prot · H00926 · 2012-11-16 00:00:00 — Merparten av de varsel som har kommit gäller stora industriföretag med ett exportberoende, som vi har hört här. Det handlar också i huvudsak om koncerner med verksamhet även i andra länder, främst i . Men även byggsektorn och handeln har på sina håll känt av varselvågen. De ca 2 200 personer som har varslats i små företag, alltså varsel för färre än fem personer i ett företag, är ofta underleverantörer till stora företag. Av naturliga skäl påverkas även de liksom andra företag i den bygd där de verkar. De varselsiffror som vi har hört för septemberoktober har fått många olika bedömare och fackföreningar att känna samma oro som fanns hösten och . Men parallellerna är, trots de höga siffrorna, inte särskilt tydliga. I så fall hade det finansiella systemet brakat ihop. Utan en fungerande kreditgivning och så vidare fungerar inte affärslivet. Dagens svårigheter ser inte ut så i vårt land. Däremot gör de det inom andra EU-länder, vilket vi är väl medvetna om. Effekterna av den tilltagande lågkonjunkturen kan trots detta bli nog så besvärliga. Avmattningen i en omvärld som försöker spara sig ur krisen innebär att efterfrågan på svenska produkter minskar. Oavsett vad vi tycker om det innebär det till syvende och sist att varslen ökar och därmed också förmodligen uppsägningar som leder till arbetslöshet. En viktig diskussion tror jag kommer att handla om vilka löneökningar företagen eller ekonomin som helhet tål för dem som faktiskt har jobb eller kommer att få jobb. Detta, herr talman, kommer jag att återkomma till i nästa inlägg. 79 Arbetsmarknadsminister (M): Vi är överens om att vi ser en stor oro i vår omvärld en kris som är inne på femte året och som påverkar . Den påverkar som nation, svenska företag och många anställda. Det är nog ingen som vet just nu hur långvarig och hur djup krisen är. Men vi vet att utvecklingen är fortsatt allvarlig, och vi vet att tillväxten dämpas och att det får konsekvenser för företagen, framför allt för de anställda. Alliansens förda politik har bidragit till att den svenska tillväxten och sysselsättningen har utvecklats bättre än i de flesta andra EU-länder. Därför kan Alliansen möta inbromsningen i ekonomin med reformer på ytterligare . Det är reformer som bidrar till att stärka den svenska ekonomin på lång sikt och som stöder återhämtningen i ekonomin. Vi kan göra aktiva insatser för jobb, utbildning och omställning, insatser som många andra EU-länder bara kan drömma om. Vad är då oppositionen svar för att möta skuldkrisen och dess effekter på arbetsmarknaden? I Socialdemokraternas budgetmotion lyser affärsplanen med sin frånvaro. De fortsätter på den inslagna vägen genom att nedmontera arbetslinjen. Deras förslag riskerar tvärtom att dämpa efterfrågan och fördjupa nedgången, försämra arbetsmarknaden och cementera utanförskapet. De föreslår minskade förutsättningar för ROT- och RUT-avdrag. Det drabbar den privata tjänstesektorn som är så väldigt viktig just . De föreslår höjda inkomstskatter och fördubblade sociala avgifter för våra ungdomar när de ska ut på arbetsmarknaden. Socialdemokraterna föreslår en fördubblad restaurangmoms och höjda bolagsskatter. Jag väntar fortfarande på att Socialdemokraterna ska komma med några konkreta förslag som skapar jobb och som underlättar för företag att möta den internationella konkurrensen. Deras skattechock på för företag och hushåll imponerar inte. Vad föreslår , som har initierat dagens debatt? Jo, vill genomföra mycket stora skattehöjningar, förändringar i jobbskatteavdraget, höjda sociala avgifter för ungdomar, höjd bolagsskatt, återinförd förmögenhets-, fastighets-, arvs- och gåvoskatt. Det rör sig om i höjda skatter. Särskilt hårt skulle våra ungdomar drabbas av Vänsterns politik. Tala om för mig: Hur har ni tänkt att högre kostnader för företagen ska få fler ungdomar i arbete? Hur kan ungdomars jobb räddas kvar om företagens kostnader ökar? Det gemensamma för de rödgröna partierna är nedmonteringen av arbetslinjen och höjda skatter för hushåll, vanliga människor och företag. Ni vill tillsammans höja skatterna med . De beräkningar som ekonomerna på har gjort visar att oppositionens politik hotar mellan 50 000 och 100 000 jobb på lång sikt. Är det en politik för jobb? 80 (S): Arbetsmarknadsministern säger att vi kan göra insatser för utbildning och omställning. Ja, det kan vi, men problemet är att regeringen inte gör det. Regeringen har gjort en helt annan prioritering och lagt fram som sin största reform att kraftigt sänka bolagsskatten för de mest lönsamma företagen. Arbetsmarknadsministern ägnar sig åt att beskriva socialdemokratisk politik på ett felaktigt sätt. Vi vill inte alls höja bolagsskatten. Vi föreslår en sänkning av bolagsskatten, dock inte lika stor som den regeringen föreslår. Vi anser att det behövs pengar också till andra insatser för att rusta de arbetslösa att kunna ta de lediga jobben. Problemet för regeringen är att man litar mer på sina egna prognoser från än vad man bryr sig om verkligheten. Arbetsmarknadsministern kommer tillbaka till det nu igen. Det är dags att öppna ögonen och se verkligheten såsom den ser ut. Vi har en oerhört hög och allvarlig arbetslöshet, och den ökar . Varselvågen är utgångspunkten för den här debatten, och den kommer också i ett utgångsläge som är mycket allvarligt. Regeringen har tillåtit långtidsarbetslösheten att växa dramatiskt under de år som regeringen har haft makten. Regeringen återkommer till att är ett litet exportberoende land, och det är klart att vi är. Det är ingen nyhet. Det har vi varit . Förutsättningen för att regera är att vi är ett litet exportberoende land. Det är många andra saker som är förutsättningar för att regera . Om man inte gillar de förutsättningarna kanske man inte heller ska regera. Det är så det ser ut. Man har att lägga fram en politik för den verklighet som finns. har läst våra ekonomiska förslag dåligt. Vi lägger fram starkare förslag för att stimulera den inhemska efterfrågan. Det är ett begrepp som kanske inte alla förstår. Vad är att stimulera den inhemska efterfrågan? Jo, det handlar om att fler människor ska kunna köpa varor och tjänster så att hjulen här på hemmaplan snurrar. Vi vill lägga resurser på mer pengar i plånboken för pensionärerna, på höjda barnbidrag, på höjda studiebidrag, på förbättrade försäkringar i sjukförsäkringen och arbetslöshetsförsäkringen och på höjda underhållsstöd. På så sätt får fler människor pengar för att kunna konsumera. Regeringen väljer i stället att göra vidlyftiga skattesänkningar för lönsamma bolag. Vi vill också lägga stora resurser på den gemensamma efterfrågan på hemmaplan. Det handlar om infrastruktur, bostäder, forskning och utveckling. Det är viktigare för att stimulera ekonomin, och det behövs i det här läget. Jag vill återkomma till utbildningen. Regeringen är förmodligen den enda i världen som väljer att möta ett allvarligt konjunkturläge med mindre utbildning och sänkt ambitionsnivå på utbildningens område. Jag väljer att tolka så att hon talar mot bättre vetande. Det hon säger stämmer inte alls med verkligheten. Jag har haft ansvaret för utbildningspolitiken i en socialdemokratisk regering. Då hade vi en kraftig lågkonjunktur, och då gjorde vi en unik satsning på vuxenutbildning. Det är den största satsningen som något land någonsin har gjort på vuxenutbildning. Den hette och innebar en enorm förändring för 800 000 människor. Forskningen har också visat att den kraftigt stärkte deras förutsättningar på arbetsmarknaden. Vi hade också en politik för och gymnasieskolan där vi hade väsentligt högre andel ungdomar som klarade målen i gymnasieskolan. Sedan den här regeringen tillträdde har den sjunkit kraftigt. År sjunker resultaten i både och gymnasieskolan. Då väljer den här regeringen att sänka ambitionsnivån för yrkesprogrammen så att vi nu har tappat av de sökande till yrkesprogrammen i de större kommunerna. Ungdomar vill inte välja en återvändsgränd. Det borde inte heller regeringen göra. 81 PER (MP): I inlägg efter inlägg slår sig regeringspartierna för bröstet för det som de hävdar att de gör för att möta varselvågen. De kritiserar också bland annat för den politik som vi för. Jag vill gärna bemöta några av de påståenden som kommer. försöker att göra bilden ljusare, och jag tror att många människor inte känner igen den. Han säger att utgångsläget inte är så dumt. Det verkar mest handla om att kronkursen skulle vara det stora problemet på den svenska arbetsmarknaden . Jag tror inte att det är en verklighet som särskilt många känner igen sig i. Det finns många problem som behöver lösas med politiska åtgärder, och tyvärr kommer inte regeringen med de förslagen. väljer också att bara titta på reformutrymmet och inte alls fundera på hur det utrymmet används. Vi tycker att det är märkligt. Det är ganska uppenbart för de flesta ekonomiska bedömare att en bra konjunkturåtgärd handlar om att till exempel göra det billigare att anställa människor men inte om att sänka skatter som bolagsskatten. hittar nog väldigt få ekonomiska bedömare som tycker att det är en bra konjunkturåtgärd. Jag vill också peka på de åtgärder som regeringen skulle kunna vidta men som inte kommer. Jag tycker att man till exempel mycket snabbt behöver se över regelverket för Arbetsförmedlingen och göra det möjligt för Arbetsförmedlingen att vidta fler åtgärder och använda de resurser man får sig tilldelade på ett aktivt sätt. Tyvärr förhindrar regeringens regler att Arbetsförmedlingen kan vara den aktiva part på arbetsmarknaden som den skulle behöva vara och som de arbetslösa har ett stort behov av. Vi beskylldes för att vilja höja skatterna rejält vi använder aktivt miljöskatter och klimatskatter för att ställa om och se till att det blir en modernisering av svenskt näringsliv och svensk ekonomi men det stämmer inte när det gäller skatter på arbete och näringsliv. Vi vill inte höja de skatterna, utan vi vill i stället omfördela de skattesänkningar som regeringen föreslår. Vi tycker att de prioriteringar som regeringen gör är mycket märkliga. Vi tycker inte att en bolagsskattesänkning är högst prioriterad . Vi vill använda de pengarna för att göra andra typer av lättnader för företagen. Vi tycker att det är en naturlig utgångspunkt att fråga företagarna själva vilka behov de har för att de ska kunna behålla människor i anställning och för att kunna anställa nya människor. Det är så vi utformar vår politik. När man frågar företagarna själva är det ett par punkter som återkommer gång på gång, och de kommer även från branschorganisationerna för småföretagare och medelstora företag. Det handlar om att få tillgång till kompetent arbetskraft. Man behöver möta det behovet genom att se till det finns möjligheter för de arbetslösa att skaffa den kompetens som småföretagarna skriker efter . Vi föreslår fler platser i yrkesutbildningen så att man kompetenshöjer de människor som är arbetslösa. Det skulle vara ett sätt att svara både för de arbetslösas och för företagens behov. Vi ser också att man behöver skapa bättre ekonomiska möjligheter, till exempel göra det billigare att anställa. Därför föreslår vi en sänkning av arbetsgivaravgiften. Vi föreslår att man slopar sjuklöneansvaret för de små företagen, som är en stor hämsko som många företagare återkommer till. Detta är någonting som gör att de inte vågar anställa. Jag vill också tala om nästa varselvåg som kan riskera att drabba . Det är kommunsektorn som riskerar att få sämre ekonomi när nu konjunkturen vänder nedåt, och de riskerar att vara tvungna att säga upp människor. Här har regeringen tidigare gjort väldigt stora misstag när man sade nej till de tillskott till kommunsektorn som vi föreslog för att möta den förra varselvågen som kom 20082009. Vi krävde höjda anslag till kommunsektorn. Regeringen sade nej, nej, nej, och när man till slut var tvungen att ge upp den linjen och säga ja så var det . Kommunerna hade redan lagt sina budgetar och tvingats sparka människor. Min fråga till arbetsmarknadsministern och övriga företrädare för regeringspartierna är: Kommer ni att göra om samma misstag igen? Kommer ni att vänta för länge så att en ny varselvåg kommer från kommunsektorn i stället för att komma med aktiva åtgärder för att försöka möta den typen av utveckling på arbetsmarknaden? Det vore väldigt olyckligt att göra om samma misstag en gång till. 82 (FP): Om man nu diskuterar varselvågen och inte några andra problem är det viktigt att man ställer rätt diagnos, det vill säga att efterfrågan faller i utlandet och att vi har olika försvarslinjer som vi kan använda till detta. Jag ska emellertid i huvudsak ta fasta på det som talade om på slutet, alltså frågan om korttidsarbete, som ju är en idé som man kan säga tvingade sig fram i samband med den förra krisen , 2009 och 2010. Det är ett system som också kräver deltagande av parterna på arbetsmarknaden. Tanken är att det ska användas vid en djup och temporär kris. Det är lätt att säga, men frågan är vad djup och temporär är. Det måste definieras. Det blir då en arbetstidsförkortning med lägre inkomst, eventuellt och förhoppningsvis i kombination med utbildning, och staten ska fylla ut en del av kostnaderna. Det här är ganska komplicerade frågor som det är viktigt att man går igenom ordentligt, för det har ju starka effekter i olika riktningar. Vi kan alltså hoppas att ett förslag läggs fram till , men det finns också intressen hos andra anställda i andra företag som inte är i den här situationen, och det måste man också ta hänsyn till liksom till skattebetalarna. Jag tror att effektiviteten i den här åtgärden med korttidsarbete beror väldigt mycket på hur man utformar den så att den är flexibel och verkligen passar den individuella situationen i olika företag i olika situationer. är inte detta någon kungsväg till låg arbetslöshet ens i en konjunkturnedgång. Det är väldigt viktigt att understryka det. Det kan vara ett effektivt bidrag i många situationer, men det är inte en nyckel till alla problem. Den här idén har funnits i , men lägg märke till att den inte har införts i trots att man har känt till möjligheten. Socialdemokratiska regeringar har inte infört det. LO har tidigare inte heller krävt detta. Jo, för att det finns några invändningar. Låt oss analysera dessa invändningar och undanröja dem genom att fundera ut ett system som passar just arbetsmarknad och svenska partsförhållanden på arbetsmarknaden och testa olika lösningar i förhandlingar med parterna. Det är också viktigt att här nämna att vi har gjort upp i finansutskottet om att ska komma dit för att diskutera bland annat korttidsarbete men också den aktuella ekonomiska situationen inklusive de prognoser som det talas om här. Jag tror ändå att det är bra att gå tillbaka till diagnosen att det är efterfrågan från omvärlden som faller. Vad kan vi då göra för att motverka det? En försvarslinje är kronkursen. Jag upprepar det. En annan är att driva en expansiv finanspolitik. Då är det så, och det finns ingen möjlighet att undvika den iakttagelsen, att regeringen har angett ett reformutrymme på 23 miljarder, medan oppositionen har angett lägre tal. Det innebär att er finanspolitik är mindre expansiv, och det leder till att ni får fler varsel och större arbetslöshet. Det är riktigt, Per , att bolagsskatten egentligen inte är att se som en konjunkturåtgärd. Men tajmningen , om man gör det , , blir närmast perfekt. Det är därför som det är viktigt att göra denna insats omgående. 83 PER ÅSLING (C): Vi har möjligheterna och resurserna att möta en ökad arbetslöshet. Sedan och Alliansen fick förnyat förtroende att bilda regering har viktiga insatser skett på Arbetsförmedlingens område. Låt mig ta några exempel. Förmedlarresurserna har ökat, och arbetet bedrivs effektivare. Särskilda insatser för att förhindra långvarig arbetslöshet, till exempel att en person som bedöms riskera långtidsarbetslöshet kan få tidigt individanpassat stöd i form av framför allt förstärkta förmedlingsinsatser, har införts. har Arbetsförmedlingen haft i uppdrag att anlita kompletterande aktörer för att hjälpa arbetssökande till arbete. och de första två tertialen 2012 har sammanlagt i storleksordningen 177 000 personer erhållit kompletterande Arbetsförmedlingstjänster. Arbetsförmedlingen har stor erfarenhet av att hantera varsel och har väl upparbetade rutiner. Oppositionen har erbjudit en återgång till den politik som och den dåvarande regeringen förde som trots högkonjunktur hade mycket svårt att pressa ned arbetslösheten. vill föra en diskussion kring de modeller som fungerar i länder som på många sätt liknar . och är ett par av de länder i vår närhet som vi kan lära av. har lägsta arbetslöshetstal, , kombinerat med en låg ungdomsarbetslöshet. En stor framgångsfaktor som förs fram i den österrikiska debatten är att man har ett väl fungerande utbildningssystem med inslag av praktik och olika lärlingsutbildningar. är ett annat exempel. Man har genom en serie arbetsmarknadsreformer som påbörjades tidigt 2012 förbättrat den tyska arbetsmarknaden. kan ta del av den tyska strategin med fokus på yrkesutbildning som spelat en betydelsefull roll i utformningen av landets ekonomiska strategi. Med en pågående skuldkris i vår närhet måste vi våga vända på alla stenar så att vi hittar fler verktyg för att förhindra arbetslöshet och att arbetslösheten biter sig fast så att vi kan komma till rätta med en oacceptabelt hög ungdomsarbetslöshet. 84 (SD): Först vill jag rätta som far med lite osanning. Han är mycket väl medveten om att har betydligt större reformutrymme än regeringspartierna. Det beror ju på att vi gör besparingar på andra utgiftsområden, som är heliga kor för regeringspartierna. Många av dem som varslas, många som går ut i arbetslöshet kommer till en verklighet som inte kännetecknas av det som vi anser vara en av grundpelarna i ett välfärdssamhälle, ett väl utbyggt trygghetssystem för arbetslösa, där omställningsförsäkringen a-kassan är själva basen. Många, väldigt många, står utanför a-kassan. Få, väldigt få, får ut av sin tidigare inkomst från a-kassan allt beroende på förändringar som regeringen har genomfört i a-kassan. Regeringens förändringar kommer ur föreställningen att arbetslösa är lata och inte vill ta utannonserade jobb. Genom att minska ersättningen och ställa större krav på de arbetslösa tror man att man ska kunna tvinga dessa lata arbetslösa ut på arbetsmarknaden. Det är ett synsätt som vi sverigedemokrater inte ställer upp på. De allra flesta arbetslösa vill inget annat än att få jobba och försörja sig själva. De allra flesta arbetslösa vill inte leva på det Alliansen kallar bidrag. Det stora problemet är inte det fåtal som eventuellt utnyttjar systemet. Det stora problemet är alla de arbetslösa som har svikits av alliansregeringen, alla de för vilka a-kassan inte är den omställningsförsäkring den var tänkt att vara, alla de som inte ges möjlighet att av arbetslöshet klara sin försörjning. Vi sverigedemokrater har föreslagit ett höjt tak i a-kassan till per dag. På så sätt får fler verkligen ut av tidigare inkomst. På så sätt kan fler verkligen leva på a-kassan vid tillfällig arbetslöshet. Vidare har vi föreslagit en obligatorisk, solidariskt finansierad a-kassa, där alla som kvalificerar sig för ersättning också får det, ungefär som sjukförsäkringen fungerar . Det är inte bra vare sig för samhället eller för den enskilde att man från dag ett måste söka arbete i hela landet och inom andra sektorer än man har erfarenhet från och utbildning för. För att på bästa sätt tillvarata människors kompetens förespråkar vi en återgång till 100-dagarsregeln. Deltidsarbete är en av de bästa vägarna till heltidsarbete. Därför ska den som är heltidsarbetslös och tar ett deltidsjobb inte straffas med färre ersättningsdagar från a-kassan. Vi vill höja antalet ersättningsdagar för de deltidsarbetslösa från 75 till 300. Samtliga fyra oppositionspartier föreslår i sina respektive budgetar förstärkningar av a-kassan. Det finns således en majoritet för att förändra a-kassan i positiv riktning. Nuvarande budgetregler medger inte att man plockar ut enskilda anslag ur ramarna och på så sätt får en majoritet för enskilda anslag, men a-kassan är viktig. A-kassan är mycket viktig. Jag tycker att det är synd att man inte ens försöker. Genom ett utskottsinitiativ eller genom att komma överens om helheten för ramarna såväl som för anslagen finns en möjlighet att förändra a-kassan. Men då krävs det också en vilja till förändring, en vilja till dialog. Ett initiativ till en sådan dialog måste komma från Socialdemokraterna. Socialdemokraterna drömmer sig tillbaka till den tid då de var starka, statsbärande och tog ansvar. Tyvärr verkar man inte vilja genomföra sin egen politik, i alla fall inte med fel stöd. är Socialdemokraternas politik och retorik viktigare än ett faktiskt resultat och förbättrade villkor för många människor. Det tycker jag är synd. Det är ett svek mot Socialdemokraternas väljare. 85 (V): Visst är det så att finans- och EMU-krisen är en stor orsak till det vi nu ser och att efterfrågan därför sjunker i våra exportföretag. Det blir så när man stramar åt så oerhört mycket för väldigt många människor som faktiskt inte har orsakat den här krisen och också väljer att rädda banker i stället. Att rädda banker har varit regeringens linje, och det var också både och linje att vi skulle vara med i . Men svenska folket tog stort ansvar, både ekonomiskt och demokratiskt, och insåg vart det skulle leda. har LO kommit med en ny prognos, liksom och Arbetsförmedlingen. Alla säger att regeringens siffror inte håller. LO har en prognos som säger att ungefär 50 000 fler kommer att vara arbetslösa och 100 000 fler än regeringen har prognostiserat . Jag vill fråga ansvarig minister: det inte dags att ta ansvar och inse fakta, se verkligheten? Man kan faktiskt erkänna att man har gjort fel och därmed också kanske formulera en politik som leder till att ett antal jobb kan räddas och att de arbetslösa kan få bättre chanser. Om vi tittar på vad regeringens politik faktiskt har lett till kan vi också se varför vi får högre intäkter än regeringen har. Vi avvisar nämligen väldigt många av regeringens reformer. Sänkt restaurangmoms kostar men har inte lett till fler jobb, enligt . Sänkt arbetsgivaravgift för unga är en dyr och ineffektiv reform enligt alla bedömare och har troligtvis inte heller lett till några fler jobb. Jobbskatteavdraget kostar , och regeringen säger att det kan ge några hundra tusen jobb. Okej, vi säger att vi köper att det ger hundra tusen jobb. Då har de kostat nästan per jobb. Och det har betalats genom att vi har färre anställda i kommunsektorn, vi har en sönderslagen sjukförsäkring, en sönderslagen arbetslöshetsförsäkring, enorma inkomstklyftor och en hög långtidsarbetslöshet. Sänkt bolagsskatt ger inga nya jobb. Det är ingen konjunkturåtgärd, snarare en osolidarisk handling, eftersom många länder sitter i en väldigt svår situation och skulle behöva öka sina skatteintäkter. Bolagsskatten kunde ha varit en sådan möjlighet, men regeringen väljer att sticka kniven i ryggen på de länderna i stället. Ni har förstört a-kassan. Ungefär 150 000 arbetslösa personer står utan någon ersättning alls. När ni tillträdde hade åtta av tio inskrivna på Arbetsförmedlingen ersättning från a-kassan. är det tre av tio. Det är den viktigaste stabilisatorn i en lågkonjunktur, enligt samtliga ekonomiska bedömare, men ni har valt att slå sönder den och ställa arbetslösa människor utan ersättning. väljer i stället att lägga fram en budget för fler jobb. Vi satsar väldigt mycket pengar på att förbättra välfärden. Vi tycker att de äldre behöver en bättre omsorg. Därför tycker vi att vi kan anställa fler undersköterskor. Vi tycker att de unga behöver en bättre utbildning och föreslår en stor satsning på fler lärare i skolan. Vi tycker att vi behöver bygga bort bostadsbristen och föreslår ett stort investeringsstöd för byggande av nya hyresrätter. Vi tycker att det är viktigt att göra en energiomställning och möta klimatkrisen.