prot · H00925 · 2012-11-15 00:00:00 — 1 § Justering av protokoll Justerades protokollet för . 2 § Anmälan om fördröjda svar på interpellationer Till hade inkommit följande skrivelser: Interpellation 2012/13:70 Till Interpellation 2012/13:70 Sociala avgifter för sjömän av (S) Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är tjänsteresor och inbokade engagemang. (M) Enligt uppdrag och rättschef 2012/13:77 Till Interpellation 2012/13:77 Varsel i av (S) Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är tidigare inbokade inrikes resor. (C) Enligt uppdrag 2012/13:83 Till Interpellation 2012/13:83 Åtgärder mot fattigdom av (S) Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är tjänsteresor och inbokade engagemang. (M) Enligt uppdrag och rättschef Interpellation 2012/13:86 Till Interpellation 2012/13:86 Näringslivets situation i av (S) Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är tidigare inbokade inrikes resor. (C) Enligt uppdrag 3 § Anmälan om inkommen granskningsrapport från Talmannen anmälde att följande granskningsrapport inkommit från : RiR 2012:16 Vem tar ansvar? Statens tillsyn av information på tjänstepensionsmarknaden 4 § Hänvisning av ärenden till utskott Föredrogs och hänvisades Skrivelser 2012/13:42 till försvarsutskottet /13:43 till justitieutskottet 5 § Svar på interpellation 2012/13:66 om injektionsmissbruket 1 Statsrådet (KD): har frågat mig om jag är beredd att medverka till att göra en studie över injektionsmissbrukets omfattning. Att ha en uppfattning om missbrukets omfattning är naturligtvis en viktig förutsättning för att kunna prioritera samhällets insatser till områden där de bäst behövs. har och i uppdrag att följa utvecklingen av missbruket och omfattningen av samhällets insatser. Tillgängliga data därifrån bekräftar den bild som beskriver, det vill säga att injektionsmissbruket minskar något, men någon helt entydig bild är svår att få. I den samlade strategin för alkohol-, narkotika-, dopnings- och tobakspolitiken, den så kallade ANDT-strategin, har regeringen angett mål, inriktning och prioriteringar för samhällets insatser . Av strategin och åtgärdsprogrammet framgår att regeringen har prioriterat att få till stånd ett väl fungerande uppföljningssystem för att följa effekterna av de samlade insatserna. En projektgrupp och en referensgrupp för ett samordnat uppföljningssystem inom ANDT-området har inrättats inom . Indikatorer för att mäta det tunga missbruket ingår i arbetsgruppens förslag. Regeringen har också gett i uppdrag att genomföra en fördjupad mätning av problem som förorsakas av missbruk och beroende. I studien ingår också att studera negativa konsekvenser för tredje person. I planeringen ingår också att göra en incidensmätning efter den första mätningen för att få en bild av nytillkomna personer som utvecklat ett missbruk eller beroende . Institutet ska redovisa resultatet av studien . Både denna studie och arbetsgruppens förslag har ett bredare upplägg än den studie som skissar på. Jag är naturligtvis beredd att medverka till att vi får en tillförlitlig bild av injektionsmissbruket, men jag tänker i första hand avvakta till dess att jag har sett förslaget till uppföljning av ANDT-strategin innan jag tar ställning till behovet av ytterligare kartläggningar. 2 (S): Det här är första gången jag ställer en interpellation, trots min höga ålder, och jag ska göra så gott jag kan. Jag ska börja med att tacka ministern för att hon redogör för flera fina utvärderingar av missbrukspolitiken, som är väldigt viktig, i synnerhet när den står inför så stora förändringar som den gör . Vi har ju rört oss från en restriktiv politik till mer av en harm reduction-politik, och det innebär förstås att man måste följa upp hur utfallet blir. Ministern hänvisar till att hon inväntar resultat som kommer och att hon vill vänta innan hon kan ta ställning till det jag har frågat om, nämligen en antalsinventering av hur många injektionsmissbrukare det finns i . Anledningen till att jag vill ha en sådan undersökning utförd är att vi ska göra ett sprututbytesförsök här som förhoppningsvis startar vilken dag som helst. Det är en stor förändring. Vi har aldrig gjort detta. De flesta injektionsmissbrukarna i vårt land finns i det här området, och när vi nu ska inleda en ny politik är det viktigt att veta hur stort problemet är och hur många missbrukare det finns. När man har fastställt det ska man efter sprututbytesförsökets avslutande om tre ånyo räkna missbrukarna för att se om antalet eller fördelningen mellan unga och gamla har ändrats som ett resultat kanske av sprututbytet. Det är väldigt viktigt. Det är inte så svårt, men det finns ett behov av det. Vi kan inte vänta . Då är en antalsinventering mindre intressant, för då har redan sprututbytesförsöket pågått . Man vill ju göra det vid inledningen av försöket och vid avslutandet av försöket för att se om det blir några förändringar. Det är en viktig sak. Vi har kunnat konstatera, med den undersökning som vi gjorde, att vi tror att det är en minskad ingång bland unga missbrukare när det gäller injektionsmissbruket. Det tar sig i stället andra former. Det totala missbruket har tyvärr inte minskat, men sannolikt har injektionsmissbruket börjat minska. Det antal som man nu baserar det här försöket på är resultat . Det är , och förändringarna går ganska fort. Jag tror därför att det är angeläget att vi gör en räkning innan försöket inleds, alltså ganska omgående. Det är inte så lätt, men det är en engångshandling som borde gå att göra. Vi har ju så väldigt många institutioner som sysslar med det här, så jag tror inte alls att det är omöjligt. Det är också viktigt för att veta hur många av injektionsmissbrukarna som kommer att få del av sprututbytesförsöket. Det kanske bara är hälften av alla. Om inte alla missbrukarna tar del av programmet skulle det i så fall förklara varför det är relativt dålig effekt när det gäller att förebygga infektioner. Det är sådana viktiga uppgifter som jag hoppas att ministern ska kunna bidra till att vi blir klara över innan vi startar detta viktiga försök. 3 Statsrådet (KD): Låt mig först säga att inte har gjort något som helst avkall på den restriktiva narkotikapolitik som har varit vår linje genom många, och där det finns en väldigt stor politisk konsensus, vilket jag är mycket glad för. Däremot ser jag att det finns en hel del legaliseringsivrare som är opinionsbildande också i vårt land, varför det blir extra viktigt att säga att den restriktiva narkotikapolitiken ligger fast. Det är en av grundförutsättningarna, och det har tjänat oss väl. Den restriktiva politiken, menar jag, måste innehålla en mycket tydlig förebyggardel. Att förebygga att ungdomar och andra testar droger och hamnar i ett missbruk är en av de allra mest angelägna uppgifterna som vi tydligt pekar på i ANDT-strategin som högt prioriterad. Det handlar inte om att det kan göras en gång för alla, utan det handlar om att man måste vinna varje ny generation för ett liv i drogfrihet. Anledningen till att vi har ett kriminaliserat eget bruk är just att man i ett tidigt skede ska kunna upptäcka ett missbruk och erbjuda vård- och behandlingsinsatser. Det är den andra delen som måste ingå: god tillgänglighet till god vård och behandling mot missbruk. Allt det här ryms i den balanserade, restriktiva narkotikapolitik som jag menar att har. Många länder tittar på vad det är vi har gjort och fortsatt gör. Det väcker intresse också internationellt. Vi rider spärr, skulle jag vilja säga, mot den harm reduction-rörelse som finns . Det som ingår i vårt vård- och behandlingspaket är det som har visat sig ha evidens. Jag är lika angelägen som om att få så mycket kunskap som det bara går. Det är därför vi nu har initierat en rad olika kartläggningar och studier för att bredda vår kunskap. Detta ligger naturligtvis också i vårdhuvudmännens uppdrag och intresse. En av kvalitetsindikatorerna som vi har i Öppna jämförelser, som vi också har startat ett arbete kring, är just att titta på det här. Resultatet , när vi har Öppna jämförelser framme, visar just att majoriteten av beroendemottagningarna har gjort en behovsinventering det betyder att man också måste titta antalsmässigt för att undersöka hur väl de egna insatserna svarar upp mot behoven. Kommunerna har naturligtvis samma behov av att göra en behovsinventering. Det har gjorts i något mindre utsträckning än hos beroendemottagningarna, för där är det en övervägande majoritet som har gjort en sådan. När det gäller kommunerna är det något färre. De gör det inte i samma utsträckning som beroendemottagningarna, men då ska vi också veta att beroendemottagningarna oftast drivs som ett samarbete mellan kommun och landsting. Jag skulle vilja säga att också vårdhuvudmännens intresse för det här avspeglas i att de till stor del gör en behovsinventering. Sedan behöver vi en förbättrad nationell statistik. Det är därför vi har satt i gång ett antal studier för att klarlägga, för att få mer kunskap, för att få veta var vi befinner oss just nu och för att också se om de framtida insatserna har betydelse för resultatet. Går vi åt rätt håll resultatmässigt? Jag skulle önska att vi hade kommit mycket längre, att väldigt mycket mer kartläggning hade gjorts väldigt mycket tidigare så att vi hade stått på en helt annan kunskapsgrund, men se våra intentioner att verkligen komma till rätta med att få ett bra kunskapsinnehåll i vår missbruks- och beroendevård! 4 (S): Det låter ambitiöst och bra. Jag är glad att ministern också inser att vår restriktiva narkotikapolitik har tjänat oss väl. Men det är ju stora förändringar på gång, och en av de förändringarna är det sprututbytesförsök som kommer i stor skala i vår huvudstad. Det är klart att det mest är en infektionsförebyggande åtgärd, men den ger också en narkotikapolitisk signal om att man ger redskap för att fortsätta injektionsmissbruket. Så tolkas det i alla fall av många som sysslar med beroendevård. Det är en ny sak som vi har inlett här. Visserligen har det förekommit i länge, men där har det aldrig gjorts några sådana här undersökningar, och det är ju för sent . Men här har vi chansen att göra det. Då skulle vi kunna tolka sprututbytesförsöket mycket bättre än om vi inte har siffrorna. säger ministern att det kommer siffror. Sammantaget kanske de erbjuder den tolkningsmöjligheten, men jag skulle vilja se en antalsinventering som definitivt inriktar sig just på att ha en säker uppgift innan man startar försöket. Jag hoppas på det. Det borde inte vara omöjligt att få det genomfört. Jag anar ändå från ministerns sida att det kommer undersökningar som kanske kan motsvara det jag hoppas på här. Det vore bra. Det är bra . Ansatsen från ministerns sida är jag tacksam för, men jag skulle mer precist vilja föreslå att vi fick en ordentlig antalsinventering. Det är viktigt för att kunna tolka det nya försök som vi nu inleder. Det borde inte vara omöjligt. Jag är ledsen om jag upprepar mig, men jag vill gärna skärpa in det, för det är väldigt viktigt för mig. Jag har ju själv varit sysselsatt med att göra en baslinjestudie och då gjort en riktig uppsökande fältstudie, varit ute och träffat inte mindre än 1 200 narkomaner. Jag kanske inte har träffat alla, men jag har ändå varit ute väldigt mycket och sett hur problematiken är ute i samhället. Det är sådana studier vi borde få lite mer av. Den stora studien är rätt långt ifrån problematiken, men just de studier där man går ut och tittar på hur missbruket ter sig ute i samhället är viktiga. Vi skulle vara betjänta av att veta hur stort missbruksproblemet är ute i vår stad. Det kan man få bara genom att göra en antalsinventering. Den ska också innehålla vilka preparat vederbörande tar, hur gammal han eller hon är och hur länge man har hållit på. Det är uppgifter som om möjligt ska ingå i en antalsinventering. 5 Statsrådet (KD): Interpellanten och jag är nog väldigt överens om att vi verkligen vill ha all kunskap som vi kan få fram, eftersom den ger oss mycket bättre förutsättningar att också bedriva en missbruks- och beroendevårdsbehandling som är effektiv och som möter personen i fråga på rätt nivå med rätt ingång. Uppdraget till och hans missbruksutredning var just att se hur vi kan få tillgång till rätt insats till rätt person. Det är inte en alldeles lätt uppgift, men det måste vara målsättningen för det vi kan erbjuda. Låt mig säga att det i den arsenal som finns att erbjuda, där sprututbyte är en del, är den samlade forskarvärldens bedömning av vilka metoder som har evidens som ligger bakom. Det är inte regeringens påhitt eller tyckande, utan vi måste förlita oss på det som vår expertmyndighet i fråga tycker att det finns tillräcklig evidens för att vi ska använda oss av i vårt land. Det måste vara regeringens utgångspunkt. Jag är angelägen om att öka kunskapen. Det är därför som de olika utredningarna och uppdragen är igångsatta. En antalsinventering är angelägen för oss kanske inte på Stockholmsnivå, därför att det naturligtvis i första hand är landstings uppgift, men på nationell nivå. Hur vi då samarbetar med landsting och regioner för att också få den nationella statistiken finns det en angelägenhetsgrad i. Det finns uppskattningar . och gjorde en uppskattning. Han säger att vi har ungefär 29 500 tunga missbrukare i vårt land. Han definierade inte hur många av dem som är föremål för läkemedelsassisterad behandling, men vi vet att det är ungefär 4 000 personer som får substitutionsbehandling . Det har vi siffror på. Visst behöver vi mer kunskap. Jag är framför allt intresserad av kunskapen på nationell nivå. Men den som är givare av vård och omsorg måste, precis som på alla andra områden där man är vårdgivare, ha kunskap om hur behovet ser ut. Därför är en antalsinventering också väldigt viktig och intressant som utgångspunkt, särskilt när man använder sig av nya behandlingsmetoder. Det är självklart jag vill inte motsäga på någon punkt där. Vi är också glada för den studie som har gjort, som också tjänar till att öka vårt kunskapsunderlag. Men som mitt svar säger vill jag först se vad det vi har iscensatt nu kan ge oss för kunskap och vad vi kan behöva därutöver. 6 (S): Jag litar på att ministern åtminstone stöter på och säger: Jag sköter det nationella om ni sköter det som sker i . Det hoppas jag. 7 Statsrådet (KD): Jag tror att interpellanten också har goda möjligheter att stöta på. Vi är angelägna om att öka kunskapsmängden. Där är vi fullständigt överens, och jag tror att vi är överens om ganska mycket. Tack så mycket för att interpellationen ställdes så att vi fick möjlighet att tala om den här i kammaren. Det blir en liten fortsättning som nära knyter an till det vi nu har diskuterat. Överläggningen var härmed avslutad. 6 § Svar på interpellation 2012/13:67 om behandling av narkomaner med narkotikaklassade läkemedel 8 Statsrådet (KD): har frågat mig om jag är beredd att medverka till att en undersökning görs kring substitutionsbehandlingen i . Låt mig först säga att jag delar oro när det gäller hur substitutionsbehandlingen fungerar. Å ena sidan ser vi att tillgängligheten till denna typ av behandling varierar över landet. På vissa håll leder bristande tillgänglighet till att personer med missbruksproblem inte får den vård de behöver. Å andra sidan får jag också rapporter om att det råder en ojämn kvalitet över landet. Vi kan konstatera att den metadonrelaterade dödligheten har ökat dramatiskt och är lika stor som dödligheten av heroin. Jag menar att läkemedelsassisterad behandling är en vårdform som rätt utförd har visat goda resultat och utgör en viktig del av missbruks- och beroendevården, men det gäller att upprätthålla kvaliteten och naturligtvis undvika läckage till den svarta marknaden. För att reda ut en del av dessa frågor har jag gett i uppdrag att kartlägga och analysera läget beträffande läkemedelsassisterad behandling vid opiatberoende. Kartläggningen ska avse vårdhuvudmännens utbud och hur detta relaterar till behovet av denna typ av behandling, till exempel genom att kötider med mera redovisas. Kartläggningen ska inkludera en analys av eventuella brister och vilka rutiner som gäller för de fall där behandlingen avbryts. För att få bättre kunskap om förekomsten och betydelsen av läckage från den här typen av behandlingsprogram har jag också gett stöd till ett pågående forskningsprojekt vid . Syftet är att få en mer komplett bild av problematiken, bland annat i vad mån de aktuella läkemedlen sprids till ungdomar utan erfarenhet av opiatmissbruk. Jag vill därför som svar på interpellation säga att frågan redan undersöks. ska presentera sin kartläggning , det vill säga , och jag har därför inte haft möjlighet att granska rapporten, men den kommer att ligga till grund för en analys beträffande behovet av ytterligare studier i frågan. 9 (S): Det var en lustig tillfällighet att rapporten skulle läggas fram just . Makterna är med oss eller mot oss eller hur man vill tolka det. Jag måste naturligtvis läsa rapporten. Den kanske ger svar på många av frågorna som jag har ställt här. Vad man efterlyser i den typ av substitutionsbehandling som ökar i så pass stor omfattning är någon form av ordentlig kvalitetskontroll på kliniknivå. Man skulle vilja ha årsrapporter som talar om hur många som finns med i program, hur många nya som har kommit in, hur många som har lämnat program på grund av att de antingen har återfallit i missbruk eller har nått slutmålet att bli helt fria även från att använda substitutionspreparat. De har också biverkningar. Målet måste vara att alla ska bli fria från att använda beroendeframkallande preparat. Det skulle vara intressant att höra hur många som kan räknas in i sådana program. Det har man ingen aning om. I vår studie oroades vi av att de som ingick i programmen fortsatte injektionsmissbruket. Vi vet inte i vilken utsträckning det var, men injektionsmissbruk förekom i hög utsträckning inom programmen. Det kanske bara var fråga om något enstaka tillfälle, men det är allvarligt nog. Sådana frågor är vi också intresserade av, i synnerhet som preparaten i allt högre utsträckning har börjat användas på den illegala marknaden. Jag har fått mig berättat att Subutex i nästan har gått om heroinet som förstadrog när det gäller injektionsmissbruk. Det är oroande att de preparat som vi använder för att injektionsmissbrukare ska sluta injicera och i stället leva ett drägligt liv läcker ut på den illegala marknaden. Då finns ett nytt problem att handskas med. Det är dubbelt viktigt att vi får ordentliga rapporter från klinikerna om hur verksamheten går, hur stor omfattningen är och vilka resultaten är. De finns inte. De handfasta resultat som finns från verksamheten är gamla. Vi efterlyser verkligen de färska resultaten. I utredning finns förslag på att behandlingen ska gå ut på fler händer. Inte bara beroendeläkare utan även vanliga allmänläkare ska kunna skriva ut dessa preparat. Då är det viktigt att se vart utvecklingen är på väg. Av den här undersökningen verkar det lite oroväckande. Det är därför jag verkligen vill få till stånd en ordentlig kvalitetskontroll av behandlingen. Det tror jag absolut att ministern är inne på. 10 Statsrådet (KD): Naturligtvis vill vi att det vi gör i form av vård och behandling ska följa de föreskrifter som finns. Sådana finns framtagna av , och de uppdaterades . De utgör en kvalitetssäkring i sig. Om föreskrifterna följs till punkt och pricka undviker man naturligtvis att göra misstag inom ramen för behandlingsformen. Att följa upp att föreskrifterna verkligen efterlevs i alla de över 100 olika enheter som finns runt om i landet är angeläget. Det ligger på som tillsynsmyndighet att göra den typen av uppföljning. Vi vill ha en snabb återkoppling. Därför har vi gett detta uppdrag som ska redovisas . Jag var inne och tittade på hemsidan, men rapporten hade ännu inte lagts ut där. Jag hoppas att den kommer . Det är anledningen till att vi vill ha en aktuell bild av hur situationen ser ut. Vi vet att antalet personer som finns med i läkemedelsassisterad behandling har ökat. Den senaste siffran jag har är , och de var då 3 936. Det är de som får läkemedel på recept. Därutöver kan det finnas de som intar sin dagliga dos vid en mottagning. De tillkommer utöver dessa siffror. Sannolikt är det fler som får läkemedel än vad som framgår av sifferstatistiken. Sedan var det frågan om läckage. Den studie som jag nämnde i det förra interpellationssvaret och som vi har gett resurser till via blir en viktig kunskapskälla för att titta närmare på läckage. Det har inte primärt legat i uppdraget till att göra den belysningen. har haft extremt på sig att plocka fram faktauppgifterna, men vi vill ändå börja där för att se vad som kan rapporteras på så och vad som sedan behövs för att gå vidare. Min absoluta ambition är att hämta in så mycket kunskapsunderlag som vi över huvud taget kan få fram. Det vi vet om programmen är att det är stora kvalitetsskillnader. Det visar tillsynen. Generellt sett verkar de små programmen ha bättre och högre säkerhet än de större programmen. Välutbildad personal är en annan kvalitetsfaktor som spelar roll. Det gäller också personal som skapar goda relationer med sina patienter. Det är avgörande faktorer för att bibehålla en hög kvalitet och naturligtvis att de följer de föreskrifter som har tagit fram. 11 (S): Jag är också intresserad av vad rapporten har att säga oss. Men jag tycker att det borde vara ett krav att man ska följa föreskrifterna. Det skulle framgå om dessa kliniker, som inte är så många, lade fram ordentliga årsrapporter. Det sker i annan företagsamhet, och det borde dessa kliniker också göra. Av rapporterna skulle det vara möjligt att ta reda på om klinikerna följer föreskrifterna. Det är fråga om enkla saker, till exempel hur många nya som har tagits in, hur många som har fallit ut och hur stor andel missbrukare som finns kvar i programmen. Det borde rimligen kunna läsas ut av sedvanliga årsrapporter, men det går inte . Det här är vid sidan av de uppgifter som ministern får från . Varje klinik borde lägga fram en årsrapport som kan tolkas i det avseendet. Det är ett rimligt krav som inte finns . 12 Statsrådet (KD): Hur exakt årsrapporter ska utformas har vi inte lagstiftat om. Vi har inte den ordningen i vårt land. Det är lite upp till vårdhuvudmännen hur dessa rapporter görs, och de kan se lite olika ut i olika landsting och regioner. De instrument vi har är tillsynen. Där ska kontrolleras att lagstiftningen följs och att de föreskrifter som finns används i den vardagliga verksamheten ute på varje missbruks- och beroendeklinik. Tillsynen är ett instrument som vi använder i vår tjänst, liksom att följa vad som sker via årsrapporteringen. finns en ny tillsynsorganisation på plats. Den ska vara oberoende av och agera som en självständig tillsynsmyndighet. Det blir en viktig uppgift för den i dess kommande arbete att följa upp och lägga fram en bra redovisning av vad som försiggår i landet. Ingenting är skrivet i sten för evigt, utan tillförs ny kunskap som gör att föreskrifter måste revideras och lagstiftning måste förändras. Det är ett pågående arbete. Får vi alarmerande signaler på ett eller annat sätt måste de naturligtvis tas på allvar. Jag försöker vara så lyhörd som möjligt och betona vikten av att vi ska ha evidens i vad vi gör ute på missbruks- och beroendeklinikerna. Det här är ingen trial-and-error-verksamhet, utan vi måste ha bra på fötterna för att veta att vi gör rätt saker . 13 (S): ser vi gemensamt fram emot den här rapporten, och den kommer kanske att kräva av klinikerna att de bättre redovisar sin verksamhet. Det får jag hoppas. Jag tror att de riktlinjer som är utlagda borde vara till fyllest, men vi får hoppas att skärper in det som ministern har talat om nu så att vi kan få en bättre uppfattning. Detta är en expanderande verksamhet, och den måste man ha kontroll över, i synnerhet som den har så nära beröringspunkter med den illegala marknaden. Det är väldigt viktigt att man håller koll på det.