prot · GZ0987 · 2012-03-22 00:00:00 — 1 § Anmälan om inkommen granskningsrapport från Förste vice talmannen anmälde att följande granskningsrapport inkommit från : RiR 2012:6 Regelförenkling för företag regeringen är fortfarande långt från målet 2 § Förbättrade villkor för studerande föräldrar Föredrogs utbildningsutskottets betänkande 2011/12:UbU11 Förbättrade villkor för studerande föräldrar (prop. 2011/12:42). Förste vice talmannen konstaterade att ingen talare var anmäld. (Beslut skulle fattas .) 3 § Näringspolitiska frågor Föredrogs näringsutskottets betänkande 2011/12:NU10 Näringspolitiska frågor. 1 (KD): Alliansregeringen har i regeringsställning genomfört stora och viktiga reformer på näringspolitikens område. Vi har sänkt skatten för vanliga inkomsttagare, och därmed ökat arbetsutbudet och sysselsättningen. Människor har fått mer pengar kvar i plånboken, vilket har gett ökad frihet att ta eget ansvar och göra egna livsval. Arbetslinjen har varit framgångsrik. Vi behöver dock gå vidare. Jag och vill se att arbetslinjen kompletteras med en tydlig företagslinje genom det arbete som pågår i . Vårpropositionen är under beredning. arbete för bättre tillgång till riskkapital, bland annat, ska nu föras vidare till skarpa förslag. Forsknings- och innovationspropositionen, innovationsstrategin och mineralstrategin är andra exempel på ett målinriktat arbete för att tillvarata goda förutsättningar när det gäller naturresurser, energiproduktion, forskning och utbildning och för att stärka vår konkurrenskraft och goda position i en allt tuffare global konkurrens. Vår chans är att satsa på kunskapsdriven tillväxt och att inte ha högre beskattning av medborgare och företag än vad som är nödvändigt men också att ledande position som innovationsland kan växlas in i bättre kommersialisering av de innovationer som föds i vårt land. behöver fler jobb. Många människor står fortfarande utanför arbetsmarknaden. Vi har en ungdomsarbetslöshet som är oacceptabelt hög. Unga människor ska kunna känna framtidshopp och se möjligheterna att försörja sig själva och sina familjer. Nya jobb kan dock inte kommenderas fram av politiker. De skapas när enskilda människor finner det mödan värt att starta eller utveckla ett företag, förverkliga en idé och riskera sitt sparkapital. Fler och växande företag behövs för jobben, tillväxten och välfärden. Vår syn på näringspolitikens inriktning redovisade utskottet så sent som i anslagsbetänkandet om utgiftsområde 24. presenterade oppositionen sin syn i fyra reservationer. behandlar vi motioner från allmänna motionstiden om näringspolitiska frågor i en så kallad förenklad ordning där vi hänvisar till de ställningstaganden som utskottet gjorde . Det innebär också att vi håller en allmän näringspolitisk debatt där de fyra oppositionspartierna i var sitt särskilt yttrande redovisar sin syn på hur näringspolitiken bör utformas. Goda villkor för företagande är avgörande för ekonomisk tillväxt. För att uppnå en hög nivå på privata investeringar krävs det att har ett bra företagsklimat. Politiken ska också bidra till en hög produktivitetstillväxt. Regeringens politik har vi som sagt lagt fram och diskuterat. Vi har också diskuterat oppositionens förslag. De särskilda yttrandena från oppositionen är spännande läsning. I det näringspolitiska recept som Socialdemokraterna presenterar i sitt särskilda yttrande finns ett antal goda idéer. Dock är det en ganska tunn soppa som serveras när man summerar substansen i de många välvilliga orden. Det mest substantiella är den orubbliga tilltron till så kallade branschprogram där statens roll i näringspolitiken ska stärkas. Där har vi olika uppfattningar. Vi är dock, fru talman, helt överens om att inte ska möta den allt hårdare konkurrensen med en låglöne- eller lågprislinje, utan det är en kunskapsdriven tillväxt som skapar långsiktiga förutsättningar för vårt land. Vad som inte står i Socialdemokraternas särskilda yttrande är att ni vill avveckla kärnkraften som står för av nästan helt koldioxidfria elproduktion. Inte heller står det att den viktigaste finansieringen av era konkreta förslag kommer från en fördubbling av arbetsgivaravgifterna för ungdomar och från någon form av förmögenhetsskatt som ju tidigare drev ut riskkapitalet ur landet. Detta hör också till den samlade bilden av näringspolitiken. har också många kloka tankar. är man benhård med att kärnkraften ska avvecklas snabbare än något annat parti tycker. Fundera ett tag på hur det påverkar investeringsviljan bland elintensiva basindustrier som är själva ryggraden i förädlingen av våra unika tillgångar skogen och malmen. Det är ofta förädlingsprocesser som pågår om dygnet årets . Glöm inte heller att en stor del av det snabbväxande tjänsteföretagandet är just tjänster för de tillverkande industriföretagen. vill ha en särskild innovationsminister. Det är inget omstörtande förslag. Det kanske är bra, inte vet jag. I särskilda yttrande skriver att basen för en ekonomiskt uthållig tillväxt är en jämn tillgång till material, energi och kunskap. Hur detta jämna flöde av till exempel elektricitet ska åstadkommas när det inte blåser framgår däremot varken av eller av texter. Näringspolitik handlar om att skapa goda förutsättningar för konkurrens, forskning, innovation, lärande och inte minst för ett gott företagsklimat. Det handlar däremot i liten utsträckning om att pytsa ut pengar till olika statliga myndigheter. I grunden har samtliga partier goda intentioner. Recepten för ett gott företagsklimat skiljer sig dock åt, kan man lugnt säga. Goda villkor för tillväxt och jobb skapas genom insatser på många olika områden. Det handlar bland annat om skatter, infrastruktur för transporter och it, villkor för och satsning på forskning, utbildning, handels- och investeringsfrämjande, hur arbetsmarknaden fungerar, sociala trygghetssystem för anställda och företagare, energi, miljö, landsbygdsutveckling, kultur och regional tillväxt. I den takt som i allt högre grad blir en kunskapsbaserad ekonomi ökar också betydelsen av tjänsteinnovationer. Jag menar att regeringen bedriver en tillväxtpolitik som utgår från företagarperspektivet och som syftar till att skapa bättre förutsättningar för nystart av företag och för tillväxt. Jag nämnde att det är många politikområden som är avgörande, men det handlar också om att näringspolitiken utgår från olika perspektiv. Makroekonomisk stabilitet är en oerhört viktig ingrediens. Där ligger bra till. Att vi kan fortsätta att ha dessa goda ramvillkor drar till sig investeringar. Goda ramvillkor för företagande och näringspolitiska insatser är nödvändiga för att främja tillväxt. Det ställer krav på en flexibel arbetsmarknad, en väl fungerande kapitalmarknad, en utformning av skattesystemet som främjar att företag startas och växer och en anpassning av trygghetssystemen till företagarnas behov. För att skapa förutsättningar för fler växande företag behövs både generella och riktade insatser för företagande. För att fler ska bli företagare krävs att fler individer ser företagande som lika självklart som en anställning; dit har vi fortfarande ganska långt kvar. Regeringens näringspolitik rymmer väldigt många olika insatser för att främja alla de saker som jag nu har talat om. Det handlar väldigt mycket om generella insatser, men också om insatser för att främja forskning, utveckling och innovation, konkurrensfrämjande åtgärder och regelförenkling. Det rör sig också om mer riktade insatser, som åtgärder för att främja kvinnors företagande, företagande bland personer med utländsk bakgrund, social ekonomi och socialt företagande. Min partikamrat kommer senare att utveckla syn på socialt företagande och den tillväxt och sysselsättning som skapas av turism i vårt vackra land. 2 (S): bor på en gård på landsbygden. Hon driver ett spa. Hon drömmer om en utbyggnad med övernattning. äger ett producerande företag som är elintensivt. Han är orolig för konkurrensen då hans företag ligger i elprisområde 4. Han säger att ett öres skillnad gentemot område 3 innebär för hans företag. Det är inte konstigt att han känner en viss oro för framtiden. med invandrarbakgrund driver ett företag. Han är orolig för kostnaderna när det gäller sjuklön. som är textilkonstnär vill utveckla tyger så att vi i vårt mörka land skulle kunna ha ytterkläder som lyser av sig själva så att vi inte behöver använda reflexer. Till det behövs pengar för utveckling. har fått avslag på sina ansökningar. Dessa fyra företagare har drömmar om framtiden. Om de ska kunna förverkliga sina drömmar behövs det en näringspolitik som tar sin utgångspunkt i samverkan. Men det behövs också en politik som stimulerar den inhemska marknaden så att efterfrågan ökar. Det måste bli ett slut på försämringar för vissa grupper i samhället. Det skapar ju inlåsningseffekter så att man inte vågar ta steget och göra investeringar eller utbilda sig, vilket det också kan handla om för den enskilde. För dessa fyra företagare, liksom för alla andra företagare som inte har en marknad enbart i är det viktigt att vi har en politik för ökad export så att fler kan komma ut på andra marknader så att vi kan öka tillväxten. Vi socialdemokrater anser att näringspolitiken ska bygga på insikten om betydelsen av värdeburen tillväxt och den kunskapsbaserade ekonomin i syfte att stärka den svenska konkurrenskraften och skapa jobb. måste konkurrera med hög kompetens och goda arbetsvillkor, inte med låga löner, för att vi ska stå starka i en alltmer globaliserad ekonomi. Det är därför med häpnad vi tar del av det förslag från som vi kunde höra om på nyheterna och som bejakas av , att unga människor ska komma in på arbetsmarknaden med sänkta löner. Det vore intressant om vi kunde få veta på vilket sätt tillväxten ökar om vi sänker lönerna. Hur får det fler människor att våga investera i egen utbildning eller varor och tjänster som kan gagna marknaden? Jag hoppas att vi får veta lite mer om det i den här debatten. Företagsfrämjande entreprenörskap och näringslivsutveckling är vägen till tillväxt. För att förverkliga det krävs andra åtgärder än vad regeringens näringspolitik ger. Det mest tydliga förslaget är en sänkning av krogmomsen. Man kan undra hur de företagare som vill utveckla sina företag ska kunna tillgodogöra sig det. I en alltmer konkurrensutsatt värld kan det handla om överlevnad. Det känns som om Alliansen saknar politik på området. behöver fler företag som kan skapa välfärd, tillväxt och näringslivsutveckling. Villkoren för entreprenörskap måste stärkas om framtidens jobb ska växa fram i de små och medelstora företagen. Den näringspolitik som vi förespråkar har som målsättning att underlätta för entreprenörer inom till exempel servicesektorn att anställa, expandera och exportera. Detta förutsätter bland annat att tillgången på riskkapital förbättras för små och medelstora företag. Andra områden inom näringspolitiken som regeringen har förhållit sig alltför passiv till är forskning, innovation och branschprogram. Det låter lite raljant när ordföranden i näringsutskottet säger att det som Socialdemokraterna serverar i sitt särskilda yttrande är en soppa. Det är vi socialdemokrater som har byggt starkt. Vi skulle inte ha en så bra och stark ekonomi i det svenska samhället om det inte hade varit för den politik som vi har fört där arbetstagare, företagare och konsumenter ska gå hand i hand. Alla ska känna att de är med. Det handlar mycket om trygghet. Att då säga att branschprogram inte är någon framkomlig väg håller inte. Vi vet att det som har varit styrkan i svensk tillväxt är att vi har haft en samverkan mellan samhället och näringslivet, och att man förutsättningslöst har diskuterat vad man kan bidra med från olika håll. När det handlar om investeringar och såddkapital i tidiga skeden går inte riskkapitalister och privata banker in om inte samhället är med. Alliansens syn på samverkan och brist på tilltro till den är förödande. har pekat på detta. I den utredning som leds av har man mycket tydligt pekat på detta. För att ska ha tillväxt måste vi arbeta i samverkan. Med tanke på alla de utmaningar som vi står inför med en åldrande befolkning, med infrastrukturen och med klimat och hållbarhet är det väl en utmärkt chans för om vi skulle kunna arbeta i samverkan för att öka tillväxten. Vi får se vad de övriga allianskollegerna säger här senare i debatten. Men vi är helt övertygade om att det enda sättet för att fortsätta vara ledande inom exempelvis det som är kopplat till miljöteknik är att vi arbetar i samverkan. Något som över huvud taget inte vidrörde i sitt anförande är den rapport som Arbetsförmedlingen lämnade där man visar på en strukturomvandling inom industrin. Man säger att 25 000 jobb kommer att försvinna. Det är ganska tufft. Många kommer att bli arbetslösa. Dess värre kanske ett och annat företag inte kommer att finnas inom industrin. Hur ska vi möta detta? Har alliansregeringen några förslag över huvud taget utifrån den strukturomvandling som pågår här och ? När i sitt anförande säger att alliansregeringen har ökat sysselsättningen är det inte riktigt sant. Jag ska som exempel ta som jag kommer från. Sedan alliansregeringen tillträdde 2006 har sysselsättningsgraden i gått ned . Det är nästan dubbelt så många som är arbetslösa jämfört med hur det var 2006. Jag tror att det är mycket svårt för kronobergarna där hemma att känna igen sig i den bild som målar upp av näringslivet och hur bra er politik har varit. Utskottet har enats om en förenklad motionsberedning . Sedan är särskilt vi från oppositionens sida mycket förvånade över själva debattordningen här i kammaren just . Vi kommer att fundera på hur positiva vi kommer att vara inför en förenklad motionsberedning. Men vi gjorde ställningstaganden i fråga om näringslivspolitiken, och de ställningstaganden som vi då gjorde och framförde i våra reservationer står vi fortfarande fast vid. Jag tycker att det är viktigt att markera det. Avslutningsvis vill jag säga att för , , och , som drömmer om att utveckla sina företag, kommer det att vara viktigt att vi kan få bort genusskillnaderna, det vill säga de villkor och strukturer som alldeles för mycket präglar samhället när det gäller näringsliv och arbete. De har även behov av ökad tillgång till riskkapital och innovationer och även att vi tittar på vad vi kan göra med sjuklöneperioden. Ska vi lyfta bort detta ansvar från arbetsgivarna? Det bör kanske tillsättas en utredning som kan se över detta. 3 (KD) replik: Det finns exempel på något lyckat branschprogram, men att ha detta som någon sorts grundpelare för sin näringspolitik tror jag inte är en framkomlig väg. Exemplen på dem som har misslyckats är betydligt fler. Strukturomvandling är ingenting som socialdemokratin historiskt har varit främmande för. Det har funnits inslag i socialdemokratisk politik som har uppmuntrat och skyndat på strukturomvandlingen. Man kan ta den solidariska lönepolitiken som exempel. Den hade till uppgift att hålla ned lönerna i de lönsamma branscherna och få upp dem i de olönsamma för att snabbare få fram en strukturomvandling. Det viktiga här är att vi har ett nyskapande av jobb. När strukturer är livskraftiga måste det finnas andra branscher som står där och tar vid och efterfrågar arbetskraft. Jag betonade inte ordet soppa utan ordet tunn, . Det står många bra saker, men när man summerar vad det handlar om tycker jag att det var branschprogrammen som stod kvar som det som i vissa delar skiljer ut den offensiva näringspolitiken. Däremot är de andra ingredienserna skadliga. Jag menar att ett återinförande av någon form av förmögenhetsskatt är en döbelnsmedicin att ge till patienten som driver ut kapitalet ur landet. Likaså kan inte en fördubbling av arbetsgivaravgifterna för ungdomar vara en medicin för att råda bot på ungdomsarbetslösheten. Jag träffade representanter för callcenterföretagen som har tiotusentals ungdomar anställda. De sade att detta skulle vara ett dråpslag mot hela denna instegsbransch. De skulle få avskeda jättemånga för att över huvud taget finnas kvar på marknaden och i stället ta till andra lösningar. Jag tror tyvärr inte att detta är ett recept för en framgångsrik näringspolitik. 4 (S) replik: står nu här i kammaren och framför lite skrämselpropaganda med anledning av exempelvis vårt förslag som gäller ungdomar på arbetsmarknaden. Han säger att en fördubbling av arbetsgivaravgifterna för unga skulle vara förödande. Det tror inte vi tvärtom. Vårt förslag handlar om att den arbetsgivare, oavsett vilken, som anställer en ung människa ska få en sänkning av arbetsgivaravgifterna, inte alla. Som det nu är har en hel del av dessa arbetsgivare fått en sänkning där pengarna stoppas direkt ned i fickan hos arbetsgivaren. Många av dessa arbetsgivare hade anställt i alla fall därför att de har behov av arbetskraft. När det gäller en förmögenhetsskatt har vi inte något förslag om en sådan. Den delen handlar också om skrämselpropaganda. Jag skulle vilja återkomma till branschprogrammen. säger att det finns fler exempel som visar på misslyckande. Det skulle vara intressant att få en redovisning här i kammaren av vilka som har misslyckats. Hur kan det komma sig att de andra medlemsländerna i EU tycker att branschprogram och samverkan är ett bra sätt att arbeta för tillväxt i ? Det gäller tydligen inte för tillväxten i . 5 (KD) replik: Jag besökte ett callcenterföretag nere i för . Det var i i kommun. Jag tror att de har ungefär 300 anställda. Företaget är hotat av olika skäl. Men den kostnadsökning som skulle drabba denna arbetsplats i egen valkrets gör att företaget överväger att lägga ned sin verksamhet på grund av bristande lönsamhet. Hon talar om att detta är pengar som går rakt ned i ägarens fickor. Skrämselpropaganda eller inte, men det är i alla fall inte riktigt seriöst att säga det. Ofta är dessa instegsbranscher för unga människor inte särskilt lönsamma. De skapar mycket sysselsättning, och många får sitt första jobb där. Att då höja kostnadsläget i dessa företag leder i värsta fall till att de säger upp folk. Sedan får de sänkta arbetsgivaravgifter när de nyanställer. Men att detta kommer att vara ett dråpslag för en bransch som callcenterbranschen är alldeles uppenbart. Sedan finns det inte några vattentäta skott mellan samverkan mellan statliga företag eller statliga myndigheter och olika branscher. Det har vi haft. Jag kan som exempel ta telekombranschen och samverkan mellan före detta och . Det var framgångsrikt. Det var även samverkan mellan och så vidare. Men det finns ingen anledning att göra detta till någon sorts politisk princip och att det är detta som vi nu ska lita på. Världen ser annorlunda ut än vad den gjorde som dessa branschprogram var framgångsrika. Den här samverkan fortsätter på väldigt många områden när det gäller beställning och upphandling, inte minst från statliga myndigheter och aktörer. 6 (S) replik: Alla på nere i som kommer att bli arbetslösa är bara att beklaga. De blir arbetslösa, för företaget kommer att lägga ned verksamheten och flytta. Man kommer att bli arbetslös trots alliansregeringens politik sänkningen av arbetsgivaravgiften för unga. Är det alltså rätt eller fel? De här unga människorna blir arbetslösa fastän den här politiken gäller. Det kan man fundera över. När en sådan här arbetsplats försvinner är det också ett problem med tanke på det lilla samhälle som är. Det är då vi behöver en politik för omställning utifrån hur nya arbetstillfällen kan skapas i och runt för dem som där blir arbetslösa. Det är här ni i regeringen inte har någon politik. Ni anser ju att marknaden själv ska sköta sådant här. Det blir oerhört tydligt när jag frågar om exempel på misslyckade branschprogram. vet inte riktigt vad ett branschprogram är, vad vi avser med branschprogram. De branschprogram vi hitintills haft har betytt oerhört mycket för svensk utveckling, inte minst inom fordonsindustrin. Det gäller också det som varit inom läkemedelsindustrin, inom teknikutveckling och så vidare. Det handlar inte om att man på statliga företag sätter sig ned och gör saker och ting, utan det handlar om forskning och utveckling. Det handlar om att använda exempelvis och andra riskkapitalbolag i statlig regi som i samverkan med näringslivet tittar på hur vi på bästa sätt kan använda pengarna för att kunna konkurrera i en alltmer global värld. 7 (M): Målet med näringspolitiken är att stärka den svenska konkurrenskraften och att skapa förutsättningar för fler jobb i fler och växande företag för att därigenom bryta utanförskapet. Här i kammaren brukar det finnas krav på stora satsningar. Ofta presenteras sådana både av allianspartierna och av oppositionen. kan man missta sig och tro att det är just stora satsningar som behövs. Så är ibland fallet men långt ifrån alltid. Jag tänker tala om de små men avgörande satsningar som regeringen gör för att just stärka den svenska konkurrenskraften och skapa förutsättningar för fler jobb i fler och växande företag. Kunskapsekonomi är ett begrepp som lanserades och något som vissa partier fortfarande slänger sig med. Visst, kunskap är centralt i en globaliserad värld med högt konkurrenstryck. Men viktigare är hur kunskapen omsätts därav fokus på innovationer. Förmågan att omsätta kunskap i innovationer är det centrala för att skapa välstånd i en ekonomi. Den lilla men viktiga satsningen på att utveckla indikatorer för innovation är ett exempel. tillförs 5 miljoner för att i samverkan med , och ta fram indikatorer som kan leda till bättre beslutsunderlag, till beslutsunderlag av högre kvalitet. Jag tror att det är mycket väl använda pengar. Väl utvecklade indikatorer kommer att vara till hjälp när det gäller att förbättra precisionen i de statliga åtgärderna. Förhoppningsvis leder det till en effektivare resursanvändning. Även i näringspolitiken borde prickskytte vara bättre än bombmattor. För att kunna få ännu effektivare samhällslösningar, exempelvis för en väl fungerande hälsa och omsorg samt för en miljövänligare offentlig sektor, krävs det nya tag! Offentlig innovationsupphandling är ett sådant område som behöver utvecklas. Därför tillförs och därefter detta för att stötta uppbyggnaden av kompetens, metod och erfarenhet avseende innovationsupphandling, som komplement till det ordinarie upphandlingsstödet. En sådan här insats handlar om att förverkliga hela innovationspotential. Oavsett om affärsidén är att starta en bowlinghall eller ett miljöteknikföretag som renar utsläppen från vår industri krävs det riskvilligt kapital. Tillgången till riskkapital är mycket viktig, särskilt i tidiga skeden. Här kan staten naturligtvis göra en insats. Men som ni kunde se i gårdagens används inte allt statligt riskkapital. En anledning är att statens kapital i vissa fall ska kompletteras med privat kapital. Den principen är god då de privata investerarna tillför inte bara kapital utan även kunskap. Tyvärr har alldeles för få av dessa så kallade affärsänglar som behövs i en fungerande marknadsekonomi. Här har regeringen satt i gång ett arbete som syftar till att stärka finansieringen till företag i tidiga faser genom att se över möjligheterna att skapa en tydligare aktörsstruktur gällande riskkapitalinvesteringar. Det gäller också effektivisering av kapitalanvändningen. Fokus är naturligtvis på att öka kundnyttan genom ett tydligare och effektivare system, på att göra det möjligt att få ut mer av systemet utan att nödvändigtvis tillföra mer kapital samt på att skapa en mer flexibel statlig organisation. Statens roll på det näringspolitiska området ska vara att skapa generellt goda förutsättningar för företagande och utveckling, inte att ge särskilt stöd till en viss näring. Allt entreprenörskap kommer underifrån. Därför är näringsklimatet och de generella förutsättningarna så viktigt. Hela tanken med branschprogram går stick i stäv med hur man får ett mer entreprenöriellt . Entreprenörskap kan inte planeras fram, utan det växer fram genom starka individers lust, nyfikenhet och personliga drivkrafter när det gäller att lösa viktiga problem.