prot · GZ0988 · 2012-03-23 00:00:00 — På samma sätt handlar det här om att man ska kunna utbyta information bättre. gör detta det svårare för de oseriösa. När det gäller svansen på det som uppstår när man de facto inte sköter sig, för vi kan vara överens om att det finns de som inte bara nyttjar utan också utnyttjar systemet, har det också skärpts så sent som i form av ett straffrättsligt ansvar för beställare. Det är inte så enkelt, utan där behövs också mer information, men en beställare som bokar transporter ska veta att det är ett företag som är sjyst, annars riskerar man själv straffrättsliga påföljder. Där har det alltså också skärpts, så därmed har vi det från flera olika håll. Om det nu råder vilda västern, som säger, är det enligt min starka uppfattning viktigt att för det första se till att vi har en översyn av hur det står till, en tillståndsmätning. Det är precis det vi gett i uppdrag till och Transportstyrelsen att ta fram och se över. För det andra handlar det om hur vi på ett bättre sätt än , för vi behöver säkert utveckla oss, kan ha en bra tillsyn och kontroll. Det är precis det som ligger i uppdraget. De ska också titta på hur olika myndigheter kan samarbeta bättre. Vi har ju alltför hört om erfarenheter där man upplever att polisen inte gör sitt. Det leder inte vidare till åklagare och indraget tillstånd, och därför tror man att man kan göra precis som man vill. Så vill vi inte ha det, och just därför tycker jag att det är rätt och rimligt att Transportstyrelsen och tillsammans med olika myndigheter har en möjlighet att återkomma till regeringen så att vi sedan kan fullfölja här i under det här året men . 20 (S): Jag hade hoppats att skulle inse att det vore bra att harmonisera den här delen som gäller anställningsförhållande mellan åkeriägare och lastbilsförare på det sätt som man gör i . Jag tycker att det verkar vara ett rimligt sätt att komma till rätta med ett problem ganska raskt. Sedan finns det massor med andra saker man kan göra. Jag delar ministerns uppfattning att det är en bred fråga som måste hanteras på många ställen. Man skulle också kunna diskutera hur man säkerställer kontrollen i hamnarna på ett mycket bättre sätt. Ska vi införa nya hamnpoliser som bara kontrollerar de här lastbilarna som åker fram och tillbaka över gränsen? Ska vi ha mer trafikkontroller runt hela hamnområdena och även utanför? Ska vi ha det i storstäderna? Den bild jag har fått utifrån de besök jag har gjort och de kontakter jag har haft med både åkeribranschen och är att det just nu råder vilda västern. Det får effekter både på trafiksäkerheten och lönedumpning, och det får en massa andra spilleffekter som man kan gå långt in på. Man har till exempel pratat om hur man tankar dessa bilar med diesel som inte ens är svensk, vilket naturligtvis får miljökonsekvenser här i . Det är alltså en bred fråga, men min uppfattning är att regeringen agerar väldigt futtigt. I vissa frågor kan regeringen agera ganska snabbt och raskt, men i de här frågorna gör man inte det. Jag undrar om det är för att man tycker att det är ganska bra med lönedumpning i . Jag kan på något sätt inte komma undan den känslan. Statsrådet har ett inlägg till på sig att svara på frågan: Tycker man att det är bra med den lönedumpning som uppstått med F-skattsedelsystemet? 21 Statsrådet (M): Jag tycker att den fråga som reflekterar kring är bra mycket vidare och allvarligare än huruvida det är bra eller dåligt med lönedumpning kopplat till F-skattsedeln. Då har man gjort frågan en otjänst, även om den är fullt rimlig att ställa. Att jag tar den här interpellationen , fast den är ställd till näringsministern, visar också på frågans vidd. Det har kommit säkert tio femton interpellationer som ligger väldigt nära varandra men som ställts till olika ministrar av förklarliga skäl. Det är antingen utifrån justitieministerns ansvar, näringsministerns ansvar eller arbetsmarknadsministerns ansvar. Eftersom frågan går så vitt och brett över många departement, sakområden och ansvarsområden har jag lett ett arbete inom regeringen för att fånga upp och komma åt problematiken, inte minst kring hamnarna där införseln sker. Det är därför som till exempel ska vara med i samrådet men även . Det är också därför vi ser på hur polisen kan jobba med sina besiktningar kopplat till Transportstyrelsen och tillstånden. Det får inte bli så att det sätter sig en känsla av att det fortsatt är vilda västern, för då får vi en sämre trafiksäkerhet på våra vägar. Det kan handla om överlast eller fel utrustning på fordonet eller att man inte håller sig till kör- och vilotiderna vilket är av vikt. har också en möjlighet att återkomma till hur vi mycket bättre kan samarbeta brett i de här frågorna. Jag tror personligen att detta är ett mycket starkare grepp om vi ska få ordning på den breda problematik som kommer i och kring det som är osunt eller icke bra för konkurrensen på åkerinäringens område. Överläggningen var härmed avslutad. 8 § Svar på interpellation 2011/12:218 om regeringens uppfattning om GMO 22 Miljöminister (C): har frågat mig om jag avser att verka för att GMO-direktivet också ska ge möjligheter att på nationell nivå helt eller delvis förbjuda odling av genetiskt modifierade grödor på fler grunder än miljö- och hälsorisker, exempelvis fysisk planering och etiska skäl. Kommissionen presenterade ett förslag om ändring av direktiv /18/EG som ger medlemsstaterna möjlighet att nationellt begränsa eller förbjuda odling av GMO inom sina territorier. Förslaget omfattar GMO som redan är godkända för odling inom EU och som därmed har gått igenom en miljö- och hälsoriskbedömning. Enligt kommissionens förslag ska nationella begränsningar göras på andra grunder än miljö- och hälsoskäl, eftersom dessa skäl redan beaktats i den riskvärdering som föregår ett EU-godkännande. Kommissionens förslag klargör vidare att de grunder som anges för nationella begränsningar eller förbud ska vara i överensstämmelse med fördragen och i enlighet med EU:s internationella förpliktelser, till exempel WTO-bestämmelserna. Utgångspunkten för regeringens ståndpunkt är att förslag på GMO-området bör syfta till ett närmande mellan medlemsstaterna och innebära en förbättring av tillämpningen av regelverket. Oförmågan att ta gemensamma beslut om tillstånd för GMO-användning och den utdragna beslutsprocessen är ohållbar. Det är även oacceptabelt att en pågående handelstvist med inte avslutas. Regeringen har välkomnat kommissionens ansträngningar för att lösa problemen inom GMO-området men har också sett svårigheter med det förslag som presenterats. Regeringen är mån om att kärnan i , nämligen en vetenskapligt grundad riskbedömning från fall till fall av GMO, även i fortsättningen ska vara grunden för godkännande av GMO inom EU. Under förhandlingarna har det danska ordförandeskapet kontinuerligt utarbetat reviderade kompromissförslag. Diskussioner har bland annat förts på vilka grunder nationella beslut om begränsningar eller förbud av GMO ska fattas. För regeringen har det varit viktigt att kommissionens förslag utvecklas till att vara i överrensstämmelse med fördragen och . har därför tidigt framfört behov av klarlägganden gällande frågor rörande den inre marknaden och WTO för att kunna göra en helhetsbedömning. Den svenska inställningen har vidare varit att man nationellt inte ska kunna överpröva den hälso- eller miljöriskbedömning som redan gjorts på EU-nivå. Det danska ordförandeskapet hade som ambition att nå en politisk överenskommelse vid miljörådet . Efter noggrant övervägande kom regeringen fram till att kunde stödja det kompromissförslag som danska ordförandeskapet presenterade i rådet. Vid miljörådet kunde rådet inte enas kring en politisk överenskommelse, eftersom en blockerande minoritet motsatte sig det kompromissförslag som lagts fram av ordförandeskapet. är det oklart om det danska ordförandeskapet kommer att ta upp frågan igen vid kommande miljöråd . 23 (S): Jag tackar miljöministern för svaret. Jag delar miljöministerns uppfattning att det är ohållbart att vi inte har en bättre gemensam ordning inom EU avseende beslut om GMO-användning. Frågan är komplex och den bör även i fortsättningen vara grundad i vetenskapliga riskbedömningar. tar alla beslut avstamp i hälso- och miljöriskbedömningar, precis som ministern sade. Det är bra, men det är inte tillräckligt. Därför är det synd att det danska ordförandeskapets kompromissförslag har stoppats av en blockerande minoritet. Det är bra att regeringen har ändrat uppfattning i enlighet med majoritetsbeslutet i och stöder det danska ordförandeskapets förslag. Vi socialdemokrater anser att försiktighetsprincipen också ska vara bärande vid olika prövningar av såväl import som odling av GMO. Det finns även brister i grundprinciperna kring hälso- och miljörisker. Vi socialdemokrater anser att det också är något som bör beaktas, även om det är komplicerat i förhållande till exempelvis WTO:s reglemente, som ministern påpekade. Det är också så att vi måste ta hänsyn till odlingsvillkoren och även hur det ser ut med produktionen. Jag tänkte exemplifiera vissa av de här stora problemen kring just odling och produktion av GMO-grödor, vilket heller inte tas hänsyn till i det gemensamma EU-direktivet. Det finns till exempel problem internationellt och globalt hos de producerande bönderna i . Deras arbetsmiljövillkor är riktigt dåliga. och är två väldigt stora producenter av GMO-producerade sojabönor. Det finns där exempel på att barnen till bönderna har fått i sig rikliga mängder av bekämpningsmedel vid födseln och därmed exponeras för betydande hälsorisker under resten av livet. Många bönder har drabbats av dödliga sjukdomar på grund av arbete vid fält som har blivit kraftigt besprutade med växtskyddsmedel som bland annat är förbjudna inom EU. Den ökade användningen av bekämpningsmedel skapar också stora miljörisker och hotar den biologiska mångfalden i de länder, till exempel , där GMO-odlingarna av sojabönor är mycket betydande och viktiga för landets export. De är rent av hälsovådliga för alla dem som tvingas arbeta under usla och direkt farliga förhållanden. Det här är något som åtminstone bör vara grund för en fortsatt diskussion inom EU. Är det skäligt, trots , att främja import av sojagrödor som blir foder till boskap som de som producerar bönorna utsätts för enorma hälsovådliga risker, långsiktiga risker för deras egen hälsa, skador som kan vara både bestående och till och med i vissa lägen dödliga? Det finns exempel från länder där användning av bekämpningsmedel vid GMO-odling har ökat dramatiskt. Många av bönderna är i händerna på storföretagen och skuldsätter sig när de måste köpa in alltmer bekämpningsmedel. Det är ett moraliskt dilemma, men jag och Socialdemokraterna anser att vi ska ta höjd för en diskussion i fortsättningen, även på EU-nivå. Vi kan inte ducka för det globala ansvaret i dessa frågor, även om de inte kan eller bör behandlas i det gemensamma EU-arbetet. Klarar vi det inte politiskt hoppas jag att vi via konsumentmakt kan få till stånd olika förändringar. Det här tycker jag är en av de stora frågorna som vi måste titta närmare på . Vågar vi anta den globala utmaningen? Det finns 15 miljoner bönder som odlar GMO i olika former och funktioner, både till livsmedel och inom bomullsproduktionen. Hanterar vi inte de här frågorna har vi ett etiskt dilemma. Det är därför vi också anför etiska skäl, även om det är på nationell nivå. Det finns goda exempel i på att man faktiskt kan odla proteingrödor till föda för boskap i stället för att importera sojabönor från till exempel och . 24 Miljöminister (C): tar upp väldigt svåra problem. Jag kan inte säga annat än att jag håller med om problembeskrivningen, helt och fullt. Däremot är frågan: Vad gör vi åt den faktiska situationen? Det är ju otroligt problematiskt. har när det gäller bekämpningsmedel, som också nämndes, haft en väldigt tuff linje och gått före inom EU. Jag vet inte om åhörare, ledamöter och kommer ihåg diskussionen om parakvat, ett väldigt farligt bekämpningsmedel. stämde till och med kommissionen för att få stopp på användningen av detta. Det handlade då inte bara om svensk nivå utan också om i EU importerade varor. Parakvat har orsakat förgiftningsfall men är också otroligt carcinogent. Det var ett exempel där det gick att från svensk sida driva de här frågorna och faktiskt få ett tydligt resultat. GMO-frågan är mer bekymmersam. Där finns inte samma diskussion i de andra medlemsländerna. Det är mycket svårare att nå majoriteter i den frågan. Det bevisas av hur kompromissdiskussionen under danska ordförandeskapet har förts under väldigt långa och många möten i beredningsgruppen utan att det har gått att komma fram till ett resultat. Jag kan bara redogöra för hur det majoritetsmässigt ser ut i miljörådet runt den diskussion som vi hade . Det var ett antal medlemsstater, inklusive , som uttalade sitt stöd för ordförandeskapets förslag, men en blockerande minoritet kunde inte stödja förslaget och betonade problemen med den inre marknaden. Det var , och . Då kan man fråga sig vad den blockerande minoriteten menade att grunden var för deras motstånd mot kompromissförslaget. Ytligt sett innebär ju kompromissförslaget att enskilda länder får möjlighet att gå längre. Det är bra. Problemet är bara nästa steg, när odlingen är klar. När skörden ska säljas och det blir utsäde uppstår frågan hur det här hanteras på den inre marknaden. Där finns inte motsvarande möjlighet att kontrollera införsel av GMO-produkter. Det är ju ett problem. Det var anledningen till den blockerande minoriteten. Dessutom diskuterades kompromissens förenlighet med . De här länderna ville att miljögrunden för nationella beslut skulle återinföras i den operativa delen av kompromissförslaget. Kompromissförslaget var ju till vissa delar också urvattnat i förhållande till den EU-gemensamma lagstiftningen, särskilt i den del som gällde nationell miljöprövning föregående den eventuella överenskommelsen mellan bransch och enskilda medlemsländer. Jag ser precis de här internationella problemen och ser fram emot att vi gemensamt kan diskutera hur vi ska hantera detta. Det är inte särskilt lätt. 25 (S): Jag tar upp några exempel också när det gäller odling i . Så ser det säkert ut även i andra EU-länder. Det är högst rimligt att ansvarig myndighet ska kunna avstå från att ge tillstånd av andra skäl än miljö- och hälsoriskskäl. Frågan om samexistens återkommer ofta. Finns det risker för spridning till icke-GMO-grödor? Om det är så, finns det risker för att GMO-grödor kan blandas med konventionella grödor och ekologiskt odlade grödor och hamna i mat utan att maten blir GMO-märkt? Pollinering är en fråga som ofta diskuteras, vidare spridning via fåglar, insekter och vinden och så vidare. Det finns också utmaningar avseende lagring och transport. Det är också där som de största riskerna föreligger . Hur regleras skadestånd i dessa ärenden om traditionella odlare drabbas? Vems är ansvaret? Det finns också en stor rädsla och skepsis hos konsumenterna avseende GMO. Den oron måste givetvis också tas på allvar. Många konsumenter känner intuitivt att det är inga bra saker de stoppar i sig. Även om det finns en GMO-märkning finns det ändå en stor risk för, och känsla av att det förekommer, fusk, till exempel inblandning i råvaror i maten som de inte har kunnat kontrollera, som även ministern anger. Allt detta gör att konsumentmakten måste beaktas i sammanhangen, även om EU på något vis ska samsas om ett gemensamt regelverk. Det finns också bra saker med GMO. Det finns de som påstår att GMO ska lösa världssvälten. Jag är inte helt säker på det, men självklart har grödor som är modifierade så att de kan stå emot insektsangrepp en stor potential även . har mängden nya skadeinsekter ökat dramatiskt . Det finns risk för ökad herbicidtolerans, det vill säga tolerans hos grödorna mot bekämpningsmedel. Det kan leda till ökad användning av bekämpningsmedel och på det viset också ökade risker för bönder och biologisk mångfald. Riskerna för spridning till vattenlagring ökar med alla problem som det medför. Jag håller med ministern i sak om att det danska kompromissförslaget förvisso kan vara en aning urvattnat, men det är ändå ett steg i rätt riktning. Dessa diskussioner har förekommit i så pass , och man har inte kommit ett enda steg framåt. Det är vällovligt att det danska ordförandeskapet ändå tar initiativet och försöker driva på och få till stånd något slags förändring, aktiviteter, effekter, steg mot någon form av gemensam EU-norm som alla länder kan samsas om. Det är högst skäligt att även driver på i frågorna. Regeringen ska försöka höja nivån från nationell nivå och EU-nivå till internationell nivå. Ministern anger WTO:s reglemente, och det är bra. Vad är det som ska ingå? Vilka hänsyn ska tas? Vilka möjligheter ska ges? Vi är för en fri handel i världen. Det är viktigt att länder kan exportera och importera. måste vi fundera över vilka effekter det ger i de länder GMO produceras. Är det mödan värt för oss att importera produkter där vi med bestämdhet vet att till exempel bönder drabbas oerhört hårt av stora skador, skuldsätts, till och med tar sina liv? Det finns exempel i där bönder har skuldsatt sig så mycket att de inte klarar att betala tillbaka pengar till storföretagen eftersom det har förköpt sig på bekämpningsmedel. Frågan är komplex. Jag välkomnar att regeringen tar frågan på så stort allvar och driver på i det gemensamma EU-arbetet. 26 Miljöminister (C): Det här är sannerligen inget lätt ämnesområde. Låt oss titta på de regler som finns. Interpellanten nämnde gränsvärden för GMO i mat. Där finns en reglering, . Det finns också en reglering för märkning. Men tröskelvärden för inblandning av GMO i konventionellt utsäde är en annan sak. Det innebär att när vi har ställt frågor har kommissionen sagt att man inte ser något större problem med inblandning av GMO i konventionellt utsäde. Det gör vi. Det gör inte de. Det har sagts att man avvaktar med att ta fram ett tröskelvärde på utsäde. Hur det arbetet bedrivs är i dagens läge oklart. Kommissionen har sagt att man har ambitionen att uppfylla detta uppdrag. Det innebär att ministerrådet fortsätter att ställa frågor men att kommissionen inte kommer fram. Eftersom varor flödar över gränserna på inre marknaden, det finns en reglering för mat men inte för utsäde, är det lätt att det kommer GMO-påverkat utsäde in i . Det kan finnas många skäl till det. Man kan vilja testa nya saker, det handlas billigare eller ingår i någon annan överenskommelse. Det är svårt att i praktiken följa upp, för att inte säga omöjligt. Därför finns ett stort värde i att ha gemensamma regler på den inre marknaden som gäller alla. Det är den garanti vi kan ha i sammanhanget. begärde miljörådet genom rådsslutsatser att kommissionen skulle rapportera om socioekonomiska följder av direktivet 2001/18 om avsiktlig utsättning av genetiskt modifierade organismer. Då tog kommissionen fram ett vägledande frågeformulär. Där fanns ekonomiska och sociala följder med jordbrukets hållbarhet, miljökonsekvenser och andra följder. De svar som kom in omfattade underlag från ministerier, regionala myndigheter, branschorganisationer, ideella organisationer, forskningsinstitut och enskilda. skickade också ett tydligt svar baserat på en remiss till organisationer och myndigheter i . De underlag som kom in till kommissionen var inte enhetliga, bestod antingen av åsikter eller inte underbyggda rapporter. Det innebär att det finns ingen bedömning från kommissionen, ingen enhetlig syn på vad socioekonomiska kriterier är eller hur de ska mätas och jämföras mellan medlemsstater. Vi har en svår situation på båda de områden som interpellanten tar upp. Det gäller de socioekonomiska aspekterna globalt av odling av GMO och tröskelvärden i konventionellt utsäde. Området är svåröverblickbart och svårkontrollerat i dagens läge. Jag ger interpellanten rätt i det, fru talman. 27 (S): Jag funderar mycket på hur man ska komma vidare i en svår och komplex fråga. Det danska ordförandeskapet har kommit vidare i att försöka ge sig tid till att grubbla om de problem som ministern beskriver. I de små stegens kompromisspolitik som EU handlar om, att få 27 länder att enas om något gemensamt, är försöket att komma vidare lite historiskt. Det är positivt. Det kommer aldrig att bli bra eftersom det alltid kommer att finnas EU-medlemsländer som kommer att vara missnöjda. Däremot kan de lösa ut en del av de svåra knäckfrågorna och enas om ett antal mindre svåra knäckfrågor och ha ett gemensamt reglemente, precis som ministern efterfrågar. Det är ett första steg. Nästa steg måste handla om att utvärdera socioekonomiska konsekvenser. Vad händer då? Om man inte kan enas nu kan man ändå enas om fysisk planering eller att vissa medlemsländer har rätt att säga ifrån tack vare att de har den typen av odlingsförutsättningar. Det kanske finns starka organisationer inom respektive land som känner en oro inför att GMO-grödor odlas eller importeras till landet av olika skäl. Då måste man våga ta de nationella hänsynen i det gemensamma regelverket och peka ut dem på ett någorlunda balanserat sätt. Det ska inte bara bli en fråga om att den som skriker högst får mest inflytande. Jag upplever det så att och har gjort det i sammanhanget. De är inte helt oviktiga i EU-gemenskapen. Jag ger mitt fulla stöd till regeringens fortsatta arbete. Vi kommer att bistå så långt vi kan från Socialdemokraterna. 28 Miljöminister (C): Jag instämmer i recensionen av det danska ordförandeskapets arbete. Man har lagt ned otroligt mycket kraft och tid på att komma framåt och samla en större grupp stater runt sitt kompromissförslag. Under ett skede i förhandlingen trodde vi att vi skulle komma fram genom att vissa medlemsstater bara kunde stödja den första delen i kompromissförslaget. Förslaget består ju av två delar. Den första delen omfattar en överenskommelse med GMO-producenterna om att undanta odling. Men det här gick inte igenom i förhandlingarna, för en annan grupp stater menade att det var otroligt problematiskt om den andra delen togs bort därför att det skulle kunna underminera arbetet med riskbedömningar som görs på EU-nivå. Där blev vi stående, och därmed blev det inget beslut på miljörådet. Jag tror att vi måste fortsätta att gemensamt pressa kommissionen att komma fram med ett bättre underlag när det gäller den socioekonomiska delen. Jag tror att det kan finnas andra områden på planeringssidan som man skulle kunna diskutera. En fråga som vi också måste arbeta mer med, för de länder som vill ha väldigt skarpa regler, är risken för att GMO-odlad gröda tar sig över i form av utsäde till dessa länder, alltså kontrollfunktionen. Det är problematiken på den inre marknaden alla regler är gemensamma utom just på det här området. Där finns en hel del svåra saker att diskutera. Jag ser fram emot ett fortsatt samarbete i dessa frågor, för det är svårt och vi behöver diskutera det. Överläggningen var härmed avslutad. 9 § Svar på interpellation 2011/12:237 om de svenska miljömålen 29 Miljöminister (C): Ärade ledamöter och åhörare, wherever you are! i har frågat mig om ett godkännande av Försvarsmaktens ansökan är förenligt med de svenska miljömålen och . Bakgrunden till fråga är att miljöprövningsdelegationen vid i lämnat Försvarsmakten tillstånd enligt till militär verksamhet vid Göteborgs skärgårdsskjutfält. Detta beslut överklagades till mark- och miljödomstolen vid som med ett eget yttrande överlämnat ärendet till regeringen för prövning. Ärendet bereds inom , i . beslutade om den försvarspolitiska inriktningen. Försvarsmakten ska bidra till målen för vår säkerhet och till målet för det militära försvaret genom att enskilt och tillsammans med andra myndigheter, länder och organisationer lösa sina uppgifter. Försvarsmakten ska kunna försvara hela . För att Försvarsmakten ska kunna utbilda och öva sin personal är det nödvändigt att myndigheten har tillgång till ändamålsenliga områden för övningar.