prot · GZ0987 · 2012-03-22 00:00:00 — Vi vill också se en bättre koppling mellan sjukförsäkringssystemet och det man får ut så att det åtminstone liknar det som man har som anställd. Inte heller där har regeringen lyckats presentera någonting. Detta är saker som på ett betydande sätt skulle förenkla för företagen och göra vardagen något enklare och lite tryggare. Men det kommer inte några förslag. Vad talar man om? Jo, man talar i generella termer om innovationer och kunskapsdriven utveckling. Men det finns inte några konkreta förslag. Man talar om att prickskytte är bättre än bombmattor. Men det är bara lösplugg ni laddar med. Det finns ingenting konkret när det gäller den kunskapsdrivna utvecklingen. Jag ska inte säga att har svar på alla frågor. Men ni som har läst det särskilda yttrande vi har och de motioner som vi har lagt fram under den allmänna motionstiden och även tidigare kan se att vi har lagt fram en rad förslag på hur vi ska utveckla och ta oss an de samhällsutmaningar vi har som gäller klimatet, globaliseringen och den åldrande befolkningen Vi vill se en innovationspolitik som betyder någonting mer än bara prat och mer pengar till forskning. Det leder inte till innovationer. Vi kan möjligtvis få någon mer Nobelpristagare i . Det kan i och för sig vara trevligt. Men det leder inte till idéer som kan kommersialiseras på en marknad till nya produkter eller tjänster. Det är där tillväxten måste komma. Där måste vi också se regerings och statens roll i hela systemet. Vi måste ha mer statligt riskkapital som går in där det privata inte orkar med eller inte vill gå in. Det är vad man kallar dödens dal. Det är där idéer är i ett sådant stadium att det står och väger. Man ser inte om det blir kommersiellt gångbart eller inte. Där måste staten gå in och ta ansvaret för att bygga demonstrationsanläggningar och testanläggningar. Jag väntar fortfarande på ett svar från regeringssidan. Det handlar också om innovativ upphandling, som har tjatat om väldigt . Det offentliga upphandlar för ungefär 600 miljarder . Att avsätta en del, ett par procent, av det till innovativa upphandlingar skulle på ett betydande sätt påskynda den tekniska utvecklingen och skapa nya innovationer. Det finns en rad områden där jag skulle vilja se förbättringar. Det handlar framför allt om landstings- och universitetssjukhusens möjligheter att vara pådrivande för att få fram nya organisationer inom sjukvården eller nya mediciner genom att ha innovativ upphandling när det gäller läkemedel eller hjälpmedel. Det finns möjligheter inom en rad områden. De statliga myndigheterna skulle kunna göra betydligt mer. Jag vill här och säga att det är en väldig skillnad på den teknikupphandling som sker och som har skett och innovativ upphandling. Vi måste ha klart för oss att det är en väldig skillnad. Det handlar om att beställa det som kanske inte finns klart på marknaden, utan vi har någonting som vi vill ha som driver på utvecklingen i en viss riktning. Det är vad vi måste göra. För att stärka forskningen bland de små och medelstora företagen vill vi ha ett skatteincitament för dem, vilket vi också har föreslagit i vår budgetmotion. De förslag som vi har när det gäller riskkapital, forskning och utveckling och sjuklöneansvar måste vi ställa mot att sänka restaurangmomsen. Vad är det som driver den ekonomiska utvecklingen på ett sådant sätt så att vi har någonting som vi ska leva av också ? Ja, inte är det restaurangmomsen. Vi måste skapa mervärde så att hela samhällets ekonomi kan växa. Då kommer också turist- och besöksnäringarna att växa. När vi talar om den innovativa utvecklingen, som jag har varit inne på väldigt mycket, måste vi se över samordningen mellan det statliga riskkapitalet . Det finns utspritt på , , Inlandsinnovation och Fouriertransform. När de ibland agerar inne på varandras områden förstår vi att det inte finns någon samordning över huvud taget. När de dessutom inte agerar där de borde agera, där det saknas kapital, måste det till en samordning av det hela. Det är en fråga som driver i stor utsträckning. Därför blir det väldigt förvånande när jag hör att staten inte ska lägga sig i detta. Jag tror att det var som sade så här: Inget statligt stöd till vissa näringar. Men det är precis det regeringen har gjort när det gäller , till exempel. Alldeles har man gått in med en satsning på 400 miljoner tillsammans med . Vi har Fouriertransform som ger ett direkt stöd till en viss bransch. Min fråga blir givetvis: Ska dessa läggas ned, eller ska de vara kvar? Eller är ni inte överens internt om hur det ska vara ? Det blir alltså så att staten har ett givet ansvar där det privata inte klarar av det. Vi har det när det gäller landsbygdsutvecklingen och företagarna där. har lagt fram en rad förslag som vi har presenterat här i budgeten vid olika tillfällen. Vi har en regering. Vi har lyssnat till som har förfasat sig över utvecklingen på landsbygden. Men vi har ju en regering som driver på den utveckling som hon förfasar sig över. Det är som vi har lagt ned , och det är som Arbetsförmedlingen har försvunnit i många små kommuner. Vi har haft en interpellationsdebatt med tidigare när det gäller servicepunkter och agerande runt om i . Ni sitter på makten. Ni har möjligheter att bedriva den politik som ni är här och pratar om, och ni gör inte det. Jag har försökt hålla ihop det här på något sätt, och jag hoppas att jag har kunnat föra fram syn på vad som behöver göras och i viss mån kritisera den borgerliga politik som förs på näringspolitikens område. (forts. 5 §) Kammaren beslutade på förslag av förste vice talmannen att ajournera förhandlingarna till då frågestunden skulle börja. Jag vill hälsa statsråden välkomna. Finansminister har fått förhinder på grund av sjukdom. Socialminister kommer därför att besvara såväl allmänpolitiska frågor som frågor inom sitt ansvarsområde. 30 (S): Regeringen har satt upp målet om en fossiloberoende fordonsflotta till 2030. När vi tittar på de nya bilar som säljs ser vi att nio av tio av de fordon som subventioneras av regeringen som så kallade miljöbilar är fossildrivna. Regeringens subventioner går alltså till att stödja en allt större fossilbilsandel i . För som går kommer man alltså allt längre från regeringens egen målsättning. Min fråga till statsrådet blir följaktligen: Vilka skarpa förslag tänker regeringen lägga fram för att vända denna negativa utveckling? 31 Statsrådet (C): Tack, , för frågan! Det stämmer att regeringen har aviserat visionen att till 2030 ska ha lyckats ställa om till en fossiloberoende fordonsflotta. Bakgrunden till det är att vi har sett en fantastisk utveckling i det svenska samhället, där vårt oljeberoende tydligt har gått ned. hade vi olja i energisystemet. Den utmaning som återstår och som är den största gäller transportsektorn. av de bränslen vi använder är fossila bränslen. Vi har fungerande, breda ekonomiska styrmedel koldioxidskatt, skattebefrielse för biodrivmedel och en miljöbilsdefinition som driver in nya miljöbilar på marknaden som styr i rätt riktning. var av de nyregistrerade bilarna miljöbilar. Andelen har ökat kraftigt , och vi ser hur försäljningen av förnybara drivmedel nu också ökar. 32 (S): Det stämmer att miljöbilsandelen är hög. Men tyvärr är nio av tio miljöbilar fossilbränsledrivna. När jag frågar vilka åtgärder hon ska vidta för att nå regeringens egen målsättning kommer det inte ett enda nytt skarpt förslag. Vilka åtgärder ska vidtas för att hindra att våra skattepengar går till att subventionera en allt större andel fossildrivna bilar i stället för bilar som går på förnybara drivmedel? 33 Statsrådet (C): Regeringen genomför många och omfattande åtgärder för att ställa om fordonsflottan. Vi har haft miljöbilspremien, supermiljöbilspremien, skattebefrielsen för biodrivmedel och forskningsprogram som gäller andra generationens förnybara drivmedel som vi satsar miljarder på . Därutöver kommer vi att behöva nya verktyg i verktygslådan för att förverkliga visionen om att till 2030 ha en helt fossiloberoende fordonsflotta. Just därför har jag aviserat att jag och regeringen kommer att låta en utredare se över de befintliga styrmedlen och värdera hur långt vi kommer att nå med hjälp av de generella och riktade styrmedel som redan finns och också lägga förslag på ytterligare åtgärder som krävs för att vi ska kunna ställa om transportsystemet till ett långsiktigt, miljömässigt hållbart transportsystem. 34 (MP): Min fråga går till . Att få arbetsskador godkända när man jobbar inom vård och omsorg är inte bara svårt det är näst intill omöjligt. Endast 2 av 100 får sina skador godkända som arbetsskador. Dessutom blir det färre och färre. Antalet beviljade livräntor har halverats , från ca 3 2009 till knappt 1 500 . Om man jämför det med hur det var bakåt i tiden kan man se att det är en nedgång med ungefär 6 000. gjordes en lagändring i syfte att förenkla så att även de som jobbar inom vården skulle kunna få sina skador godkända, men det tillämpas inte av . Inspektionen för socialförsäkringen har också kommit med kritik att systemet inte är rättssäkert. Min fråga blir då: Vilka åtgärder tänker ministern vidta för att arbetsskador ska kunna bedömas på ett rättssäkert sätt oavsett vilken bransch man jobbar i? 35 Statsrådet (M): Det är och ska vara ett strikt samband mellan arbetsskadeförsäkringen och den arbetsskada eller arbetssjukdom som ligger bakom att försäkringen utlöses. Det tror jag att alla är överens om. Sedan har det med tiden visat sig att det är väsentligt mycket lättare att kartlägga och klarlägga särskilt arbetsolycksfall men också arbetssjukdomar på traditionellt manliga yrkesområden jämfört med traditionellt kvinnliga. Detta är ett bekymmer. Det tror jag att alla är överens om. Den lagändring som gjordes för har inte fått den effekt som var avsedd. Det är också de allra flesta överens om. Det vi nu har gjort är att vi har gett ett uppdrag till SBU, , att titta på vilken kunskap som i grund och botten finns om kopplingarna mellan specifikt traditionellt kvinnliga arbetsmiljöer och arbetsskadeförsäkringen för att få bättre kunskapsunderlag. Med detta som underlag rapporten kommer kommer vi att kunna se om det finns skäl till ytterligare förändringar. 36 (MP): Tack, statsrådet, för svaret! I rapporten från Inspektionen för socialförsäkringen menar man också att många avslag görs utan att ha fullständiga utredningar till grund. Även om vi får en rapport från SBU hjälper det inte när det gäller hur man handlägger ärendena hos . Jag skulle gärna vilja se att ministern tog till sig det som står i rapporten från inspektionen. Vilka åtgärder avser ministern att vidta när det gäller själva handläggningen, utifrån den kritik som Inspektionen för socialförsäkringen har framfört? 37 Statsrådet (M): Som både och jag vet är inspektionen till för att göra utvärderingar och granskningar av socialförsäkringens funktionssätt. Det är en helt traditionell rapport där man ser brister och återrapporterar dem till den myndighet som handlägger ärendena, i det här fallet . inkommer med sina svar och förväntas vidta åtgärder. Det är helt normal rutin. Det är inte regeringen som förväntas tala om för vad de ska göra. Blir det aktuellt med lagstiftningsförändringar ska regering och riksdag göra sitt, men vi ska inte gå in och tolka hur man ska tillämpa reglerna. Att det finns bekymmer här tror jag att de allra flesta är överens om. Att det också finns större bekymmer i modernt arbetsliv än i traditionellt industriellt arbetsliv i just det här avseendet tror jag också att de flesta är överens om. Frågan är hur man får en bättre och rättssäkrare tillämpning med bibehållen stark koppling mellan själva arbetsskadan eller arbetssjukdomen och det som utlöser själva försäkringen. Där har vi antagligen mer att göra. 38 (SD): hade man på polisutbildningen 16 065 sökande till 671 platser. Det är 24 sökande per antagen. Trots detta väljer nu att sänka behörighetskraven till de lägsta i för att få, som man säger, en bredare rekryteringsbas. Man tar bland annat bort språkkraven i svenska och lämplighetsbedömningen, och man sänker fyskraven för de manliga sökande till samma nivå som för de kvinnliga. Detta handlar givetvis om att man vill få in sökande som inte har varit kvalificerade för polisyrket. I den moderna poliskår som vill skapa väger invandrarbakgrund och kön tyngre än objektivt mätta fysiska och språkliga kvalifikationer. Jag tycker att detta är ett slag i ansiktet på alla våra duktiga poliser, vars yrke nu får sänkt status. Min fråga till justitieministern är därför: Anser justitieministern att det är rimligt att sänka kraven på detta sätt? 39 (): Det är som fattar beslut om antagningskraven till polisutbildningen. Låt mig säga så här: Att vara polis är en komplex uppgift, och det är väldigt många olika kompetenser som krävs för att fullgöra arbetet som polis. Det måste också finnas många olika ingångar till polisyrket. När det gäller den ordinarie polisutbildningen och rekryteringen dit har vi haft en del bekymmer. Vi har bland annat haft detta med svenskaprovet, som har diskuterats fram och åter. Det har nämligen visat sig att det inte riktigt uppfyller de krav man kan ställa. Det har också missgynnat vissa sökanden som skulle kunna göra en väldigt god insats som polis. Jag menar att det finns skäl att göra förändringar i antagningskraven. Jag tror inte att man ska tolka det som att kraven har sänkts, utan det ställs andra krav. Men det är en komplex bild som man måste uppfylla för att kunna fullgöra polisutbildning och polisarbete. 40 (SD): Man ska komma ihåg att det är 16 065 sökande till 671 platser. Då är det märkligt att man i stället för att skärpa kraven sänker dem. Jag tycker att det är ett väldigt märkligt beteende. Man ska komma ihåg att den svenska poliskåren är en samhällsbärande yrkesgrupp som upprätthåller lag och ordning och ger oss vanliga medborgare en trygghet. kan man inte beskylla polisen för att vara en yrkesgrupp som är särskilt högavlönad. Till och med svenska journalister tjänar mer än vad polisen gör. Men en sak har poliskåren, och det är yrkesstolthet och status. Polisyrket har länge varit ett drömyrke för många, och det har fram till nu krävts en hel del av de sökande för att de ska kvalificera sig. Det har givetvis också garanterat att vi har haft en professionell kår av hög kvalitet. Därför anser jag att det är ett slag i ansiktet på vår duktiga poliskår att nu nedgradera yrket på detta sätt. Det är nämligen det som det handlar om när man tar bort krav som vi har haft bara för att man ska kunna få in andra grupper som man tycker är missgynnade av de krav som har ställts. Här handlar det om att man har lika krav för alla, det vill säga invandrare eller kvinnor har också möjlighet att söka, men de söker på samma villkor som alla andra. 41 (): Jag tycker att det är som talar om sänkta antagningskrav för att man förändrar dem. Det är inte på det sättet att vi inte tycker att det är fantastiskt roligt och bra att väldigt många söker polisutbildningen. Det är inte heller så att vi inte är överens om att kraven för att komma in på polisutbildningen måste vara höga. Däremot behöver vi inte bara dem som har de allra högsta teoretiska betygen, om jag nu får förenkla det hela, utan vi behöver personer som har en mer allsidig bakgrund. Vi behöver personer som har förmåga att verka tillsammans med många människor. Det är många komplexa delar. Därför har det när det gäller antagningen till polisutbildningen funnits teoretiska krav men också fysprov och en del andra aspekter som man testar. Jag tror att man måste ha en blandning av detta. Och jag har förtroende för att kan ställa upp rimliga krav för den här utbildningen, så att vi får de allra mest lämpade till polisutbildningen och därmed också bra poliser. 42 (V): Min fråga går till . Under det år som har gått har vi sett tidningsrubriker som Vinst varje gång och Vill du bli miljonär. Jag tycker att det är två talande rubriker som beskriver den privatiserade välfärden. Vi kan titta på hur det ser ut. 8 miljarder av våra skattepengar går till vinster i privata välfärdsbolag. Det är pengar som vi har betalat till omsorgen om de äldre och de handikappade, till sjukvård eller till utbildning för våra barn. Det motsvarar lönerna för 20 000 anställda. De privatiserade näringsverksamheterna ligger etta, tvåa och fyra på avkastningstoppen i SCB:s statistik över avkastning i näringslivet. Omsorgen leder stort . Det är 37 procents avkastning på insatt kapital. Enligt SNS finns det ingenting som visar på att den privatiserade äldreomsorgen har lett till bättre kvalitet eller bättre effektivitet, utan de har kommit fram till att det handlar om ideologi. Är det rimligt, , att 8 miljarder av våra skattepengar går till privata vinster som skulle ha gått till omsorgen om de äldre och sjuka och till elever? 43 Socialminister (KD): Låt oss först och främst säga att vi, när det handlar om vård och omsorg, har en väldigt tydlig svensk lagstiftning omkring detta. Och vi har en bred enighet i om att vård ska ges efter behov, och vi finansierar vården tillsammans. Sedan finns det en politisk skillnad här i kammaren. De flesta av oss säger att vi tycker att det är viktigt att det kan finnas aktörer av olika art, att det här inte är verksamhet som enbart ska bedrivas i monopolliknande strukturer, utan att det kan finnas andra aktörer som medverkar. Därför har vi öppnat för fler av ideella organisationer och liknande men också för företag att vara verksamma på det här området. Vi får inte vika en tum när det gäller kvalitetskrav. För vad det handlar om är att varje enskild person, var man än får sin vård, ska ha rätt till den bästa möjliga vård som vi har. Om något företag, efter att ha levererat sådan vård, ändå gör en vinst ser jag ett mycket litet problem i detta. 44 (V): Jag skulle tro att de flesta skattebetalare inte tycker att det är rimligt att vi betalar 8 miljarder som går till vinst i privatiserad verksamhet. 8 miljarder är 20 000 anställdas löner. Enligt samhälle och näringsliv i samverkan är det multisjuka äldre som har fått betala ett väldigt högt pris för den här privatiseringen. Och som jag sade har den varken lett till bättre kvalitet eller högre effektivitet, utan det handlar enbart om ideologi. Jag skulle vilja säga att kvaliteten inte motsvarar det ni eftersträvar, eftersom framför allt multisjuka äldre har betalat ett väldigt högt pris. Det här är en verksamhet som betalas helt och hållet med skattepengar. Lönerna betalas med skattepengarna. Konsumtionen betalas med skattepengarna. Hyrorna betalas med skattepengarna. Och vinsterna kommer från skattepengar. Det är inte vilken marknad som helst vi pratar om. Jag tycker att det är helt orimligt att mina och allas våra skattepengar, som vi har betalat till omsorgen om de äldre, till vård av de sjuka och till elevers utbildning, ska gå till vinster i privata bolag. 45 Socialminister (KD): Jag tror att har fel. Kvaliteten i den svenska vården förbättras. Vi mäter det här väldigt noggrant och ser hur vi ständigt utvecklar kvaliteten och tillgängligheten i den svenska vården. Det har funnits exempel inom äldreomsorgen där saker och ting har gått alldeles fel. Där ska vi vara järnhårda för att säkerställa att varje äldre person i vårt land tas om hand på bästa möjliga sätt. För man har rätt till en god vård. Det gäller också när det är en offentlig huvudman, när det är kommunen som driver verksamheter. Vi ser att det brister då och då också i de avseendena. Vår uppgift som politiker är att säkerställa att kvaliteten kan upprätthållas vem som än utför vården. Uppstår det vinst är det inget stort problem. Vi ska täppa till det som har varit aktuellt med skatteupplägg som enbart har syftat till att undvika beskattning i och så kallade riskkapitalbolag. Det ska vi täppa till, och regeringen har presenterat förslag i det avseendet. Påföljden för grovt vapenbrott 46 (M): Som boende strax utanför vet jag att det är många som har reagerat på den våldsspiral och de mord vi har sett i inom kriminella kretsar. Många vänner och bekanta blir upprörda utifrån att bilden i medierna är att domstolar dömer till ringa vapenbrott med korta påföljder trots att man har gått med illegala vapen på öppen gata. Regeringen har antagit en ny vapenlagstiftning. Med anledning av det skulle jag vilja höra med justitieministern om den nya lagstiftningen är tydligare vad det gäller att vapenbrott klassas som grovt, så att påföljderna blir hårdare. För det borde vara självklart att det är ett grovt brott om man går med illegala eller skarpladdade vapen på gatan. 47 (): Det är mycket man tror är självklart. Det är naturligtvis på det sättet att vi i har en restriktiv vapenlagstiftning redan som det är , men det finns skäl att göra förbättringar och att också ta itu med en del problem som vi har upptäckt . Regeringen lade i går, eller om det var i förrgår, fram en proposition till när det gäller grovt vapenbrott, bland annat. I den propositionen tydliggör vi när ett brott ska anses som grovt, vilket innebär att fler vapenbrott kommer att bedömas skarpare än vad som har varit fallet . Och den lägsta påföljden för den typen av brott kommer då att vara fängelse. Men det räcker naturligtvis inte med det, utan vi påtalar i det här förslaget till att straffansvar också bör gälla den som olovligen förvarar skjutvapen åt någon annan. Det gäller också den som inför vapen utan att anmäla det. Vi har en hel lista på åtgärder som kommer. Därutöver har regeringen beslutat om en utredning för att ytterligare titta på viktiga skärpningar när det gäller vapenlagstiftningen. 48 (M): Det är bra att de här förtydligandena kommer. Som ministern var inne på har generellt sett en ganska skarp vapenlagstiftning. En annan fråga som har varit uppe mycket till diskussion är strafflängden. Många människor man träffar tycker att vi har väldigt låga straff även när det är grova brott. Dessutom har vi haft diskussioner om möjligheten för polisen att kunna telefonavlyssna till exempel i samband med utredningar av vapenbrott. Kan justitieministern gå in lite mer på vad det är dessa ytterligare utredningar ska titta på? 49 (): Det är två saker vi tittar på, eller i två omgångar. Det ena handlar om att ge tilläggsdirektiv till en utredning för att man ska se på polisens möjligheter att använda hemlig telefonavlyssning när man utreder vapenbrott. Det är inte möjligt, eftersom det kräver minimistraff i straffskalan vilket vi inte har. Visserligen är straffskalan någorlunda vid, men möjligheten för polisen att utreda brott behöver förstärkas. Därför ber vi utredningen titta på detta. Det är inte tvärsäkert så att längden på straffet ska vara argumentet för huruvida polisen får använda en viss metod eller inte, utan det måste handla om att också brott som är lägre på straffskalan kan utredas ordentligt. Den andra utredningen handlar om reglerna och påföljderna när det gäller grova vapenbrott. Vi behöver ett underlag för att se om vi behöver göra ytterligare skärpningar. Men det handlar också om den tekniska utvecklingen som gör det möjligt att förstärka vapen på ett sätt man inte kunde göra tidigare och en rad andra frågor som vi nu behöver ta en titt på för att se till att vi har en modern vapenlagstiftning. Lagen om valfrihet inom 50 (S): Min fråga är till socialministern. I kommun i tillämpas lagen om valfrihet inom . Här liksom i många andra kommuner har argumentet för detta varit att det skulle skapa valfrihet för brukarna. efter införandet visade det sig att det var ganska få som ville välja någon annan leverantör än kommunen. Därför valde den politiska majoriteten i att göra också det så kallade ickevalsalternativet till ett privat alternativ genom att upphandla ett antal privata vårdleverantörer som fick stå för det så kallade ickevalsalternativet.