prot · GZ09134 · 2012-06-20 00:00:00 — Därför måste vi ta arbetsmiljöfrågorna på väldigt stort allvar. Senast läste jag en enkät från Försäkring om hot och våld som drabbar särskilt kvinnor inom vård- och omsorgsyrkena. Det var en skrämmande läsning. Det är två tredjedelar av kvinnorna som utsätts för allvarlig brottslighet på sin arbetsplats. Det som var kännetecknande i den här studien var att det var framför allt unga och ganska oerfarna personer som blev utsatta. Då tänker jag att det måste finnas väldigt mycket av introduktion, utbildning och olika strategier för att förebygga den typen av hot och våld som man kan drabbas av inom åldringsvården och . Framför allt var det vårdbiträden, undersköterskor och mentalskötare som var drabbade. Då finns det väldigt mycket mer som behöver göras av arbetsmarknadens parter. Det pågår också ett arbete mellan SKL och facken på kommunal- och landstingssidan där det finns en enighet om att man vill förebygga den här typen av ohälsa, olycksfall och skador. Det välkomnar jag. Det är oerhört viktigt. Det är viktigt av många skäl. Framför allt är det viktigt för att de som jobbar inom de här viktiga yrkena ska ha en trygg och säker arbetsmiljö. Men det är också viktigt om kommuner och landsting ska kunna rekrytera personer. Man står inför en situation där man behöver rekrytera 420 000 medarbetare . vet vi att allt färre ungdomar söker till omvårdnadsprogram. Då måste man göra de här jobben attraktiva, och i det ligger en god och trygg arbetsmiljö och trygga anställningsförhållanden. Jag delar interpellantens uppfattning att detta är en viktig fråga för framtiden. Det är viktigt att man anstränger sig, både myndigheten i sin inspektionsverksamhet och arbetsmarknadens parter ute i våra kommuner och landsting, för att ta ett par exempel. Ingen ska behöva bli skadad eller hotad på sitt arbete. Det är min fasta övertygelse. 120 (S): Jag tänkte plocka upp tråden där arbetsmarknadsministern lämnade den när det gäller anställningar inom kommun- och landstingsvärlden. Jag har en tidning som ligger här som heter Dagens Samhälle med en stor rubrik som säger att antalet otrygga anställningar ökar inom kommunsektorn och att det är ett stort bekymmer. Det är inte bara otryggheten att aldrig veta om du får ett jobb dagen efter, om du måste sluta om en månad och så vidare. De människor som jobbar i den här tjänstesektorn jobbar väldigt nära människor. Det innebär en ganska stor press , för många av dem som jobbar känner nog att de har ett ansvar att vid minskade ekonomiska ramar och med färre personer freda den man jobbar för, en vårdtagare, en busschaufför eller vad det kan vara. Det är ett stressmoment, och det kan vi konstatera rent krasst. Ministern sade i sitt svar att det kanske inte bedrivs tillräckligt mycket forskning i . Kanske sker inte de ohippa forskningarna som handlar om städbranschen, om hur fastighetsskötarna och busschaufförerna har det på sina jobb det som är arbetsplatsnära forskning som skulle kunna ge politiken fler verktyg för att kunna fatta bättre beslut när det gäller det som gör att människor blir sjuka på jobben. Jag har läst en bok av . Hon är professor vid på . Hon skriver i sin bok, som heter Bortsorterad? om invandrare och arbetsmarknaden, att det finns jobb på svensk arbetsmarknad som ingen borde ha, att det helt enkelt finns för många som inte kan välja bort jobb med dåliga villkor för att klara sin försörjning. Det gäller då kvinnor, ungdomar och invandrade. För mig som socialdemokrat blir då svaret som arbetsmarknadsministern har lämnat, att regeringen vill ha en god arbetsmiljö, inte riktigt här och för många människor som finns på arbetsmarknaden i tjänstesektorn. Att man ska ha en god arbetsmiljö och goda villkor verkar inte omfatta dem, därför att de upplever att de är stressade och pressade på sitt jobb och har en arbetsmiljö som gör att de till syvende och sist kanske inte orkar. ska man ju inte jobba hela livet i samma yrke, men man kanske inte orkar jobba ens . Det innebär att man är offer för en borgerlig arbetsmarknadspolitik eftersom möjligheten att utbilda sig och skaffa ett annat yrke är klart begränsad. Antalet platser i vuxenutbildning har minskats under , och arbetsmarknadsutbildningarna rullar inte som de ska. Det innebär att människor som jobbar i de branscher där professor hävdar att villkoren och arbetsmiljön är så väldigt dåliga inte har något val eftersom man inte kan utbilda sig till andra jobb. Jag skulle vilja höra om arbetsmarknadsministern håller med om det som professor säger, att det finns arbeten på svensk arbetsmarknad som ingen borde ha därför att villkor och arbetsmiljö är så dåliga att man slits ut och blir sjuk av sitt jobb. En kommentar till detta skulle jag uppskatta. 121 Arbetsmarknadsminister (M): Forskning är viktigt, och man kan säkert bedriva mer forskning. Men jag tror att det kanske inte framför allt är mer forskning som behövs utan snarare en bra tillämpning av de regler som finns. Jobbar man systematiskt med arbetsmiljön inom till exempel kommuner och landsting förebygger man också många risker. Det har visat sig när har gjort flera tusen inspektioner att det har funnits brister på väldigt många håll. Jag tror att man på hälften av arbetsplatserna var tvungen att åtgärda brister i instruktioner och i det systematiska arbetet som gör att människor kan råka illa ut. Det kan vara en så enkel sak som att förebygga att en ung oerfaren semestervikarie inte får information om vårdtagares särskilda förutsättningar utan förväntas åka hem till en vårdtagare som kanske har varit våldsam tidigare. I en bra samverkan mellan skyddsombud, anställda och arbetsgivare kan faktiskt en hel del åtgärdas. Regeringen gav ett uppdrag 2011. De fick 20,5 miljoner för att titta på just kvinnors arbetsmiljö ur den här aspekten. De kom också fram till att tiden är viktig. Som var inne på är det kanske för lite tid som gör att människor som jobbar i de här yrkena blir väldigt pressade. Det är en viktig fråga som arbetsmarknadens parter måste ta tag i. Det är ingen fråga för lagstiftning. Det viktiga är att arbetsmarknadens parter träffar kollektivavtal och gör upp om vad som ska gälla inom de här yrkena såväl som inom andra delar av arbetsmarknaden. En sak som ändå är positiv i eländet med hot, våld och en dålig arbetsmiljö är att det här är kommun- och landstingsdriven verksamhet där det finns kollektivavtal och ett väl fungerande partsarbete. Där borde det finnas bättre förutsättningar än hos många mindre arbetsgivare att jobba systematiskt med en god arbetsmiljö. Det är i grunden också en förutsättning för att människor ska vilja jobba i de här yrkena som är så viktiga för allas vår välfärd att det är trygga och stabila villkor. Och som jag nämnde i mitt tidigare inlägg ska det vara tillsvidareanställningar som grund på arbetsmarknaden, men visstidsanställningar kan vara ett komplement och också en brygga in. Jag välkomnar också Socialdemokraternas utspel, om jag får säga så, att kommuner och landsting ska erbjuda heltidsanställningar i större utsträckning genom kollektivavtalade lösningar. Det är också en viktig fråga att man har möjlighet att försörja sig på sin lön. Det behövs alltså många olika delar. Men jag menar att vi i grunden har en stabil och bra lagstiftning. Jag tycker inte att det är den som behöver ändras, utan det är viktigt med en tillämpning som följer de regler som finns så att ingen ska behöva bli skadad eller sjuk på grund av sitt arbete. 122 (S): Att i sin yrkesroll bli utsatt för hot och våld på jobbet är en traumatisk upplevelse. Det är illa var det än sker, men hot och våld på jobbet förekommer också i den privata sektorn. Det är inte bara de yrkeskategorier som finns inom kommun och landsting som blir utsatta för hot och våld på jobbet. I en pressad ekonomisk situation i en kommun- eller landstingsdriven verksamhet där ramarna blir mindre och mindre och man säger upp folk, till exempel till följd av att den borgerliga regeringen inte tillför Kommun- och landstingssverige mer resurser så att man kan hålla uppe antalet anställda inom vård och omsorg och skola, kan det bli som den där professorn säger. De anställda i den personalintensiva tjänstesektorn, vilket vård och omsorg är, möter ju sina vårdtagare eller kunder direkt och får klagomål om vårdtagarna eller kunderna känner att de inte får ut det de vill ha av verksamheten. Det är ju den som jobbar nära dessa människor som får ta den diskussionen. I en pressad situation och ju går i till exempel Kommun- och landstingssverige utan att man får ökade resurser, desto värre blir det för personalen. Det är ett problem i sig, men hot och våld på jobbet är inte enbart en angelägenhet för kommuner och landsting. Det finns hos de privata arbetsgivarna också, vilket är lika illa. Jag var intresserad av att få veta mer. Ministern har sagt att hon återkommer vad gäller de otrygga anställningsformerna. Det ser jag fram emot, för är det många människor som upplever en otrolig stress av att inte ha en tillsvidareanställning. Överläggningen var härmed avslutad. 16 § Svar på interpellation 2011/12:378 om nordisk strategi för att möta ungdomsarbetslösheten 123 Arbetsmarknadsminister (M): har frågat samarbetsministern vilka åtgärder hon har vidtagit med anledning av rekommendation om en gemensam nordisk strategi mot ungdomsarbetslösheten. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på interpellationen. Jag vill först och främst lyfta fram att frågan om arbetslöshet bland ungdomar har haft hög prioritet inom för arbetsliv . När arbetsmarknadsministrarna hade sitt möte i diskuterades bland annat vilka nationella åtgärder som hade vidtagits för att hantera den ökande arbetslösheten bland ungdomar i samband med den ekonomiska krisen. Då togs även ett beslut om att en rapport skulle tas fram där alla ungdomsåtgärder som länderna hade vidtagit inom arbetslivs- och utbildningsområdena skulle belysas. Denna rapport publicerades (TemaNord 2010:570). I samband med lanseringen av rapporten anordnade även en konferens på samma tema. Jag deltog själv när det nordiska arbetsmarknadsministermötet hölls i . Då anordnades bland annat en temadiskussion om ungdomsarbetslösheten tillsammans med representanter för arbetsmarknadens parter och för Ungdomens Nordiska råd. Fokus på erfarenhetsutväxling och utbyte av best praxis när det gäller ungdomars situation på arbetsmarknaden fortsatte . anordnade under sitt ordförandeskap i ett expertseminarium om ungdomars utsatta situation på arbetsmarknaden i samarbete med nordiska representanter från utbildnings- och arbetslivssektorn. Med anledning av rekommendation har utarbetat ett meddelande som svar på rekommendationen. Där omnämns bland annat de aktiviteter som jag har nämnt. Där nämns också att alla nordiska regeringar har stort fokus på att på kort sikt skapa effektiva insatser riktade mot unga som varken är i utbildning eller arbete för att förebygga långvarigt utanförskap bland dessa ungdomar. Vidare framgår att det krävs både helhetsorienterade och tvärsektoriella lösningar för att svara upp mot de utmaningar, till exempel generationsväxlingen, som alla de nordiska länderna står inför. I meddelandet nämns också att ungdomarnas situation på arbetsmarknaden har uppmärksammats i flera av ministerrådets så kallade globaliseringsinitiativ. Även inom entreprenörsområdet med koppling till utbildning genomförs samarbete mellan länderna. Målet är att etablera en plattform för erfarenhetsutbyte, goda exempel och ytterligare utveckling på både nationell och nordisk nivå. Jag vill också nämna att Nordiska ministerrådets arbetsmarknadsutskott har beviljat medel till ett forskningsprojekt. Projektet ska på ett mångsidigt sätt belysa ungdomsarbetslöshetsproblematiken i de nordiska länderna och peka på tydliga samband mellan olika former av ungdomsarbetslöshet och arbetsmarknadens funktionssätt. Projektet ska slutredovisas . Jag vill understryka att ungdomsarbetslösheten har varit och är ett prioriterat område inom vårt nordiska regeringssamarbete. I det nya samarbetsprogrammet inom för arbetsliv, som ska gälla för perioden 20132016, finns det planer på att en av huvudprioriteringarna blir att fokusera på insatser för att bekämpa hög ungdomsarbetslöshet. Vi har mycket att lära av varandra i de nordiska länderna. Det är därför viktigt att vi skapar insatser och mötesarenor för erfarenhetsutbyte mellan de nordiska länderna. Jag kan försäkra att ungdomsarbetslösheten kommer att fortsätta stå i fokus inom det nordiska samarbetet , speciellt under det svenska ordförandeskapet 2013. 124 (S): Precis som arbetsmarknadsministern antydde i sitt svar till mig antogs på session i en rekommendation från oss nordiska socialdemokrater där uppmanades att utarbeta en gemensam strategi för att möta ungdomsarbetslösheten. I svenska delegation har vi delat upp ansvaret för att följa upp antagna rekommendationer från våra sessioner, och just denna rekommendation råkade hamna på mitt bord. Det är mindre än rekommendationen antogs, men frågan är högaktuell i alla de nordiska länderna. Därför ville jag ta chansen att debattera hur arbetet i ministerrådet går. För mig som nordist är det intressant att debattera aktuella frågor ur ett nordiskt perspektiv och att också få sätta fokus på nyttan av det nordiska samarbetet. Det är intressant att rekommendationen innehöll en uppmaning att genomföra en uppföljning av de insatser som görs. Med hjälp av den rapport ministern hänvisar till om de nordiska ländernas insatser mot arbetslöshet går det att skapa sig en bild av vilka åtgärder och strategier som de nordiska länderna gör. Det är bra. Det nordiska samarbetet handlar ju också om att dra nytta av varandra. Jag gillar talesätt, för de brukar sätta fingret på saker och ting. I detta fall tycker jag att talesättet Ingen aning utan spaning passar fint. Utvärderingar och uppföljningar av politiskt fattade beslut är av stor vikt. När man utvärderar och följer upp olika insatser och åtgärder som har vidtagits i de olika nordiska länderna kan man ju lära sig något. Annars vet vi inte om de beslutade politiska åtgärderna gav önskad effekt. I rapporten kan vi dock läsa att effekterna av de stora politiska insatserna är svåra att skatta. Man skriver till exempel att det är svårt att skatta effekten av den svenska insatsen med sänkta arbetsgivaravgifter och hur det har påverkat sysselsättningen. Vad som är värre är att man i rapporten konstaterar att få utvärderingar har gjorts. Här är den nordiska socialdemokratiska rekommendationen bra eftersom man här faktiskt kräver att utvärderingar av de politiska besluten måste ske. Med talesätt kan man göra lite som man vill. I ett nordiskt samarbete är det onödigt att uppfinna hjulet på nytt när det räcker att justera det lite grann och på så sätt lära av varandra. Vi har i det nordiska samarbetet pratat om att ska bli en global vinnarregion. Vi ska bli nästan bäst i världen. Det är då otroligt viktigt att de unga nordiska människorna är med på tåget. Ungdomsarbetslösheten som är skrämmande hög i alla nordiska länder är ett gissel. Jag vet att ministern har väldigt bråttom, men det skulle vara intressant om hon kunde berätta lite mer om hur resonemanget fortgår efter rapporten i ministerrådet. 125 Arbetsmarknadsminister (M): Tack, , för frågorna. Jag tror att vi har mycket att lära av varandra mellan de nordiska länderna, men vi kan inte kopiera varandra. Vi ska ta vara på det som är bra. Vi har olika arbetsmarknadsmodeller. Något som jag tycker är intressant och som jag kommer att studera närmare är lärlingssystem som lyckas väldigt bra. Det är ganska många ungdomar som kommer in i lärlingssystemet i . Det finns annat i som vi kanske inte är lika imponerade av. har ett annat system för yrkesskolor; det liknar mer det svenska. Frågan är verkligen på dagordningen, inte bara i det nordiska samarbetet. mellan EU:s arbetsmarknadsministrar, som jag är på väg till , har vi i tillsammans med och mycket gemensamt. Jag är imponerad av de länder som har förmått bygga en brygga från skola och utbildning till arbetsliv. Där har vi mycket att lära av varandra. Vi ska inte underskatta att man kan dra lärdom. Jag kommer att besöka , och vi kommer att ha ett ministerrådsmöte i . Då kommer de här frågorna att vara på dagordningen liksom samarbete med parterna och ungdomsrådet. Något som jag generellt tycker att vi borde bli lite bättre på är att lyssna på vad ungdomarna vill och önskar. har regeringen beslutat om ett utredningsuppdrag att titta på ungdomar som varken arbetar eller studerar. Det är något som vi inte har pratat så mycket om i nordiska sammanhang. Hur kan vi göra för att få mer grepp om den gruppen ungdomar och hjälpa dem till något meningsfullt studier eller arbete? Jag ser fram mot resultatet av utredning av detta. Det är 12 000 ungdomar som inte finns någonstans. Hur kan vi hjälpa dem att inte fastna i ett långvarigt utanförskap? Jag delar interpellantens uppfattning att vi har mycket att lära. när vi är ordförande i kommer den här frågan att finnas högt upp på dagordningen det kan jag lova. Jag vill tacka för interpellationen och önska kammarens personal och ledamöter en trevlig midsommar. 126 (S): Jag passar på att önska ministern och fru talmannen en trevlig midsommar och en någorlunda vilsam sommar. När man tittar på statistik från de nordiska länderna kan man tyvärr konstatera att och är de nordiska länder som har den högsta ungdomsarbetslösheten. Man kan säga att är bäst i klassen när det gäller ungdomsarbetslöshet. Vi vet också att många svenska ungdomar jobbar i . Där kommer nästa nordiska utmaning, nämligen hur det är att vara nordbo och jobba i ett annat nordiskt land. Det följer med många gränshinder, men det är en annan nordisk debatt. I den nordiska socialdemokratiska rekommendationen säger vi att vi tycker att det ska finnas en ungdomsgaranti för arbete eller utbildning för alla . Det passar oss svenska socialdemokrater alldeles perfekt eftersom vi föreslår att vi ska införa ett utbildningskontrakt i . Det som förenar de nordiska länderna i rapporten är att övergången mellan utbildning och arbete är alltför svår och att man på olika sätt försöker jobba med den frågan i de nordiska länderna. Eftersom jag är en hängiven nordist gläds jag åt att ministern säger att det svenska ordförandeskapet kommer att hålla flaggan högt när det gäller ungdomsarbetslösheten i . Jag hoppas att vi kan ha en gränshinderdebatt. Det är något som påverkar unga människors möjlighet att jobba i andra länder. Jag vet att ministern har väldigt bråttom. Jag hade sett fram emot att ha en längre nordisk debatt. Men jag tackar för debatten och ser fram mot att träffa ministern när hon har lite mer tid. Överläggningen var härmed avslutad. 17 § Svar på interpellation 2011/12:330 om digital kompetens 127 Statsrådet (C): har frågat mig vad jag avser att göra för att säkerställa den digitala kompetensen. har också frågat mig vad jag avser att göra för att utröna vad som ska ingå i den digitala kompetensen. Arbetet med digital kompetens pågår på många nivåer, också internationellt. uppmärksammar till exempel i sitt arbete med flaggskeppsinitiativet Digital agenda för frågor som rör digital kompetens och digital inklusion. Jag kommer att fortsätta att delta i det arbetet och arbeta för att förtydliga vilka betydelser och förväntningar som ska läggas i de begreppen. Regeringen har i arbetet med den digitala agendan för pekat på att det finns två viktiga betydelser. Den ena handlar om att var och en ska ha de nödvändiga förmågor som krävs för att kunna ta del av de möjligheter som digitaliseringen erbjuder. Den andra handlar om att det måste finnas tillräckligt många yrkeskunniga it-specialister och avancerad spetskompetens för att möta näringslivets behov. Vad gäller näringslivets behov av kompetensförsörjning har regeringen tillsatt en utredning som ser över vilka åtgärder som krävs för att öka it-användningen i de svenska småföretagen. För att locka bland annat fler it-experter till införde regeringen en skattereduktion för utländska arbetstagare med specialistkunskaper som kommer till för att arbeta . behöver fler unga, särskilt kvinnor, lockas att söka till utbildningar inom naturvetenskap, matematik och tekniska ämnen. Regeringen gav 2006 i uppdrag att ta fram en handlingsplan med förslag till åtgärder för att främja jämställdheten i it-branschen vilket rapporterades i skriften Jämställd IT-utveckling för ökad tillväxt. Totalt 37 åtgärder föreslogs för att förbättra jämställdheten. Dessa är riktade till samhället, it-branschen samt lärosäten som bedriver utbildning med it-inriktning. Regeringen gav 2011 Tillväxtanalys i uppdrag att följa upp de föreslagna åtgärderna, och de konstaterar att de flesta är genomförda men att det saknas en utvärdering av vilken effekt som åtgärderna har haft. fortsätter regeringens satsningar i skolan på matematik, naturvetenskap och teknik samt läsa-skriva-räkna-satsningen. Vidare presenterades regeringens satsning Tekniksprånget, som syftar till att locka fler ungdomar till att bli ingenjörer genom att erbjuda fyra månaders betald praktik på ett företag. Vad gäller vars och ens digitala kompetens är det riktigt att en del människor ännu inte är digitalt delaktiga. Det är viktigt att arbeta för att också de inkluderas, och regeringens ambition är att alla som vill ska kunna ta del av de möjligheter som digitaliseringen erbjuder. Bland annat därför gör regeringen insatser för att stärka den digitala kompetensen hos unga genom att i skolans styrdokument lyfta fram att alla elever ska ges möjlighet att erhålla den digitala kompetens som behövs i dagens samhälle. I till exempel läroplanen för , förskoleklassen och fritidshemmet anges att varje elev efter genomgången grundskola ska kunna använda modern teknik som ett verktyg för kunskapssökande, kommunikation, skapande och lärande. har regeringen stärkt kraven på vad man ska kunna för att få lärarexamen. Regeringen gör också insatser för att äldre och funktionshindrade ska vara digitalt delaktiga. Där vill jag nämna insatser som möjliggör för att genomföra projekt såsom Teknik för äldre och It-support direkt. Vi gör det genom Post- och arbete med att ge stöd till människor med funktionsnedsättning, bland annat genom nydanande innovationstävlingar. Resultaten av dessa initiativ är till gagn för funktionshindrade och äldre men kommer också att vara till glädje för bredare grupper, i enlighet med principen att det som är nödvändigt för många är bekvämt för alla. Digital kompetens och frågan om tillgänglighet är mycket nära relaterade, och regeringen har gett Myndigheten för handikappolitisk samordning, Handisam, i uppdrag att utarbeta indikatorer kring e-tillgänglighet, föreslå hur statistik och uppföljningsåtgärder rörande e-tillgänglighet kan samordnas och att upprätta, stödja och driva ett användningsforum för att frågor om användbarhet och tillgänglighet ska uppmärksammas på hög strategisk nivå. Som framgår har regeringen alltså vidtagit och vidtar en mängd åtgärder för att säkerställa och öka den digitala kompetensen i . 128 (S): Jag tackar ministern för svaret. Det är roligt att diskutera it-frågorna med eftersom jag vet att hon, precis som jag, brinner för dessa frågor. Vi brukar kunna diskutera hur vi ska flytta fram positionerna i it-samhället, både i och i EU. ska vi diskutera den digitala klyftan och dem som fortfarande står utanför och vad vi skulle kunna göra för att människor ska få en lättare tillvaro om de väljer att ta steget in i it-samhället och blir digitalt delaktiga. Det blir enklare och till och med billigare, och man blir mer nåbar både med sina släktingar och med sina vänner men också med myndigheter om man vågar ta steget in i it-samhället. Men det kan vara så att man behöver en extra push och extra hjälp. Man kan behöva en riktad satsning för att våga ta detta steg.