att gå in och kommentera närliggande domar eftersom det skulle vara att inkräkta på domstolsväsendets självständighet i denna del. Det har varit viktigt för alliansregeringen att det finns utökade möjligheter också till disciplinära åtgärder mot elever som stör eftersom det väldigt ofta ger försämrade förutsättningar för andra barn att lära. De som är studiemotiverade störs av dem som är mindre studiemotiverade. Det är klart att våld inte kan användas. Där går den tydliga gränsen. Kring detta måste det visas stor tydlighet. 44 (SD): Som jag nämnde är våldet mot lärare ett eskalerande problem på landets skolor. Enligt siffror från har antalet anmälningar om hot och våld mot lärare flerdubblats . Från att ha varit ett udda problem har anmälningar om våld och hot blivit relativt vanligt förekommande. En enkät från visar att antalet lärare som blivit utsatta för våld mer än fördubblats . Av svaret från statsministern kan jag utröna att man inte är beredd att vidta ytterligare åtgärder i alla fall när det gäller att lagreglera. Frågan till statsministern är vilka åtgärder regeringen vidtagit för att möta denna skrämmande utveckling under den gångna tid vi sett att det här blivit ett eskalerande problem på landets skolor. Har man alltså vidtagit åtgärder, eller har man suttit still i båten? 45 Statsminister (M): Vid resor jag gjort och när jag suttit ned med lärare har lärare det är korrekt beskrivit en förändrad arbetssituation. De upplever ibland en väldigt tuff miljö med elever som ifrågasätter. kan det till och med eskalera till våldsanvändning eller hot. Man möter också många elever som är skoltrötta, och man får fylla många roller som extraförälder, kurator och kompis; det är många roller som ska trängas med den givna lärarrollen. Jag har pekat på att vi har utökat de disciplinära möjligheterna att reagera mot barn och ungdomar som inte sköter sig. När vi använder ord som våld och misshandel vill jag påpeka att sådant är olagligt i . Det är rättsväsendets sak att reagera på sådant.