prot · GZ0977 · 2012-02-28 00:00:00 — Tvärtom säger finansministern i sitt svar att regeringen har verkat för och välkomnar denna utveckling. Med då är frågan: Hur kan regeringen välkomna en utveckling som i praktiken innebär ett dubblerat stöd till kolkraft, oljeeldning och fossilgaskraftverk? svarar också att EIB styrs av EU:s målsättningar, men det är med förlov sagt mycket svårt att se. Jag hoppas att finansministern också håller med om det. När EU sätter upp mål om att minska utsläppen ger Europeiska investeringsbanken tvärtom nya lån till stora koleldade kraftverk i och . När EU sätter upp som mål att utsläppen ska ned med mellan är Europeiska investeringsbanken inblandad i planer på ett nytt, gigantiskt kolkraftverk i som ska bli ett av de största kolkraftverken i . Som vi konstaterade tidigare går inte ord och handling ihop. Den , med som representant, väljer att inte agera i , och det är beklagansvärt. Förutom investeringar i fossil energi här i har EIB också gett lån till fossilbaserade projekt i , och . Även utanför , i länder där solenergi och vindkraft skulle kunna ha verkligt stor potential, väljer EIB alltså att stödja fossilenergi. Det här är inte i linje med beslutade politik för global utveckling som handlar om att man ska prata med en röst man ska ha klimatmål som också ska genomföras runt om jorden i projekt som är inblandat i. Extra pinsamt är det att genom sin styrelsemedverkan har medverkat till att EIB planerar stöd till två fossilgaskraftverk i , vilket ju både hotar klimatet och faktiskt stöder den odemokratiska regimen i som just nu med brutalt våld förtrycker sitt eget folk. Det handlar om investeringar på , alltså . Är det i linje med regeringens politik för global utveckling, ? Det är ju faktiskt du som sitter vid bordet och borde se till att EIB följer EU:s inriktning, inte bara med ord utan också med handling. Det är du som borde se till att svenska skattepengar inte slussas via EIB för att användas i storskalig kolkraft runt om i . Det är du som borde ta ansvar för att man använder resurserna från EIB i linje med den politik som riksdag har slagit fast. Frågan är varför du inte tar på dig det ansvaret. skriver också i svaret att inriktningen bör vara att utlåningen till fossilbaserade projekt fasas ut. Det är en förhoppning som jag har också, men den viktiga frågan är i vilken takt detta ska ske, och det svarar finansministern inte på. Det vore välkommet med ett besked i den frågan i nästa anförande. När anser du, , att EIB bara ska ge lån till förnybar energi och energieffektivisering och sluta ge lån till kolkraft, fossilgas och oljekraftverk? 55 Finansminister (M): Det är klart att klimatfrågan och klimatfinansiering är väldigt viktiga frågor. De är viktiga i . Det är därför vi har en klimatpolitik som är mer ambitiös än i de flesta länder, och det är därför vi har förstärkt den år för år. De är också viktiga på EU-nivå, och det är därför vi även på det området har agerat väldigt kraftfullt. Låt oss konstatera hur det förhåller sig med Europeiska investeringsbanken! De har alltså gjort en kraftig ökning av sin utlåning till förnybar energi och energieffektivisering. Den har ökat från strax till över 8 ½ miljard euro det är alltså en tredubbling av satsningen på förnybar energi och energieffektivisering. Man har också ökat andelen av den totala energiportföljen från till som går till förnybar energi och energieffektivisering. Man har ökat sin lånevolym på förnybar energi . Det är ändå en rätt kraftig utbyggnad, och det är naturligtvis positivt att det har skett. Det är också alldeles tydligt att riktlinjerna inte är att EIB i största allmänhet ska satsa på utbyggnad av till exempel kolkraftverk, utan det finns väldigt specifika riktlinjer för det. Det ska vara när man ersätter ett gammalt kolkraftverk och det inte finns något samhälls- och företagsekonomiskt rimligt alternativ inklusive de utsläppskostnader som det här ger upphov till. Därför kan man i den typen av situationer acceptera att det ibland sker fossilbaserade investeringar. Hur vill vi förändra detta framåt? sker det en översyn av EIB:s verksamhet . Från svensk synpunkt finns det ett par tydliga utgångspunkter. En är naturligtvis att ökningen i investeringar på klimatområdet och förnybar energi kan förstärkas ytterligare. Man kanske till och med kan pröva om målen ska göras ännu tydligare än vad de är , att man kanske till och med ska våga sig upp och säga att det ska vara en betydligt högre andel än den vi ser som ska gå till förnybar energi. Det måste naturligtvis prövas noggrant eftersom det måste ställas mot andra mål, till exempel tillväxt, sammanhållning och utveckling i och naturligtvis energistabilitet och trygghet i energiförsörjningen. ska naturligtvis noga pröva om det är möjligt att i den översyn som sker göra en påtaglig och kraftfull förstärkning av målet i investeringsvolymer till förnybar energi och till energieffektivisering. Jag kan också tänka mig att vi noggrant prövar och ser över om det är möjligt att ytterligare skärpa kraven när det gäller att investera i icke förnybar energi. Vi kan till exempel tycka att det vore naturligt att ersättningsinvesteringar bara ska få göras i länder där de ligger påtagligt under den genomsnittliga ekonomiska utvecklingsnivån. Det skulle till exempel vara rimligt att välutvecklade och rika industriländer inte kan ha samma möjligheter att utnyttja EIB för att göra ersättningsinvesteringar i till exempel kolkraft, att vi ska tillåta ett land som eller våra baltiska grannar att göra detta men inte att , eller kan göra det. Det är ett exempel på en skärpning som jag tycker att vi bör överväga i processen. För att nå framgång med detta måste det göras noggrant, och det måste ske i samråd med andra medlemsländer. Jag är definitivt öppen för att i översynen se på vilka områden kan bidra till att skärpa klimatinriktningen på EIB:s utgångspolitik. Det ska i grund och botten vara ett instrument som bidrar till att vi minskar växthusgasutsläppen och därmed minskar riskerna för allvarliga klimatsvårigheter. 56 PER (MP): Det är ingen som säger att det är dåligt att man ska öka investeringarna i förnybar energi. Det ställer vi oss också bakom. Men det är inte någon hjälp när man ökar utlåningen till fossila projekt. Det är vad som har hänt i Europeiska investeringsbanken. Man har nästan dubblerat utlåningen till fossilbaserade projekt. pratar om summor på 56 miljarder till förnybar energi, men det är som har gått till fossila projekt . Det handlar om stora summor som går åt helt fel håll. blir jag orolig över det ställningstagande som jag ändå tyckte var tydligt i svaret, nämligen att man ska fasa ut fossilbaserade projekt. I senaste anförande sade han att det ska ske om möjligt, att det ska prövas om det finns sådana möjligheter. Det låter inte alls som ett klart ställningstagande. Det behövs ett klart ställningstagande från regeringen att ambitionen är att fasa ut utlåningen till fossilbaserade projekt. Det är orimligt att man ska gå in med investeringar som stöder en utveckling av projekt som vi vet går tvärtemot de klimatmål som har ställt sig bakom. Jag visade i mitt förra anförande hur EIB:s utlåning, med finansministerns goda minne, går på tvärs mot EU:s mål. Men det finns ett annat perspektiv som jag gärna vill lyfta upp, nämligen kopplingen till klimatmålen. Den internationella energiorganisationen, , har i sina rapport som kom visat att nästan hela världens utsläppsutrymme för att vi ska hålla oss inom tvågradersmålet, nämligen inte få en klimatförändring som går över två grader, snart är intecknat. Organisationen säger att efter 2017 finns det inte utrymme för några nya utsläpp från fossila energikällor. säger att inga nya kolkraftverk kan tas i drift efter 2017 om vi ska klara tvågradersmålet. är tvågradersmålet ett klimatmål som både regeringen och riksdag har ställt sig bakom och fattat beslut om. Man gjorde då bedömningen att en ökning av den globala medeltemperaturen över två grader skulle få alltför svåra konsekvenser för mänskligheten. innebär den utlåning som EIB ger till kolkraftverk i att nya verk kommer att tas i drift omkring 2017 och även därefter. Europeiska investeringsbanken bidrar till exempel med halva finansieringen till kolkraftverket Duisburg-Walsum i . Man är medfinansiär till kolkraftverket i Šoštanj i . Man står för investeringar på till det projektet. Europeiska investeringsbanken finansierar just nu ett kolkraftverk i Bielsko-Biała i . Man för samtal med ett stort energibolag i om nya investeringar i ett stort kolkraftverk i norra . Dessa projekt stöds av EIB, men de går helt på tvärs mot de beslut som är fattade i och går emot de rekommendationer som ges av världens samlade energiexpertis. Och sitter med i styrelsen och godtar investeringarna. Det är djupt bekymmersamt. Hur ser finansministern på att EIB just nu finansierar kolkraftverk som går på tvärs mot de mål som regering och riksdag har ställt sig bakom? För min del kan jag inte säga att det är rimligt att regeringen först ställer sig bakom ett tvågradersmål och sedan genom EIB genomför investeringar som går på tvärs mot och motverkar de målen. Idén med att ha ett mål för hur många graders klimatförändring som kan tolereras är att de ska vägleda oss i de investeringar vi gör just , inte göra investeringar som går på tvärs mot dem. När finansministern vid bordet i styrelsen för EIB accepterar lån till nya kolkraftverk accepterar han faktiskt också en politik som bryter mot det klimatmål som har beslutat om. Det är djupt bekymmersamt. I den internationella energiorganisationens framgår att inga nya kolkraftverk ska kunna tas i bruk efter 2017 om tvågradersmålet ska . När anser finansminister att EIB ska sluta att låna ut pengar till kolkraftverk, oljekraftverk och fossilgasbaserade kraftverk? 57 Finansminister (M): Per och jag delar ett starkt engagemang i klimatfrågan. Det återspeglas i att har vidtagit bland de mest ambitiösa åtgärderna och varit pådrivande för att förstärka dem i EU och att vi i EU går före i den globala diskussionen om klimatfrågorna. På den punkten är vi överens. Hur ska vi se på EIB:s verksamhet på området? Låt oss till att börja med konstatera att det har skett en kraftig utbyggnad av energiinvesteringarna i förnybar energi från EIB:s sida. Det är en positiv utveckling. Energiinvesteringar i stor skala förutsätter ofta någon typ av breda lånemöjligheter som en bank som EIB kan bidra till. Det är bra. Det är en utveckling som vi ska driva på. Lånemöjligheterna har ökat kraftigt, och vi ska höja målen ytterligare när det gäller hur stor andel av lånen som ska vara för förnybart. Att man sedan i en riksdagsdebatt inte vill sätta ett exakt mål för detta är rätt naturligt. Man måste föra diskussioner med andra medlemsländer, se om det är möjligt att bygga koalitioner och se om det finns möjlighet att göra detta utan att andra mål ställs åt sidan. Det andra vi rimligen ska göra är att gradvis skärpa kraven så att vi får en utfasning av investeringar i fossilbaserade energislag. Det mest naturliga vore självklart att skärpa kraven om vilka länder som har möjlighet att låna till att ersätta fossilbaserad kraft med ny fossilbaserad kraft. Det är vad det handlar om, nämligen att avveckla kolkraftverk, ersätta dem med det mest effektiva också ur klimatsynpunkt och bara i de fall där man inklusive kostnaden för koldioxidutsläppen kan hävda att det är det enda hållbara alternativet. I den typen av fall får EIB göra investeringar i kolkraft. Givet att vi har samordningsmål kan man överväga om det inte är möjligt att skärpa kraven på vilka länder som kan få genomföra den typen av projekt. är inte ensamt majoritetsägare i EIB, och det råder inte en ordning i där ett land, särskilt inte ett litet land, dikterar villkoren för de andra. Vi måste bygga koalitioner, och det måste vi göra genom att noggrant överväga vilka alternativ vi har. Jag kan i arbetet med EIB:s politik se två uppenbara vägar framåt. En är att skärpa kraven på hur mycket som är förnybart, och en annan är att skärpa kraven på i vilka fall man kan tänka sig att tillåta koldioxidbaserade ersättningsinvesteringar. Det skulle naturligtvis bidra till att ytterligare förstärka klimatpolitiken och därmed närmare nå det mål som vi delar om en uthållig utveckling av klimatfrågan. Det vore naturligt om vi kunde dela uppfattning om att arbetet i EIB ska gå i den riktningen. Att bara resa sig upp och säga att EIB inte får göra några investeringar i fossilbaserade energiformer alls , stopp! innebär att det finns ingen möjlighet att nå en majoritet i EU för detta. Det är för att det finns länder som har en ekonomisk utvecklingsnivå som är väsentligt lägre än och där frågan om sammanhållning och välfärd är betydligt mer pressande. Därför är det naturligt att vi försöker hitta pragmatiska steg framåt för att skärpa kraven, öka på det förnybara, minska på det fossilbaserade, och göra det på ett sådant sätt att vi inte bara ställer krav utan faktiskt också når resultat. Det ska vi försöka uppnå. 58 PER (MP): Jag önskar att jag kunde hålla med om att vi har ett gemensamt engagemang i klimatfrågan. Jag har dock som personlig ingång att det är genom handling man visar sitt engagemang, och tyvärr är det uppenbart att vi inte har en gemensam syn på vilka handlingar som är nödvändiga. Jag har åsikten att om ingen vid ett bord för fram det som enligt vetenskapen och expertisen är nödvändigt att göra kommer de beslut som fattas vid bordet aldrig någonsin att kunna bli tillräckligt bra. Det skulle kunna vara roll att vid dessa bord lyfta fram det som internationella energiorganisationer har sagt. finns det inte utrymme för att investera i nya kolkraftverk. Är det inte rimligt att EIB också får ta del av den informationen och att kan lyfta fram det perspektivet? Den här debatten har visat hur regeringens beklagliga klimatpolitik ser ut i verkligheten. Regeringen med i spetsen har försökt driva igenom budskapet att det inte spelar så stor roll vad vi gör i . Det är genom internationella insatser vi kommer att få genomslag, och det är där vi kan få till en stor förändring. Det är ett förföriskt budskap: Vi behöver inte göra jobbet på hemmaplan utan kan driva klimatprojekt utomlands och därmed ändå ta vårt ansvar för det globala klimatet. Så har det låtit från och regeringen. ser vi resultatet. ser vi hur utsläppen i ökar. kan vi nu följa upp hur regeringen verkligen har agerat utomlands, där man har haft möjligheten att påverka investeringar. I Europeiska investeringsbanken, där själv sitter i högsta styrelsen, har investeringarna i kolkraft och andra fossila energislag nästan dubblerats . EIB har under överinseende investerat i kolkraft i , och . , och har fått fossila investeringar. Huvuddelen av EIB:s energiutlåning går till fossil energi. I har han ställt sig bakom ett lån till ett enormt kolkraftverk i , vilket nästa interpellationsdebatt kommer att handla om. Sanningen är att regeringen trots sina stolta ord inte bedriver en fungerande klimatpolitik vare sig i eller i andra länder. Regeringen står helt naken i klimatpolitiken. Den här debatten har tydligt visat det, och det tackar jag för. 59 Finansminister (M): gör mer än praktiskt taget alla andra länder i klimatfrågan. Vi har den högsta CO2-skatten i . Vi är nästan ensamma i världen om att ha en så hög CO2-skatt. Vi har minskat undantagen, särskilt den dieselåterbetalning som Socialdemokraterna och drev igenom . Med bidragen till de internationella åtagandena har vi större klimatfinansiering än praktiskt taget något annat EU-land. Vi gör insatser i för att ytterligare förstärka detta. Detta gör vi på område efter område i EU. Jag kan inte se någon grund för Per anklagelser om att vi inte handlar. Det är alldeles uppenbart att tar på sig väldigt stora åtaganden internationellt och hemma, och så ska det vara. Jag är inte skiljaktig mot Per om hur det ska vara. ska göra mer både internationellt och hemma, och det gör vi. Jag kan inte förstå varför vi ska föra en debatt med utgångspunkt i ett förnekande av det enkla förhållandet att för den kanske ambitiösaste klimatpolitiken av alla länder. Men det är naturligtvis bra om andra länder vill konkurrera om den posten. Vi kan se länder som följer oss när det gäller koldioxidbeskattning, klimatfinansiering och insatser, och det är bra. När det gäller EIB:s målsättningar är det viktigt att konstatera att det har skett framsteg. Hälften av energiutlåningen sker i förnybar energi och energieffektivisering. Det är en betydande förbättring mot hur det var för . Det är en mycket kraftig ökning, som jag tidigare redovisat. Vill vi förstärka det ytterligare? Vill vi skärpa de kraven tydligt för att det ska bli mer förnybar energi som finansieras av EIB? Vill vi begränsa möjligheten att ersätta fossilbaserad kraft med fossilbaserad kraft? Vi vill skärpa de villkoren, och det är det vi ska arbeta för. Men vi ska göra det på ett sådant sätt att vi bygger en gemensam majoritet i EIB, så att vi inte fastnar i att ställa krav som inte får något praktiskt genomslag i den verksamhet man bedriver. Överläggningen var härmed avslutad. 13 § Svar på interpellation 2011/12:208 om lån till för att bygga kolkraftverk 60 Finansminister (M): har frågat mig hur jag avser att följa upp lån till ett kolkraftverk i inom ramen för utvärderingen av politik för global utveckling och i dialogen med . Vidare har frågat mig om det svenska stödet till lånet överensstämmer med utvecklingspolitiken samt hur verkar för samstämmiga regler i internationella finansiella institutioner. I överensstämmelse med den svenska utvecklings- och klimatpolitiken verkar aktivt för att de aktuella institutionerna ska fortsätta att utöka sin utlåning till förnybar energi och främja globala utsläppsminskningar. Regeringen verkar också för att rigorösa miljökrav ska ställas på utlåningen. kan det finnas enskilda fall där det, efter en noggrann prövning av alternativ, är motiverat att finansiera även icke förnybar energi. Tillgång till energi är en förutsättning för tillväxt och fattigdomsbekämpning. Syftet med lånet till kolkraftverket i är att stödja ett land och en region med stort behov av säker energi för utveckling och fattigdomsminskning. och har bedömt att det enda ekonomiskt hållbara alternativet för att kunna förse regionen med nödvändig energi är att använda kolkraft. Lånet innefattar också investeringar i förnybar energi och energieffektivitet. Regeringen anser att resultatuppföljning och projektutvärdering är mycket viktigt. ledning har ännu inte redogjort för sin inställning till den av nämnda utvärderingen av om banken vid projektet i följt sina interna riktlinjer. När så sker kommer regeringen att ta ställning till rapportens slutsatser och ledningens svar och avgöra hur de ska följas upp. Regeringen redovisar löpande, via flera kanaler, sin verksamhet i . agerande i internationella finansiella institutioner redovisas återkommande i en skrivelse. Regeringen avser att överlämna en sådan skrivelse som omfattar 2010 och 2011 till . 61 (MP): Jag vill börja med att tacka finansminister för svaret, även om jag inte kan påstå att det är ett svar på mina frågor. Jag ser detta icke-svar som en bekräftelse på min farhåga att politiken för global utveckling, PGU, inte är känd eller åtminstone inte prioriteras av finansministern, trots att den enligt riksdagsbeslut ska genomsyra alla verksamhetsområden. Jag frågade till exempel finansministern om regeringen inom ramen för den resultatrapportering av PGU som är på gång kommer att redogöra för resultaten av satsningen på kolkraftverket i . Det gjorde jag med anledning av vad som framkommit om projektets överensstämmelse med egna regler och i förlängningen med den svenska politik för globala utmaningar och regeringens egen skrivelse Att möta globala utmaningar. Jag ser inga hinder för regeringen att besluta att resultatet av kolkraftverksbygget ska redovisas utifrån ett svenskt PGU-perspektiv även innan tagit ställning till sina egna tillkortakommanden. Jag frågade också om finansministern kommer att ta initiativ till att den svenska politiken för global utveckling följs då röstar i Investeringsbanken , men har inte fått något som helst svar på det. Om det är inbakat i svaret är det så väl dolt att jag inte hittar det. Det duger inte att med sitt historiskt goda rykte i miljö- och klimatsammanhang och i solidaritetssammanhang inte följer sin egen politik utan anpassar sig till mycket lägre krav. Den svenska politik vi beslutar om i riksdag gäller för agerande även utanför landets gränser, i synnerhet när det handlar om beslut om global politik. Det är därför helt obegripligt att var ett av de länder som aktivt röstade ja till det mycket kontroversiella beslutet att bevilja nämnda lån. Ni kunde åtminstone ha lagt ned den svenska rösten för att kunna gå därifrån med hedern någorlunda i behåll. Finansministern hänvisar till att och har bedömt att det enda ekonomiskt hållbara alternativet för att kunna förse regionen med nödvändig energi är att använda kolkraft. Jag menar att det är ett oerhört kortsiktigt tänkande av både och regeringen. Svensk utrikespolitik verkar vara helt avhängig våra egna handelssyften, och det är den enda röda tråd jag kan hitta i svensk utrikespolitik i praktiken, trots vackra ord om mänskliga rättigheter. Varför är det då kortsiktigt? För det första tar det tid att bygga detta gigantiska kolkraftverk. Därefter kommer det att användas för att över huvud taget vara långsiktigt hållbart ekonomiskt. Det handlar alltså inte bara om att hitta ett alternativ för . Jag undrar på vilket sätt ministern anser att det är hållbart att lösa energiproblemen genom att bygga in sig i ett mycket mångårigt projekt som grundar sig på det ur klimatsynpunkt värsta fossila bränslet, som vi vet att isarna vid polerna smälter med en förfärande hastighet och kan komma att lägga stora landmassor och hela länder under vatten, kanske redan innan kraftverket hunnit betala sig. Det kallar inte jag att ta ansvar. Jag undrar också hur regeringen kan påstå att kraftverket leder till fattigdomsbekämpning när fattiga människor berövas sitt vatten, som i stället behövs till kraftverket. Ni sade ja till lånet på väldigt lösa boliner utan att ha fått ta ställning till en välunderbyggd miljökonsekvensbedömning. Hur stämmer det med regeringens egna ambitioner att lägga utsläppsminskningar utomlands i stället för här hemma? Hur väl stämmer det överens med regeringens egen skrivelse om att möta globala utmaningar, som tar upp både klimatanpassning och globala utsläppsminskningar som centralt för fattigdomsbekämpningen? Är det kanske regeringens mening att med ena handen bevilja lån till ökade utsläpp och med den andra bygga längs Sydafrikas kuster som skydd mot ett annalkande hav? Det hänger inte ihop. Det är inte konsekvent. Mina frågor till finansministern kvarstår. Kammaren beslutade på förslag av förste vice talmannen att ajournera förhandlingarna till . 13 § (forts.) Svar på interpellation 2011/12:208 om lån till för att bygga kolkraftverk 62 Finansminister (M): Låt oss återuppta denna viktiga debatt om klimatfrågan. Jag vill nyansera bild av svensk klimatpolitik några grader. Låt oss till att börja med konstatera att under de snart som jag har hållit på med världsbanksfrågorna är det alldeles uppenbart att och de nordiska länderna är de länder som går i fronten i klimatfrågan. Det är vi som ständigt återkommer till den. Det är vi som ger stöd när bankledningen jobbar i den riktningen, det är vi som har varit pådrivande för att IFC och andra organisationer ska jobba med förnybar energi, så jag kan helt enkelt inte dela bilden att skulle vara passivt i Världsbanks- och utvecklingsfrågorna när det gäller klimatfrågan. Vi kan agera med kraft utifrån att på många områden framstår som ett föregångsland när det gäller klimatpolitiken på grund av att vi har jobbat med detta, på grund av att den förra regeringen har gjort insatser och på grund av att den här regeringen har gjort insatser.