prot · H00919 · 2012-11-06 00:00:00 — Det har inte nämnts, men Socialdemokraternas budget innehåller en rad förslag som allvarligt skulle försämra företagsklimatet och undergräva arbetet med att sänka trösklarna in till arbetsmarknaden. Skattehöjningar på närmare 30 miljarder för företagen är knappast något som ger ökade förutsättningar för företagande. Kraftigt ökande kostnader för att anställa stärker knappast företagarnas möjligheter att anställa fler, vare sig i mitt hemlän eller i andra delar av . När det gäller varslen gäller det att staten i form av arbetsförmedling och länsstyrelse tillsammans med region och kommun med sina respektive verktyg medverkar till att förutsättningarna för omställning blir så bra som möjligt. Där är vi överens. Det viktiga är att så många som möjligt deltar i omställningsprocessen. Det är nödvändigt. Problemet är inte Socialdemokraternas ambitionsnivå, utan det är att politiken inte matchar retoriken. 114 Arbetsmarknadsminister (M): nämnde frågan om korttidsarbete, och det är en fråga som regeringen just nu utreder. Vi kommer att få förslag eller tidigare. Det är klart att det inte är en okomplicerad fråga när korttidsarbete ska sättas in. Det kommer inte att vara i den situation som vi är i , utan det kommer att vara i betydligt allvarligare situationer. Så är tanken, och så ser förslaget från Teknikföretagen och ut. Facken kommer inte att vilja gå ned i arbetstid och lön om det inte är en kraftig kris. Det här bygger på ett trepartssamarbete där det är viktigt att lyssna in såväl arbetsgivare som fackliga företrädare. Jag tror att det är lite för tidigt att säga exakt hur det här ska riggas. Vilka kostnader ska den enskilde bära, vad ska företaget bära och vad ska statens bidrag vara? När ska det aktualiseras, av vem och hur länge? Det är alltså ingen enkel fråga. Det är också viktigt att det inte används felaktigt så att det förhindrar nödvändiga strukturförändringar i samhället och arbetslivet. Vi kan se att det var viktigt för när konjunkturen tog fart att man hade arbetstagare i beredskap. Det är alltså en intressant fråga för regeringen att titta på. När det gäller jobbpakten och de samtal som vi för med arbetsmarknadens parter har vi senast och i går haft flera samtal, och det finns ett ganska stort intresse från företag och fack att hjälpa till i matchen med att få framför allt ungdomar in på arbetsmarknaden genom introduktionsavtal. Vi har sagt att vi vill se ett system med bäring över många mandatperioder och regeringar, att man sätter någonting nytt i system som gör att bryggan mellan skolan och arbetslivet blir bättre, så att ungdomar får lättare att komma in. Det kan handla om stöd till handledning, branschsamarbete så att skolorna utbildar till det som företagen efterfrågar och andra stimulanser och stöd. Det ser jag mycket fram emot. Jag vet att har flera barn. Jag har själv barn, och jag tror att många här i kammaren har eller har träffat barn, och om inte annat har de varit barn själva. Jag tycker att det låter kaxigt att stå i kammarens talarstol och säga att man inte ska jamsa med ungdomar. Ärligt talat, , är ungdomar väldigt olika. Vi har många ungdomar som har kommit till . Det är inte realistiskt att säga: Du ska vara högskoleförberedd, för annars räknas du inte i det svenska samhället. Ett sådant samhälle vill jag inte se. Jag vill att alla individer i ska ha chans att känna arbetsgemenskap. Jag vet inte i vilken grad har gått på universitet eller högskola och kan säga att alla kan klara av det. Vi är en ganska normal population med olika förtjänster, brister, möjligheter och förmågor. Alla barns och ungdomars kapacitet ska tas till vara. Det måste vara så i ett samhälle att ingen ska ställas utanför bara för att de inte klarar av att vara högskoleförberedda. Med handen på hjärtat, mina vänner, har alla i den här kammaren antagligen inte gått på ett universitet eller en högskola. Det har gått ganska bra för många av oss ändå. Vi ska ställa krav på våra ungdomar. Vi ska ställa krav på aktivitet, engagemang och på att de ska göra rätt för sig. Men de ska också få mycket stimulans och motivation. Jag tror att alla vi som är föräldrar eller känner barn och ungdomar vet att det kan svikta . Det kan uppstå problem. De kan ha psykiska problem, föräldrarna kan gå igenom en skilsmässa eller de kanske blir sjuka. Att säga att vi inte ska jamsa med ungdomarna tycker jag är ganska fräckt. 115 (S): Tack, ministern, även om jag inte tycker att jag fick så mycket nya besked! Jag ställer om min fråga, för ministern har ett inlägg kvar. nämnde i något av sina inlägg de varselsamordnare som vi hade ute under krisen under förra mandatperioden. De lade ned ett otroligt jobb och kom fram med många förslag. var en del som jag vet var uppe. Men det var också många andra förslag. Min fråga till ministern är: Vart har alla de förslagen tagit vägen? Har ministern möjligtvis dem i bakfickan? Är det någonting som ni nu tittar på för att kunna möta varselvågen? Alla hoppas vi i den här församlingen att varselvågen bedarrar och inte utvecklas vidare, men de förslag och idéer som kom fram tror jag att det finns all anledning att titta på. Sedan är min uppmaning till ministern att hon till sina regeringskolleger tar med detta med att stimulera bostadsbyggandet. Det tror jag är något som på kort sikt skulle kunna få fart på den inhemska marknaden. Dessutom har vi en akut bostadsbrist ute i landet. Till och med på de mindre orterna börjar man uppmärksamma det. Nyproduktionskostnaderna är så pass höga att det är svårt att bygga, och det lägger naturligtvis en hämsko på bostadsbyggandet. Detta skulle man kunna hitta åtgärder för att komma till rätta med. Vi i vårt parti har lagt fram förslag om detta. Vi har förslagit en bostadsmiljard. Vi har lagt fram förslag om stimulansåtgärder när det gäller klimatneutrala fastigheter och annat. Det finns mycket mer. Jag tror att man skulle kunna hitta fler saker att stimulera däri. 116 (S): Arbetsmarknadsministern har naturligtvis helt rätt i att ungdomar är olika. Det är också därför vårt förslag innehåller en mängd olika metoder och tillvägagångssätt för att rusta dem inför livet och arbetsmarknaden. Vad jag reagerade mot och fortfarande tycker är oerhört viktigt att poängtera är att det skulle vara farligt om man inbillade ungdomarna att det fanns ett val mellan arbete och utbildning. Det är via utbildning som man stärker sin position på arbetsmarknaden, och det är så man kommer in i arbete. Om vi inte gemensamt som föräldrar, politiker och beslutsfattare sänder den signalen kommer vi att skapa ett stort problem. Det vill nog varken arbetsmarknadsministern eller någon annan, men inbilla inte någon att valet finns. Detta är oerhört viktigt att slå fast. När det gäller korttidsarbete är vi socialdemokrater som sagt beredda att sträcka ut handen för att man ska kunna hantera detta så fort som möjligt, ju tidigare desto bättre. Det är inte för att det ska sättas in , men för att det ska vara klart att sättas in som det behövs. Vi får inte hamna i en situation där åtgärden behövs men fortfarande utreds. Så fort som möjligt ska detta bli klart. Vi ser fram emot detta. Vi tar emot det positivt om det kommer tidigare, och vi hoppas att vi inte ska behöva vänta för . Jag tyckte att arbetsmarknadsministern till och med ställde i utsikt att man skulle kunna tänka sig en lite snabbare behandling av detta. räknade ut att man i räddade 400 000 jobb med liknande metod. Det är klart att vi då gemensamt borde kunna enas om att hantera detta. Som sagt var: Inbilla inte ungdomarna att det finns något alternativ till utbildning och arbete. Utbildning leder till arbete. 117 Arbetsmarknadsminister (M): Jag kan vara överens med i en fråga: Utbildning är oerhört viktigt. Det är därför som vi har lagt om hela skolpolitiken och förändrat den i grunden genom arbete, det vill säga att varje barn och ungdom mycket tidigare ska mötas i skolan med mer av hjälp och individuellt stöd. Därför är det viktigt med de reformer som har gjorts för lärarsatsningar, nya läroplaner och kunskapskontroller, just för att inget enda barn ska lämna skolan utan en bra grund att stå på. Det kommer dock att ta lite tid innan alla ungdomar kan klara skolan och gå ut, förhoppningsvis med godkända betyg. Det är det väsentligaste, och jag tror att vi är helt överens om att detta är viktigt. har vi en situation där gymnasiesärskolan ökar. Det finns ungdomar som inte har det lika lätt som andra ungdomar, även om man ska komma ihåg att det går väldigt bra för de flesta. Då måste vi ha individuellt anpassade stöd. Vi måste, som vi gör i nästa års budget, satsa mer på yrkesutbildningar och på bryggan in i praktik- och lärlingssystem. Det är det som har gjort att bland annat har en betydligt lägre ungdomsarbetslöshet. Där är det naturligt att få en utbildning också i arbetslivet, vilket gör att man får ett väldigt bra arbete med goda utkomster. Vi har alltså en hel del att bygga vidare på när det gäller utbildning och att rusta såväl ungdomar som andra för att ta de lediga jobb som växer fram. Tack för en upplyftande debatt! Överläggningen var härmed avslutad. 17 § Svar på interpellation 2012/13:35 om ungdomars rätt till egen försörjning 118 Arbetsmarknadsminister (M): har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att minska ungdomsarbetslösheten. Låt mig börja med att säga att arbetslösheten bland unga har vuxit . Den har legat på höga nivåer sedan 1990-talskrisen. Regeringen har en bred jobbstrategi för att bekämpa ungdomsarbetslösheten. En del av den är att sänka trösklarna in på arbetsmarknaden för unga. Det har vi gjort genom att halvera socialavgiften för alla och genom halverad restaurangmoms. Därtill kan ungdomar som har varit utan arbete ta del av nystartsjobb. I budgetpropositionen gör vi dessutom en ytterligare förstärkning av nystartsjobben. Stödet fördubblas för ungdomar som varit utan arbete . För att skapa fler vägar till jobb för unga har regeringen också föreslagit ett omfattande ungdomspaket på . En mycket viktig komponent i att förebygga arbetslöshet hos unga handlar om att ungdomarna får en utbildning av hög kvalitet och att det finns en stark koppling mellan skola och arbetsliv. Det är också här regeringen har genomfört stora reformer, och ytterligare förstärkningar har föreslagits i ungdomspaketet. Bland annat föreslås ökade resurser till lärlingsutbildningen inom både gymnasieskolan och vuxenutbildning samt en ökning av antalet utbildningsplatser inom yrkesvux, , folkhögskolor, universitet och högskolor. De ungdomar som riskerar att fastna i långvarigt utanförskap måste erbjudas bästa möjliga stöd hos Arbetsförmedlingen. Precis som påpekar är det många av de långtidsarbetslösa som är utan gymnasieutbildning. Det är mycket viktigt att ungdomar får möjlighet att påbörja en gymnasieutbildning eller slutföra i de fall som studierna har avbrutits. I budgetpropositionen föreslås därför förlängning av flera viktiga satsningar. Precis som tidigare kommer det att vara möjligt att få den högre bidragsnivån inom studiemedlen för kompletterande studier såväl inom vuxenutbildning som vid folkhögskola. Detta gäller för arbetslösa ungdomar mellan som saknar slutförd grundskole- eller gymnasieutbildning och som kvalificerat sig för någon av garantierna. i arbetslöshet har ungdomar som saknar grundläggande högskolebehörighet eller gymnasieexamen möjlighet att delta i studiemotiverande utbildning vid folkhögskola. Detta kommer att vara möjligt även . Dessutom kan ungdomar ta del av de förstärkta förmedlingsinsatserna. De ungdomar som på grund av särskilda skäl står långt ifrån arbetsmarknaden kan även få vissa programinsatser redan från dag ett i arbetslöshet. som de tar del av dessa tidiga insatser får de utvecklingsersättning eller aktivitetsstöd. Detta är ett par exempel på hur regeringen genom aktiva arbetsmarknadspolitiska insatser och satsningar på utbildning bekämpar ungdomsarbetslösheten. Jag kan försäkra att vårt arbete för att underlätta för unga att komma in på arbetsmarknaden kommer att fortsätta. 119 (S): Regeringen har misslyckats med sin jobbpolitik. Sedan den borgerliga regeringen tillträdde har arbetslösheten ökat, och ungdomsarbetslösheten i är enligt SCB:s senaste mätningar . 138 000 unga människor är arbetslösa det tål att upprepas. Det är en enormt hög siffra. De är arbetslösa som också väldigt många andra har hamnat i arbetslöshet. Fler människor hamnar i långtidsarbetslöshet. Till och med unga nu 392 stycken hamnar i fas 3, vilket det inte var tänkt att de skulle göra. Vi har i denna höst fått läsa om många varselbesked som också drabbar unga människor. Unga människors situation på arbetsmarknaden har försämrats oerhört , och har en högre ungdomsarbetslöshet än de flesta jämförda länder, vilket är väldigt oroande. Av ministerns svar framgår tydligt att den borgerliga regeringens huvudsakliga lösning på den höga ungdomsarbetslösheten har varit att halvera de sociala avgifterna för ungdomar som redan har ett jobb. Men den reformen har inte fungerat. Det har inte blivit så att fler ungdomar fått jobb, och det är inte bara S som menar det. Nedsättningen av sociala avgifter för unga har dömts ut även av regeringens finanspolitiska råd, som beskriver det som en dyr och ineffektiv åtgärd för att sänka ungdomsarbetslösheten, och IFAU har uttryckt att det är tveksamt om det fungerar. Lyssnar inte regeringen på dem? Ser ministern inte att det inte fungerar? Unga människor drömmer om att få starta ett vuxenliv med bra arbete och en lön som går att leva på. De vill få möjlighet att flytta hemifrån och slippa bo hemma hos sina föräldrar. Det kan vara skönt att bo hemma hos mamma och pappa, men många vill flytta hemifrån och få sin egen bostad. För många unga är det dock bara en dröm. Verkligheten ser annorlunda ut. Våra ungdomar används alltför ofta som flexibilitetsbuffertar som anlitas vid behov och arbetstoppar och slås ut lika snabbt som de kommer in. De får ofta otrygga anställningar och har svårt att få fast anställning. Då tvingas de att bo kvar hos sina föräldrar. Vad gör regeringen då? Jo, den ser till att arbetsgivaren kan stapla ännu fler visstidsanställningar. Flera regeringspartier säger att de vill sänka ungdomars löner och försämra anställningstryggheten, som om det skulle vara lösningarna som ska göra att ungdomar kommer att få jobb. Som tur är sköter inte partierna lönebildningen, men det visar att regeringspartierna vill sänka ungdomarnas löner och försämra anställningsvillkoren. När ska man då kunna försörja sig? När ska man få börja arbetslivet om man ska börja med ännu sämre villkor än alla andra? Ingångslönerna är ganska låga för unga . 120 Arbetsmarknadsminister (M): I Socialdemokraternas budgetförslag är det väldigt mycket som slår direkt mot ungdomars möjligheter att få jobb, inte minst de höjda sociala avgifterna. När det blir dubbelt så dyrt för arbetsgivare att anställa, tror då att fler arbetsgivare kommer att anställa ungdomar eller att ungdomarna får behålla sina arbeten? Jag tycker att den frågan är ganska enkel att besvara. Om man inför begränsningar av visstidsmöjligheterna eller begränsningar för bemanningsföretagen, fördubblar restaurangmomsen och höjer kostnaderna för ungdomar kommer jobb att slås ut. Jag försökte i mitt interpellationssvar tala om vad regeringen gör för ungdomar. Låt mig nämna några saker igen, eftersom det uppenbarligen inte har gått fram riktigt. Vi är väldigt tydliga med att utbildning och tidiga insatser är viktigt för ungdomar. använder sig av profileringsverktyg för att ge de ungdomar som löper risk för långtidsarbetslöshet insatser tidigt tror jag är väldigt viktigt, liksom att man försöker motivera ungdomar att till varje pris gå tillbaka till skolan. Men som jag nämnde tidigare går många ungdomar åt andra hållet. De kommer inte tillbaka till Arbetsförmedlingen om utbildning är det enda som erbjuds. De vill komma ut till praktik eller arbete. Där tror jag att det är väldigt viktigt med de ansträngningar som görs och förhoppningsvis kommer att leda framåt i den jobbpakt som vi försöker diskutera fram med arbetsmarknadens parter. Inte minst finns det stora rekryteringsbehov, framför allt inom vård- och omsorgsyrken. Vi har för få sökande på omsorgsprogrammen, och väldigt många kommer att gå i pension inom bara . Folkhögskolesatsningen är viktig. Den har lett till att en relativt sett ganska stor andel ur den väldigt svårmotiverade gruppen går tillbaka till utbildning. Vi förlänger nu den och utökar den till de unga vuxna som fyllt . Också möjligheten att få flyttningsbidrag kan vara viktig. Många orter har en vikande arbetsmarknad för tillfället, och då är det viktigt att kunna motivera ungdomar att ta klivet till en bättre arbetsmarknad. Det tror jag är en viktig del. Möjligheterna för arbetsgivare att använda de lönesubventioner som finns i form av nystartsjobb är något angeläget. Men till syvende och sist måste företag som vågar och vill anställa kunna göra det. Som en interpellant tidigare sade: Företagen anställer bara om de har behov. Det kan inte ha gått någon förbi att vi haft ett kraftigt tapp på arbetsmarknaden och att vi är inne på det femte året i en allvarlig kris. Det kan inte ens ha gått förbi. Ändå har vi lyckats upprätthålla en hög sysselsättning. Vi har till och med ökat arbetskraften . Människor som tidigare blev förtidspensionerade per automatik finns nu i arbetskraften och är på väg tillbaka i arbete. Det, , måste väl ändå visa att regeringens politik biter? 121 (S): Bristerna i regeringens jobbpolitik skyller regeringen på finanskrisen, trots att vi inte alls har haft samma ekonomiska problem som många andra länder. Men det handlar också om prioriteringar. har en ungdomsarbetslöshet på . 138 000 ungdomar är arbetslösa. Det är siffror som bevisar att regeringens politik har misslyckats. Jag hoppas verkligen inte att regeringen och ministern är nöjda med detta. En ungdomsarbetslöshet på dagens nivå riskerar att förändra . Våra möjligheter till framtida tillväxt och välstånd begränsas om vi låter arbetslösheten bita sig fast som den gör. När till och med våra unga kommer in till fas 3 som en återvändsgränd, då är det mycket allvarligt. Arbetsmarknadsministern undrar om jag tror att det hade gett jobb eller inte om man hade tagit bort eller inte haft nedsättningen av sociala avgifter för unga. Detta kan man fundera över, och regeringen är svaret skyldig. Om regeringen haft en bra jobbpolitik och dessa nedsättningar skulle ha hjälpt skulle inte arbetslösheten vara så stor. Ungefär 14,2 miljarder kostar det. Det kan bli ganska många jobb för det. 5,4 miljarder kostar restaurangmomsen, och det är stora pengar som verkligen hade kunnat skapa många arbetstillfällen till ungdomar. Det är inte så att det inte finns arbetsuppgifter i vårt samhälle även till unga människor eller att det behövs mer utbildningsinsatser för unga människor som inte har den utbildning som arbetsgivarna kräver för de nya jobben. Det är förvisso inte lätt att fixa allt över eller två eller ens . Men regeringen har haft makten . borde man ha gjort lite mer som gett resultat, om man nu tycker att man har en bra jobbpolitik. Vi socialdemokrater tycker att ungdomarna ska få chanser till sjysta jobb, så att de har möjlighet att försörja sig själva, men framför allt att börja sitt vuxenliv och flytta hemifrån. Visstidsanställningar, kortare vikariat och så vidare ger inte möjlighet att få en bostad eller börja sitt vuxenliv. Att jämt stå med mobilen och vänta på ett sms från en arbetsgivare som kanske vill att man ska arbeta två eller kan vara okej om man bor hemma hos mamma och pappa, men det är ingen framtid för unga människor. Här pratar regeringen om unga människor upp till . När ska man bli vuxen nog att ha möjlighet till trygga anställningar? De här nedsättningarna har inte skapat någon större mängd jobb för ungdomar. 122 (S): De sänkta socialavgifterna för unga är en fråga som har diskuterats . Jag tänkte ändå att det var rimligt att ta upp den handske som arbetsmarknadsministern här slänger ifrån sig. Vi har föreslagit att de ska avskaffas av det enkla skälet att de inte fungerar, som var inne på. Det är viktigt att komma ihåg att det inte är någonting som jag eller som socialdemokratiska oppositionspolitiker hävdar. Detta är faktiskt någonting som statsministern har slagit fast väldigt klart och tydligt. Det var en ganska infekterad debatt inom Alliansen, jag tror det var . Där gick ut och hävdade att om man sänkte lönerna skulle man lösa ungdomsarbetslösheten. Jag vill få noterat till protokollet att den moderate statsministern då i någon mening var klok. Den moderate statsministern var väldigt tydlig med att man inte trodde på sänkta löner som en lösning för ungdomsarbetslösheten. Det intressanta med det uttalandet från statsministern, arbetsmarknadsministerns chef i regeringen, var att resonemanget byggde på att lönesänkningar för ungdomar inte är någon väg att lösa ungdomsarbetslösheten. I så fall, sade statsministern, hade de sänkta sociala avgifterna för ungdomar haft effekt. Men det har de inte, konstaterade statsministern. Han resonerade precis på samma sätt som . Då hade man sett att ungdomsarbetslösheten hade minskat. Statsministern för det resonemanget på ett väldigt klokt, logiskt, rimligt och naturligt sätt och säger nej till lönesänkningar för ungdomar som en väg att gå med hänvisning till sin egen havererade, misslyckade politik. Statsministern konstaterar faktiskt att man har använt väldigt stora resurser och summor till en åtgärd som inte har fungerat. Det är ändå viktigt att notera att det är den moderate statsministern som säger att sänkningen av sociala avgifter för ungdomar inte har gett fler jobb. 123 Arbetsmarknadsminister (M): Har man ingen politik, , och inga bra reformer ägnar man sig åt att recensera och tolka vad andra människor har sagt på ett felaktigt sätt. Det är inte så konstruktivt. I själva verket är det så att de flesta oberoende bedömare är helt överens om att regeringens politik har lett till en ökad sysselsättning och till att vi har betydligt bättre resultat i än i övriga delar av . Vi har den lägsta långtidsarbetslösheten. Det kan vara någonting om man jämför med hur det ser ut i andra delar. Man har en ungdomsarbetslöshet i där nästan varannan ungdom är arbetslös. Det är klart att jag inte är nöjd med situationen vi har här i . Men tittar man på gruppen ungdomar i åldern går ungefär hälften av de ungdomarna i skolan på heltid och betraktar sig som heltidsstuderande. De går på och gymnasiet. En del går också på högskolor. För den som är 15, 16, 17 eller och som inte lyckats få ett feriejobb eller mer innebär det inte en social katastrof och att livet blir dåligt. Vi ska sätta in de mesta resurserna för de ungdomar, kanske , som inte har en avslutad utbildning och som har stora svårigheter. Jag kan ställa en fråga tillbaka. Hur kan det bli fler arbeten och om det blir dubbelt så dyrt för arbetsgivare att anställa ungdomar, som vi vet har relativt hög lönekostnad som det är? Det är klart att lönekostnader för arbetsgivare påverkar viljan och graden av att anställa. Vi kan titta på som jag besökte för och deras lärlingssystem. Det har väl underlättat att få en lägre ungdomsarbetslöshet i . Där har lärlingssystemen funnits , och det är helt andra lönelägen. är regeringen inte intresserad av att gå in i lönebildningen i . Men vi är intresserade av att stödja parternas överenskommelse om introduktionsavtal. Där har man ofta en lägre lönekostnad mot att man erbjuder ungdomar utbildning. Det tycker jag är ett utmärkt sätt. Jag besökte , där man på ABB Cable har anställt 34 arbetslösa ungdomar och gett dem en industriutbildning. har de fått en fast anställning och en bra industriarbetarlön. De stortrivs och tycker att de har en jättebra arbetsgivare. Sådana exempel vill vi se mer av.