prot · GZ09105 · 2012-04-27 00:00:00 — Det är en kommuns egenintresse att göra det. Det låter på som att staten skulle överta hela ansvaret för bredbandsutbyggnaden. Då kan man fundera på: Hur ska man finansiera det? Om man skulle överföra hela ansvaret till staten, vilka skatter ska vi då höja för att klara av de stora investeringarna och friskriva operatörerna från det ansvar som jag tycker att de faktiskt ska ha? Sedan säger att operatören själv kan välja hur man ska använda de 300 miljonerna inom 800-bandet och vilka man ska först ska ge tillgång till minst . Det stämmer inte. PTS har överlämnat den första listan med abonnenter. Den är konkret, med namngivna personer och fysiska adresser som den tillståndshavande operatören får förhålla sig till. Man kommer successivt att förse dem med nya listor på nya abonnenter som med de här pengarna ska få tillgång till bredband. 77 (S): Jag vill bara säga att det jag sade till ministern var att jag inte kan lagen utantill och att jag därför inte kan alla formuleringar. Ministern skriver i sitt svar: De åtgärder som vidtas ska vara ägnade att skapa en säkerhetsnivå som, med beaktande av tillgänglig teknik och kostnaderna för att genomföra åtgärderna, är anpassad till risken för störningar och avbrott. Jag menar att det finns ett utrymme för tolkningar, och jag är lite fundersam över vem som har tolkningsföreträde. Jag vill fortsätta att prata om det här med trygghet och risken för driftstörningar och avbrott. Jag nämnde äldreomsorgen och äldre människor, och det finns ganska obehagliga exempel på hur folk har fått ligga och vänta och inte kunnat meddela sig. Skogsnäringen och många andra branscher har anpassat sin verksamhet utifrån den teknikutveckling som sker. Det innebär att det sitter skogsarbetare i skotare och har mycket ensamarbete. De har förändrat sin verksamhet därför att de har utgått från att de kan lita på den teknik som finns. Man kan inte lita på den teknik som finns. Därför menar jag att det här är ett ansvar som samhället måste ta. Jag menar att regeringen borde se över lagstiftningen och titta på hur operatörerna faktiskt gör sina tolkningar av lagstiftningen och hur man från statligt håll håller efter så att vi kan ha en hög säkerhetsnivå när det gäller de här frågorna. Jag tycker att det är samhällets ansvar. 78 (S): Bredband är lika viktigt som vägar, säger tillsammans med några partikamrater i ett uttalande. Jag delar den åsikten. Därför menar jag att fokus måste vara på statens insatser och att nationella mål innebär nationellt ansvar. Just nu satsar mycket energi på att sätta fokus på den enskildes ansvar. Där marknaden inte bygger ut måste de boende själva skapa förutsättningar för att bredband med hög kapacitet byggs ut. Precis så säger man. Ja, smarta kommuner satsar på bredband. Men det finns också många fattiga kommuner som inte har råd att göra de satsningar som man ska göra om man ska vara smart. Man har ansträngd ekonomi, som jag sade tidigare, och man har tagit över en del av statens ansvar för de utförsäkrade och för de arbetslösa som är utan a-kassa. Vilka skatter ska vi höja? Vi kanske ska börja med att ha en smartare jobb- och näringspolitik som får fler människor i arbete, ökar statens intäkter och ökar kommunernas intäkter och förutsättningar att satsa mer på viktiga insatser i samhället. Den här regeringen har klippt bort i skattesänkningar främst till dem med de högsta inkomsterna, de största villorna och de största förmögenheterna. De pengarna hade vi kunnat använda delvis till att skapa bättre förutsättningar för glesbygdskommuner så att de också kunde vara konkurrenskraftiga i arbetet med att bygga ut bredband. Jag tycker, precis som flera har sagt här, att det är viktigt med ett säkert, snabbt och tryggt bredband i hela landet. Vi ser att det är någonting som kommunerna behöver. Men jag tycker att det är fel att det är den enskildes ansvar att driva det här i form av byalag. Hur fantastiska byalagen än är och hur stor kraft som än finns där är det inte alla byar som har just den kompetensen och kraften, men de har ändå behovet. 79 (S): När det gäller hur man ska få mer utväxling på pengarna kan man kräva mer kartläggning och mer kanalisation. Man kan se till att det alltid läggs ned rör när det byggs nytt och ställa krav på att ha fiber i all nybyggnation och så vidare. Det går också att med krav från statens sida se till så att det bit för bit blir bättre med de höga hastigheterna. Ska vi klara 4G måste vi också ha en fiberutbyggnad. 4G kommer inte att åka hela vägen, utan vi måste också ha fiber i hela landet för att klara av det. Det har vi inte , och vi har inte tillräckligt höga hastigheter. Vi har heller inte trygghet överallt. Det finns människor som känner sig oroliga över att inte nå , och har inte alltid mobiltäckning på väg till de äldre eftersom kravet på täckning bara gäller där människor bor, vilket gör att det går att komma upp i procent när det gäller hur många människor man når. Men vitsen med mobiltelefoner är att man ska kunna använda dem någon annanstans än där man bor. Det är därför som det är så viktigt att vi ser till att de här fläckarna utan täckning som finns i vartenda län försvinner. Inom turismen, lantarbetet och skogsarbetet måste man kunna ha täckning, liksom inom när de är på väg till de äldre. De måste kunna nås. Det är en trygghetsfråga, men det är också en näringslivsfråga att det ska fungera i hela landet. Man ska kunna leva och bo i hela landet, tycker vi, och det tycker ju också. Därför borde vi hjälpas åt med att få en bättre täckning i hela landet. 80 Statsrådet (C): Jag tycker att man ska vara noga med att i den här typen av frågor inte skrämma människor i onödan. Operatörerna är skyldiga att informera alarmeringscentralen om det finns driftstörningar, avbrott eller liknande som gör att nödsamtal inte kan förmedlas till en alarmeringscentral. De måste berätta vad det handlar om för avbrott, vilken omfattning det har och beräknad tid för avbrottet. SOS Alarm erbjuder på kommersiell basis viktiga samhällsaktörer abonnemang på uppgift om störningar i trafik-, el- och telesystemen via den samverkanswebb som finns. Det är viktigt att framhålla att det är så det ser ut. Självklart har vi i , , en ordning där regering och riksdag stiftar lagar och myndigheterna har tillsyn över områdena och ser till att lagarna följs. Det gäller även på det här området. Det är också självklart att PTS granskar operatörerna så att de följer intentionen i lagen. Ett av skälen till att regeringen frigjorde 800-bandet för mobilt bredband var just för att kunna bygga upp mobilt bredband till de skogsarbetare, turistarbetare och andra som rör sig i de delar av landet som är obebyggda och där bredbandstillgången och hastigheterna behöver komma upp för att det hela ska vara acceptabelt. Det bandet rullas nu ut för fullt för att vi ska få mobilt bredband även i glesa delar av landet. Regeringens fokus är att där marknadskrafterna inte räcker till går vi in med omfattande insatser från det offentliga. Det handlar om en halv miljard i bredbandsutbyggnad . Vi arbetar via Bredbandsforum intensivt tillsammans med operatörerna, kommunerna och byalagen för att hitta modeller där vi på ett samhällsekonomiskt effektivt sätt kan se till att hela landet får tillgång till bra bredband till höga hastigheter och långsiktigt också får bredband i världsklass i hela landet. Överläggningen var härmed avslutad. 16 § Svar på interpellation 2011/12:304 om nätneutral internetaccess 81 Statsrådet (C): har frågat mig vilka åtgärder jag ser som viktiga för att garantera kunderna en nätneutral internetaccess. Regeringens utgångspunkt är att politiker varken ska bestämma vilka tjänster som ska finnas på marknaden eller priserna för dessa. Däremot är regeringens uppgift att se till att förutsättningarna på marknaden är gynnsamma för ett antal olika samhällsintressen. Förutom att verka för en mångfald av öppna tjänster på internet måste det finnas bra förutsättningar för konkurrens, investeringsincitament, innovation, konsumentmakt, driftsäkerhet, effektivt resursutnyttjande och internets styrning, för att nämna några av de viktigaste områden vi arbetar med. Ledordet för mig när det gäller nätneutral internetaccess är att konsumenten alltid ska ha en reell valmöjlighet. Konsumenter ska kunna välja en uppkoppling utan några begränsningar om det är vad de efterfrågar. Konsumenterna ska alltid kunna få tillgång till de tjänster de vill använda och de ska få vad de förväntar sig när de köper en tjänst. Regeringens målsättning är att vi ska stärka konsumentmakten som vi främjar utvecklingen av tjänster på internet. Det innebär att leverantörer av tjänster även i fortsättningen ska kunna vara innovativa vad gäller paketering och uppfinningsrikedom. Tre viktiga byggstenar måste finnas på plats för att konsumenter ska kunna rösta med fötterna. För det första krävs en fungerande konkurrens, för det andra transparenta och tydliga avtalsvillkor så att konsumenter vet vad de har att välja mellan och för det tredje en god kundrörlighet på marknaden, så att missnöjda kunder faktiskt kan byta internetleverantör. överlämnade jag därför ett lagförslag till som bland annat handlar om att konsumenterna ska få tydligare information, ett förslag som också antog. har information om begränsningar dolts i den finstilta texten som väldigt få läser. har det blivit ändring på den punkten. säger lagen att om ett abonnemang innehåller en begränsning, till exempel av IP-telefoni, ska det finnas tydlig, heltäckande och lättillgänglig information om det. Lagen innebär också att operatörernas information ska vara lätt att jämföra sinsemellan. Dessutom måste alla operatörer erbjuda minst ett abonnemang med en maximal bindningsperiod vilket ökar kundrörligheten på marknaden. Som påpekar konstaterar 2011 i sin rapport internetaccesser att det i vissa mobila bredbands- och internettjänster förekom begränsningar som inte kommunicerats tillräckligt tydligt. Det är inte acceptabelt, och PTS har getts verktygen att motverka att kunden kommer i kläm. Och för att leva upp till lagens numera mycket stränga krav arbetar PTS proaktivt med operatörerna på marknaden. PTS har också, om det skulle krävas, möjlighet att meddela föreskrifter eller utfärda allmänna råd. Om det trots detta skulle visa sig att konsumenter inte kan få de tjänster de vill använda har PTS fått ett nytt regleringsverktyg som innebär att myndigheten kan besluta om vad ett internetabonnemang minst ska innehålla, så kallad lägsta tjänstekvalitet. Frågan om nätneutralitet är mycket viktig, och jag följer noga utvecklingen på området. 82 (S): byter vi fokus lite grann, även om också den här frågan handlar om möjligheter för människor i hela landet att få tillgång till bra internetuppkopplingar och möjlighet att komma ut på internet. Vi ska ha ett fritt och öppet internet som inte stängs ned vissa tider, och vi ska inte hamna i ett läge där någon annan bestämmer vilka sidor vi får gå ut på. Vi vurmar båda för ett demokratiskt och öppet samhälle och vill inte hamna i ett sådant läge som vissa länder befinner sig i, där man till och med stänger ned möjligheten att surfa på nätet eller att finnas på Facebook, Twitter och så vidare. Jag tänkte likna den här situationen något vid situationen för tv. Vi har inte någon öppen och fri tv. Vi har tre kanaler som alla kan se. Sedan måste man välja, och man blir inlåst i ett visst fack. Om du väljer ett visst abonnemang får du vissa kanaler. Väljer du ett annat abonnemang får du andra kanaler. Utöver det måste du, för att få tillgång till kanalerna, betala en mycket hög kortavgift en gång . Dessutom är du inlåst innan du kan byta operatör. Det var en miss att det blev så med tv. har vi möjlighet att stämma i bäcken och se till att det inte blir på samma sätt med internet. Vi måste se till att vi har ett fritt och öppet internet och att vissa sidor inte segas ned eller att vi inte ens har tillgång till vissa sidor. Jag kan tänka mig att tycker att det vore trevligt om människor med ett visst internetabonnemang hade bättre tillgång till hemsida än till andra hemsidor, men så kan vi inte ha det. Jag tror faktiskt inte att i förlängningen skulle vilja ha det så; det var bara ett exempel eftersom kanske har en häftig hemsida som alla ska få tillgång till. Vi vill att alla ska ha tillgång till alla partiers hemsidor. Så vill vi ha det med det som finns på nätet. Vi tycker inte att någon ska bli inlåst i ett visst fack, att om du betalar för ett visst abonnemang får du se vissa sidor och betalar du för något annat får du se andra sidor. Vi vill ha ett öppet och fritt internet. Alla människor ska ha tillgång till det. säger att vi ska stärka konsumentmakten. Det är bra. Men hur ska det gå till? Hur ska människor klara av att välja? På vilket sätt ska man kunna visa friheten på internet? Hur ska vi få tydlig, heltäckande och tillräckligt bra konsumentinformation om vad det innebär att välja vissa abonnemang? Hur kan vi se till att vi konsumenter blir starka om vi ska använda oss av just konsumentmakten? Jag skulle vilja ha ett förtydligande när det gäller den delen. Dessutom skulle jag vilja fråga statsrådet om hon tycker att det är rimligt att vissa abonnemang förbjuder exempelvis IP-telefoni eller om hon tycker att det är oproblematiskt att Skype bara fungerar i vissa abonnemang och inte i andra? Är det så vi ska ha det , eller? har vi möjlighet att stämma i bäcken. har tidigare svarat på en skriftlig fråga från mig och sagt att det gäller att stämma i bäcken och se till att vi inte får inlåsningseffekter. 83 Statsrådet (C): Tack för dina kompletterande frågor, ! Som jag sade i mitt tidigare inlägg är det viktigt för mig att vi som konsumenter alltid ska kunna välja abonnemang som tillhandahåller de tjänster vi efterfrågar. Vi ska kunna få det som vi betalar för. Bakgrunden till att jag och regeringen föreslog ändringarna i lagen om elektronisk kommunikation, som sedan antog, var att vi kunde se att det fanns problem med bristande information från operatörerna. De dolde begränsningar i det finstilta, vilket många kanske över huvud taget inte läser. Därför är det väldigt viktigt att vi nu har tydliggjort att kunderna ska kunna få tydliga och jämförbara svar på frågorna: Vilket är priset? Vad kan jag förvänta mig av den tjänst som erbjuds? Finns det några eventuella begränsningar, och vilka är de i så fall? Vilken bindningstid är det som gäller? Då vet man vad det är för avtal man ingår och kan också välja att rösta med fötterna. är det väldigt tydligt i lagstiftningen att det finns en möjlighet för PTS att ingripa. Skulle det visa sig att man som konsument får svårt att hitta ett enda abonnemang på marknaden som innehåller de tjänster man vill använda sig av kan PTS i en ytterlighetssituation gå in och föreskriva vilken lägsta tjänstekvalitet som ska gälla. Jag tror att konsumentmakten i detta sammanhang är den allra viktigaste pusselbiten. Aktiva konsumenter som ställer krav och begär att få abonnemang som innehåller de tjänster de vill använda är de som kan påverka operatörerna. Jag är övertygad om att operatörer som vill finnas kvar på marknaden i det långa loppet kommer att se till att erbjuda sådant som konsumenterna efterfrågar. Annars blir man inte långlivad på marknaden. Men för att konsumentmakten ska fungera krävs det information. Det krävs att man som konsument får tydlig, heltäckande och lättillgänglig information, vilket den här regeringen nu har sett till att man ska kunna få av operatörerna. Operatörerna jobbar nu enligt den nya lagstiftningen. PTS har ansvar för att följa upp att så sker och har också fått verktyg för att ingripa om det skulle visa sig att det inte fungerar. gör en ganska halsbrytande jämförelse med tv och säger att det är en miss att det blev som det blev med tv i . Då måste jag få ställa en kompletterande fråga till . Du säger att det är en miss att det blev så att vi har tre kanaler i som alla kan se och har ett system där man kan välja att betala för att få se en del andra kanaler och där man har valfrihet över vad man ska ha i sin egen tv-apparat eller dator där hemma. Ska jag tolka det som säger som att Socialdemokraterna och helt enkelt vill förbjuda privat tv i och förbjuda möjligheterna att med egna pengar och egen vilja göra val över vad man själv ska kunna se i sin egen tv-apparat? 84 (S): Vad bra att ställer frågan i det här inlägget, så att jag har möjlighet att svara, och inte i det sista, som en del ministrar gör och även gjort . Jag gjorde jämförelsen med tv, där jag tycker att det har blivit en olycklig utveckling. Naturligtvis vill jag ha fler tv-kanaler och inte bara statlig tv. Naturligtvis vill jag att vi ska ha alla möjligheter. Vad jag beskrev var den inlåsning som många känner en besvikelse över. Man blir inlåst i ett visst fack och kommer inte ur det. Man kan bara se de och de kanalerna; vill man se andra kanaler måste man ha en annan operatör. Jag tycker att det är en olycklig utveckling, men jag vill absolut inte att vi bara ska ha statlig tv. Jag tror att försökte lägga de orden i min mun, men detta har jag inte påstått. Jag vill hävda att det är svårt för konsumenter . Jag tycker som att vi ska ha en väldigt stark konsumentmakt och konsumentrörelse där vi styrker konsumenterna. Jag kan ta mig själv som exempel. Trots att jag är med i blir jag i stort sett uppringd av telefonförsäljare det är för resten stackars utnyttjade ungdomar som har de här jobben som ska tala om för mig att de är de allra bästa bredbandsoperatörerna i landet. De är billigast, bäst och snabbast och har det bästa för kunden jämfört med de andra, säger de. I själva verket har operatörerna blivit väldigt fiffiga på att jämföra äpplen och päron. Det finns inte någon tillräckligt bra jämförande statistik för konsumenterna. Det blir krångligt för var och en som blir uppringd. Jag kan förstås ifrågasätta det de säger, men det finns kanske människor som sväljer det rakt av. Jag önskar att fler kunde säga: Jaha, är ni bäst och billigast i landet? Varför sade då de som ringde samma sak? Men det är svårt som konsument, och jag tror inte att det blir lättare nu; säger att det helt och hållet är konsumenterna som ska styra utvecklingen. Jag ser vikten av att vi har en bra nätneutralitet, ett öppet och fritt internet och tillgång till ett bra mobilt internet. Som konsument och medborgare i landet, som student, näringsidkare eller besökare ska man ha tillgång till detta. Jag önskar att jobbar i den riktningen. 85 Statsrådet (C): När jag nu lyssnar på kompletterande inlägg kan jag nästan få intrycket att hon tycker att det är lite bekymmersamt att man som konsument ibland får betala för det som man vill ha. Det är en lite anmärkningsvärd inställning. Det finns inga gratisluncher. Vill man ha obegränsad tillgång till alla de tjänster som finns på nätet via ett abonnemang kan jag tycka att det är rimligt att det kan kosta lite mer än ett annat abonnemang som har färre tjänster. Omvänt gäller att den som inte vill ha till exempel tjänsten IP-telefoni inte heller ska behöva betala för det. Låt mig ta ett litet exempel! Anta att det finns en kund som bara vill ringa med sin telefon, ingenting annat. Han är inte intresserad av IP-telefoni eller av musik- och videotjänster i telefonen. Han vill helt enkelt bara ha ett abonnemang som gör det möjligt att ringa med telefonen. Anta att det då finns en operatör som är villig att erbjuda ett väldigt billigt abonnemang för sådan telefoni där det inte ingår några andra tjänster, som kunden ändå inte är intresserad av och inte tänker använda sig av. Anser då att vi ska använda lagstiftningsverktyget för att förbjuda ett avtal som båda parterna skulle vara nöjda med? Jag är inte socialist. Jag är liberal. Jag tycker att det skulle vara en oacceptabel inskränkning i den fria avtalsrätten att gå in från statsmaktens sida med sådana påbud. Jag har inga problem med att de billigare alternativen inte erbjuder allt. En del som bara behöver enklare tjänster sätter kanske priset allra främst. Vill man nå allt får man kanske betala lite mer. Men det förutsätter två saker. Det ena är att villkoren är glasklara för kunden. Om ett abonnemang har någon form av begränsning måste kunden kunna få reda på det. Det andra är att det i praktiken finns abonnemang utan begränsningar som kunderna kan välja om de vill ha tillgång till alla de tjänster som internet erbjuder. antydde i sitt förra inlägg att jag kanske skulle vilja se abonnemang som prioriterar hemsida. Det där är en tanke som aldrig någonsin har svävat genom mitt huvud, för den är så fruktansvärt främmande för min syn på nätneutralitet. Min utgångspunkt är att tjänster som överförs på internet ska jämställas och likabehandlas, oavsett ursprung, vart de är på väg, vilken destination de har och vilken typ av information det är som skickas i nätet. måste vi se till att det finns möjligheter för operatörerna till acceptabel trafikstyrning, vilket handlar om att blockera spamtrafik för att kunna säkerställa att till exempel nödsamtal, tidskritiska tjänstesamtal och -videor och särskilt bandbreddskrävande tjänster får plats i nätet. Kunderna ska kunna få precis de tjänster som de förväntar sig. För mig är det otroligt viktigt att vara tydlig med att vi ska ha ett system och en ordning på den här marknaden som gör att kunderna alltid kan välja de abonnemang som de vill teckna. Men å andra sidan ska den som inte vill teckna sig för ett abonnemang som innehåller alla tjänster inte heller behöva göra det. 86 (S): Det är problem med ironi jag inser det. Jag var ironisk när jag tog exemplet, just bara för att visa på det horribla om det skulle vara så att man får tillgång till ett partis hemsida men inte de andras. Jag visste givetvis att absolut inte vill ha det så. Det var därför jag gjorde den liknelsen, för att skulle förstå att vi inte ska inskränka hemsidorna utan ska ha ett fritt och öppet internet. Då såg ju hur horribelt det faktiskt är. Vi som bor i ett så fritt och öppet land vill ju att människor ska ha den möjligheten. har inte svarat på min fråga om det är rimligt att vissa abonnemang förbjuder IP-telefoni. Jag vet inte hur jag ska tolka det svaret. sade att om man betalar mycket mindre ska man inte ha tillgång till det. Var det vad försökte säga i svaret? Det var i alla fall inte begripligt. Jag skulle vilja veta vad tycker om trafikstörning på mobilt internet, förbjuden IP-telefoni och så vidare, om nu är så liberal som hon sade. Hon antydde till och med att det är socialister som förbjuder saker och ting, vilket jag förstår att hon säger för att det låter så bra. Men om hon nu menar att ett liberalt samhälle är ett öppet samhälle, vill hon ändå göra det möjligt att vissa abonnemang förbjuder IP-telefoni och Skype? 87 Statsrådet (C): Skype är ju en form av IP-telefoni det är inte olika saker. Jag skulle vilja börja i den andra änden. Jag fick inget svar från om hon tycker att alla abonnenter ska vara skyldiga att teckna sig och betala för alla typer av tjänster oavsett vad man vill ha. Jag kan ta min mamma som exempel. Hon är och nybliven pensionär. I sitt yrkesliv fick hon aldrig lära sig att använda datorer. när hon har tid upptäcker hon gladeligen internet, sociala medier och digitala tjänster via sin dator. Men hon vill för allt i världen inte använda tjänsterna via telefonen, för hon känner sig inte trygg med det. Ska hon då behöva betala för ett abonnemang som kanske innehåller alla tjänster men som hon aldrig kommer att använda, betala ett överpris som det inte finns något motiv för henne att göra? Jag tycker inte att det är rimligt. Det viktiga är att det på den svenska marknaden ska finnas abonnemang där man kan teckna sig för till exempel IP-telefoni om det är den tjänsten man är ute efter. Men det måste också finnas möjligheten att välja bort den typen av abonnemang.