prot · GZ0985 · 2012-03-20 00:00:00 — Om sysselsättningsläget för invandrarna återigen skulle bli lika gynnsamt som då skulle nettotillskottet åter kunna bli positivt. Regeringens främsta mål är därför att föra mot full sysselsättning genom minskat utanförskap. Värdet av eget arbete som ger frihet, trygghet, gemenskap och möjligheter kan inte nog understrykas. Den politik som regeringen för ska fortsätta skapa bättre förutsättningar för tillväxt, sysselsättning och välfärd i alla delar av landet inom ramen för långsiktigt hållbara offentliga finanser. Jag noterade också att och väljer helt olika ingångar till frågan om arbetskraftsinvandring och asyl, vilket jag tycker är intressant, för jag delar uppfattningen att de här två bör separeras. Just därför blir det så märkligt när hävdar att arbetskraftsinvandring skulle leda till nettokostnader som säger att man bör separera frågorna om asyl och arbetskraftsinvandring, vilket i mitt tycke förefaller mycket förnuftigt. Asyl bygger på skyddsbehov. Uppehållstillstånd på den grunden ska självfallet inte bedömas utifrån en vinstanalys, medan arbetskraftsinvandring i den svenska modellen däremot per definition är fråga om en tänkt fördel ekonomiskt av att rekrytera arbetskraft från tredjeland. Där går det alltså att göra en costbenefit-analys. Jag ser därför fram emot en fortsatt debatt om den svenska migrations- och asylpolitikens ekonomiska konsekvenser. 62 (SD): När går upp och pratar om en annan undersökning är det mycket om och men och önsketänkande: Om någonting skulle ha hänt i någon presumtiv framtid som inte existerar, då kanske invandringen skulle ha varit positiv. Men vi lever i verkligheten, och verkligheten säger att invandringen varken är positiv eller ekonomiskt gångbar för . I mitt första inlägg presenterade jag undersökningar som visade precis detta. När man tar hänsyn till nettot, alltså de bidrag som återigen refererade till, visar det på enorma kostnader. Om vi låtsas att dessa fakta inte finns, vad säger då de kommuner som själva är utsatta för massinvandringspolitiken? Delar de världsbild? gick Malmös kommunstyrelseordförande till hård attack mot för att hon inte tog invandringssituationen i på allvar. Han hänvisade till att haft det högsta socialbidragsberoendet i hela landet och ville fördela bördan vidare till landets småkommuner. Varför ville han fördela bördan om invandringen är en sådan fantastisk ekonomisk tillgång? reste kommunstyrelseordförande till och bönade och bad att ta emot fler irakier eftersom inte klarade mer. Han sade: Stop, stop, stop. Varför kände han sig nödgad att åka till och beklaga sig där om det nu var en sådan fantastisk ekonomisk tillgång? gick , moderat kommunalråd i kommun, ut i medierna och flaggade för att går back 35 miljoner endast på flyktingmottagandet. Det handlade alltså inte om invandringen i stort utan om flyktingmottagandet, och kostnaden ökar . står de utrikes födda för om man tittar på försörjningsstödstagare. Varför går han ut och säger det här om invandringen är en sådan fantastisk ekonomisk tillgång? gick även , kommunalråd i , ut i medierna och varnade för att skulle tryckas sönder av anhöriginvandringen från . berättar om hur kommunen kommer att tvingas överföra ekonomiska medel från de viktiga posterna barn- och äldreomsorg. Varför skulle han gå ut och varna för detta om invandringen var en sådan fantastisk tillgång som verkar tro? Bildningschef i sade i en intervju till att man har nått gränsen för vad kommunen klarar när det gäller invandring. Varför går han ut och beklagar sig om invandringen är en sådan fantastisk ekonomisk tillgång? Två statliga utredningar är ute på remiss och kan resultera i att kommuner ska tvingas ta emot så kallade ensamkommande flyktingbarn. De är ingetdera, men kommunerna kan tvingas ta emot dem. Om det nu är en sådan fantastisk ekonomisk tillgång med invandringen, varför är det över huvud taget snack om att tvinga någon till det? Borde inte de här kommunerna vara överlyckliga över att ta emot en massa invandrare? Om invandring är så berikande, varför får omkring 4 miljarder i statsbidrag för att klara sin ekonomi? Med tanke på hur många invandrare har tagit emot och de har gjort det borde deras ekonomi blomstra av alla de påstått företagsamma invandrare som väller in över gränser. Varför undersöker ni om man kan tvinga kommunerna om invandringen är en sådan fantastisk tillgång? Det är helt orimligt om man tittar på vad kommunerna själva säger. Vad vi har hört här är att nonchalerar alla de här undersökningarna som visar på enorma kostnader. Nonchalerar han också vittnesmålen från de kommuner runt om i landet och detta var bara ett litet urval som visar på enorma kostnader, som bönar och ber att andra ska ta ansvar för bördan? Varför är det så på EU-nivå att nu går ut och pratar om solidaritet? Det handlar om att man ska dela bördan av invandringen i EU. Om invandringen är en sådan fantastisk ekonomisk tillgång, varför är det då så att alla som blir utsatta för den bönar och ber att någon annan ska ta över? Svaret är rätt uppenbart. 63 (SD): I mitt förra inlägg som jag knappt hann avsluta eftersom jag överskred min talartid kanske inte migrationsministern hörde vad jag sade. Men jag pratade om att man inte ska blanda äpplen och päron, vilket migrationsministern uppenbarligen har gjort i sitt svar. I en interpellation som rör invandringens kostnader hänvisar han till asylmottagning, att man ska hjälpa människor på flykt och att man inte ska kompromissa om det. Men det är ju en försvinnande liten del av alla som kommer till som egentligen har skyddsskäl enligt FN. Jag tycker inte att man ska blanda äpplen och päron när vi pratar om den massinvandring till som har ägt rum . Jag vill också kommentera inlägg om den alltmer åldrande befolkningen i . Vi har hört det till leda: Den alltmer åldrande befolkningen i och den alltmer åldrande befolkningen i behöver personer som försörjer dem. I mitt förra inlägg slog jag hål på myten om . Det kanske är dags att slå hål på myten om den åldrande befolkningen också. Det är en seglivad myt, för att citera vid . Visserligen ökar antalet äldre , men den yrkesverksamma grupp som ska försörja oss har varit mer eller mindre . säger på bland annat: Trots den gynnsamma ålderssammansättningen får befolkningstillskottet endast tämligen små effekter på totalbefolkningens ålderssammansättning. Skälet är att befolkningstillskottet inte hinner bli tillräckligt stort innan det själv börjar åldras. Skälet till att de positiva effekterna inte blir större är att genom invandringen ökar också befolkning, vilket ställer krav på utbyggnad av den offentliga sektorn. En annan aspekt på det hela är att när man diskuterar försöker man argumentera för att man ska ha en ökad arbetskraftsinvandring till för att fler ska försörja den alltmer åldrande befolkningen. har vi en massarbetslöshet i . Se till att omskola de människorna och ge dem matchning så att svenskarna får arbete, och importera inte hit nya arbetslösa. 64 (M): Det talas väldigt mycket om verklighet. Det verkar som att de två tidigare talarna utgår från den sverigedemokratiska verkligheten, vilket absolut inte är min verklighet. Jag har en verklighet som baseras i att människor rör sig, träffas och utvecklas. Jag beskrev siffror. Om det kommer 12 000 fler från ett visst land ökar exporten med 7 miljarder och importen med 10 miljarder. Vi har en demografiutveckling som innebär att det nu är tre som försörjer en. Det kommer att vara två som försörjer en. Av välfärdens 1,1 miljoner människor kommer 400 000 att sluta och gå i pension. Pensionernas utveckling är helt baserad på hur många timmar vi arbetar. Därför är arbetslinjen central. Vi ska få så många som möjligt som finns i i arbete. Men vi måste också ha ytterligare människor. Alla som säger nej till detta måste också förklara hur man ska säkra pensionerna och hur välfärden ska säkras. är svaret skyldig. Ni lovar höga pensioner, men ni kommer aldrig att leverera. 65 Statsrådet (M): Det är en intressant taktik att ställa en interpellation och att sedan ta upp en massa andra saker i det sammanhanget. Det kan man naturligtvis göra. Jag hade tänkt hålla mig till det ämne som interpellationen handlar om. Det blir väldigt intressant när man noterar att väljer ut delar av resonemang, professor i nationalekonomi och gigant när det gäller att studera och forska om integrationspolitik i . Han lyfter fram de delar som passar i hans resonemang. har upprepade gånger, inte minst när han har konfronterats med de situationer där använder hans argument, pekat ut de resonemangen som direkt felaktiga. Låt oss till exempel ta detta med sysselsättningsgraden som jag talade om tidigare och som också , en annan professor i nationalekonomi, har tagit upp. Detta är den avgörande frågan. Den sysselsättningsgrad som vi hade bland människor som kom har vi inte . Det är vad som gör att vi har en nettokostnad för denna grupp. Om vi vill åstadkomma en annan situation måste vi fokusera på detta problem. Men det gör varken eller . I stället väljer man att på nytt blanda bort korten. nämner inte alls arbetskraftsinvandringen men däremot frågorna om asylinvandringen. Det var intressant när sade att man inte ska blanda äpplen och päron. Hur kan man undvika detta när man fortsätter att tala om att det skulle finnas en nettokostnad för asylmottagandet, vilket är helt sant, men å andra sidan struntar i de intäkter som man får via arbetskraftsinvandringen? Detta är väldigt intressant. Vi måste fokusera på det som är det väsentliga. Varför finns det en lägre sysselsättningsgrad bland de utrikes födda än hos inrikes födda? Det finns många bakomliggande förklaringar. Det finns förutom födelseland och vistelsetid i vårt land samt var i personen bor också orsaker som diskriminering, bristande kunskap om utländska examina hos svenska arbetsgivare, bristande kunskap i svenska hos personerna och avsaknad av nätverk som är effektiva ur anställningssynpunkt. Det finns också andra förklaringar som inte alltid lyfts fram. Det gäller till exempel utbildningsbakgrund och det faktum att nyanlända invandrare är på väg in på arbetsmarknaden, det vill säga befinner sig i samma situation som många ungdomar. Regeringen arbetar otvetydigt vidare för att möta de utmaningarna, precis som lyfte fram tidigare, för att underlätta för alla grupper som står utanför arbetsmarknaden att komma in. Regeringen har bland annat satsat på en tidig analys av yrkes- och utbildningsbakgrund. Det handlar om satsningar på språkundervisning och etableringslotsar med mera. Arbetsförmedlingen har en central roll i det arbetet. Om vi talar lite om kan det för övrigt vara intressant om man tittar lite på motsvarigheten i till SCB, Statcan. Om man tittar på de invandrare som har kommit till visar också de upp det mönster av högre arbetslöshet som nämndes här tidigare. Men ju de vistas i landet, desto större chans har de att komma in på arbetsmarknaden. Det gäller i synnerhet för dem som har varit fem i landet. Det är kanske någonting som vi borde ta till oss i den svenska debatten och fundera över hur vi skulle kunna förkorta tiden mellan ankomst till och inträde på arbetsmarknaden. Den diskussionen förstår jag så här långt efter den här debatten att är måttligt intresserade av. 66 (SD): Man undrar lite ifall folk lyssnar på vad man säger. Vi gick igenom invandring totalt sett, det vill säga all form av invandring. Vi kommenterade även arbetskraftsinvandringen. Det gjorde min kollega . Allting visar att det inte hjälper ekonomiskt sett. Jag förstår inte vad som inte har framgått i den här debatten av det vi redan har tagit upp. En annan debattör tog upp den numera totalt sågade rapporten om hur mycket exporten gynnas. Vet ni vad, exporten ökar bara om det har med västlig invandring att göra. Har personen som tog upp detta läst rapporten? Det handlar om västlig invandring, inte eller . Det är inte den vi motsätter oss. Det skulle vara jättebra om ni kunde läsa rapporten innan ni går upp och argumenterar för den. , chef, erkände själv i partiledarintervju alldeles att problemen med invandringens kostnader kommer att kvarstå. Han säger: Vi kan säkert på marginalen göra mer, men med ett stort flöde av asylsökande till så kommer vi nog ha fortsatta problem att snabbt få in dem på arbetsmarknaden. Till och med egen chef erkänner det, men har svårt att göra det. Invandring är ändå fantastiskt berikande menar , trots en lavin med olika undersökningar och vittnesmål från kommunerna som jag redogjort för. Eftersom jag valt att fokusera denna debatt på kostnader har jag inte ens berört andra stora problem som till exempel kriminalitet eller kulturella problem som uppstår i och med att svenskar inte känner sig hemma i sitt eget land längre. Jag kommer att återkomma till det. I stället ska jag avsluta denna debatt med följande fråga till . Om nu invandringen trots laviner av bevis på motsatsen är så fantastiskt berikande som verkar tro, varför förespråkar han då inte helt fri invandring? Jag tror att svaret är uppenbart. Frågan är om vågar erkänna det. I detta anförande instämde (SD). 67 Statsrådet (M): Det är viktigt att i det här sammanhanget komma ihåg att det inte finns någon massinvandring till . Invandringen till är reglerad. invandrade ungefär 96 500 personer till . Av dessa var en fjärdedel svenskar som återinvandrat eller andra nordbor. Svenskar som återinvandrat var och övriga nordbor . Dessutom har vi förhållandevis stor utvandring från . Den har också ökat . utvandrade till exempel 51 000 personer från . Trots den höga utvandringen och en minskad invandring är vi fortfarande ett invandringsland, det vill säga att vi har större invandring än utvandring. Nettoinvandringen, det vill säga invandringsöverskottet, var ungefär 45 000 personer. Men har invandringen minskat. Det är fler män än kvinnor som invandrar. Den genomsnittliga åldern på invandrarna var ungefär för både kvinnor och män. Jag noterar på nytt i debattens slutskede att det är väldigt intressant att jämföra med oss som är beredda att diskutera både kostnader och intäkter för de människor som kommer till vårt land. Vi använder inte överord. Jag har i varje fall inte gjort det i den här debatten. Men jag skulle vilja påstå att mina meddebattörer har gjort det i väldigt stor utsträckning. Vi är beredda att erkänna de stora problem som finns med att lösa frågan med ett för högt utanförskap i förhållande till sysselsättningen bland utrikes födda. Detta förutsätter en sammanhållen politik och att man också är beredd att se de problem som finns. Jag upplever att regeringens politik på det här området är mycket tydlig. Vi arbetar ständigt för att människor ska komma in på arbetsmarknaden. Men jag ser tyvärr i den här debatten ett mönster som går igen, där man väljer att strunta i det som egentligen är den centrala frågan och fokuserar på mycket ensidiga och rätt impotenta förslag till hur vi ska kunna lösa de problem som vi har med dessa frågor. Överläggningen var härmed avslutad. 15 § Svar på interpellation 2011/12:245 om sysselsättningsgraden hos utrikes födda kvinnor 68 Statsrådet (FP): Jag tackar för interpellationen. har frågat vad arbetsmarknadsministern avser att göra för att öka sysselsättningsgraden bland utrikes födda kvinnor. Interpellationen har överlämnats till mig. Det är en stor jämställdhetspolitisk utmaning att komma till rätta med de skillnader som finns i sysselsättningsgrad mellan utrikes födda kvinnor och män. Utrikes födda kvinnor har sämre förutsättningar än utrikes födda män att etablera sig på arbetsmarknaden. De har lägre utbildningsnivå, mindre arbetslivserfarenhet och sämre hälsa. Kvinnorna påbörjar sin etablering i arbetslivet än männen. De gör ofta avbrott i arbetsmarknadsaktiviteter och undervisningen i svenska på grund av uttag av föräldrapenning samt väntan på förskoleplats. Olika samverkande hinder, såväl på individnivå som i samhällets strukturer, bidrar till att utrikes födda kvinnors arbetsmarknadsetablering går långsamt. Detta är sammanhanget som förklarar, men inte försvarar, att utrikes födda kvinnor deltar i lägre grad än utrikes födda män i arbetsmarknadspolitiska insatser såsom instegsjobb. kan noteras att ur ett internationellt perspektiv arbetar utrikes födda kvinnor i mer än många inrikes födda kvinnor i andra länder. Regeringen har vidtagit flera åtgärder för att öka utrikes födda kvinnors sysselsättningsgrad. Ett steg i rätt riktning är etableringsreformen som har ett stort jämställdhetsfokus med en individuellt anpassad etableringsplan. Den nyanlände får professionellt stöd för att snabbt få en etableringsplan och får etableringsersättning vid aktivt deltagande i etableringsinsatser. För att en familj ska få full etableringsersättning ställs krav på att såväl kvinnor som män deltar i etableringsinsatser. En nyanländ med etableringsplan har också rätt att välja en etableringslots, som är en fristående aktör som arbetar på uppdrag av Arbetsförmedlingen. Lotsen blir en länk till samhället som möjliggör att också kvinnorna kan få tillgång till ett nätverk. Arbetsförmedlingens rapport efter ett drygt år med reformen visar att det i princip är lika många kvinnor som män som deltar i etableringsinsatser. Målgruppen för etableringsreformen bestod vid slutet av av 7 693 personer varav kvinnor och män. hade 6 895 personer fått beslut om en etableringsplan. Detta motsvarar av de personer som omfattades av reformen . Rapporten visar att reformen har kommit i gång och i huvudsak fungerar som det var tänkt. av dem som hade en etableringsplan vid utgången av har eller hade deltagit i någon form av arbetsmarknadspolitiskt program eller arbetsförberedande insatser. Det är en stor skillnad mot tidigare då det kunde ta innan framför allt kvinnorna fick kontakt med Arbetsförmedlingen. Men reformen omfattar inte alla utrikes födda kvinnor. De flesta kvinnor som kommer till har anknytning till en person som redan bor i landet och utgör av dem som får uppehållstillstånd på sådan grund. Kvinnor är därmed överrepresenterade i den grupp som inte har rätt till särskilda etableringsinsatser eller etableringsersättning. Regeringen har därför gett en särskild utredare (dir. 2011:88) i uppdrag att föreslå åtgärder för att öka arbetskraftsdeltagandet och påskynda etableringen på arbetsmarknaden för nyanlända utrikes födda kvinnor och anhöriginvandrare. Utredaren ska särskilt se över vilka åtgärder som behöver vidtas för att åstadkomma ett ökat arbetskraftsdeltagande för nyanlända utrikes födda kvinnor och anhöriginvandrare som inte omfattas av etableringsreformen. Vidare ska utredaren analysera vilka ekonomiska incitament som påverkar nyanlända utrikes födda kvinnors och anhöriginvandrares arbetskraftsdeltagande och deltagande i etableringsinsatser. Utredaren ska också föreslå åtgärder som ökar möjligheterna för nyanlända utrikes födda män och kvinnor att kombinera föräldraskap med arbete och deltagande i etableringsinsatser. Uppdraget ska slutredovisas . Regeringen arbetar således aktivt med att på olika sätt finna lösningar och åtgärder som kan bidra till en förbättring. Jag ser det som en av de största jämställdhetsutmaningarna vi har att vidta åtgärder för att fler utrikes födda kvinnor ska kunna ta sig in på arbetsmarknaden och i samhället. Jag ser fram emot debatten. 69 (S): Jag tackar statsrådet för svaret på min interpellation. Ursprungligen ställde jag interpellationen till arbetsmarknadsminister , men hon överlämnade den till integrationsminister . Det är lite olyckligt att regeringen väljer att se det här som enbart en fråga för integrationsministern. För min egen del är detta en högst relevant arbetsmarknadspolitisk fråga som jag egentligen tycker att arbetsmarknadsministern borde ha svarat på. Det är ju en fråga om jobb, sysselsättning och kvinnor, och särskilt situationen på arbetsmarknaden för kvinnor med utländsk bakgrund. Sysselsättningsgraden i har minskat sedan den borgerliga regeringen tillträdde, och är den enligt statistik från . Det finns en demografisk effekt i det här, så att andelen personer i de mest arbetsföra åldrarna minskar medan pensionärerna blir fler. Men det innebär inte att det går att slå sig för bröstet och känna sig nöjd, som det har visats prov på av både finansminister och statsminister . Tvärtom borde det innebära att man måste sätta in insatser för att öka sysselsättningsgraden. Och här finns en oanad potential i kvinnor med utländsk bakgrund. Det är sorgligt att säga, men sysselsättningsgraden bland utrikes födda kvinnor var . Endast drygt hälften av de utrikes födda kvinnorna är alltså sysselsatta, och det kan man aldrig känna sig nöjd med. Politikens villkor är att man måste vilja saker och ting, och politiken innebär också att man kan fatta beslut som innebär att saker och ting förbättras. Återigen är det så att kvinnor med utländsk bakgrund är en outnyttjad resurs när det gäller arbetskraftsdeltagande på svensk arbetsmarknad. Men det blir också en jämställdhetsdebatt, för det tycks alltid finnas många skäl och orsaker till att kvinnor, och i synnerhet kvinnor med utländsk bakgrund, är underrepresenterade på arbetsmarknaden. Det finns också alltid tusen orsaker till att kvinnor, och då i synnerhet kvinnor med utländsk bakgrund, får jobba deltid, ha otaliga former av deltidsanställningar och ha en arbetsmiljö som sliter och pressar. Som kvinna kan jag ställa mig frågan: Varför måste det vara på det viset? Det innebär att förklaringarna ofta är väldigt många, och statsrådet har läst upp en rad förklaringar till att det ser ut som det gör på arbetsmarknaden. Det är språket, förskolan, utbildningen, ett lägre deltagande i arbetsmarknadsutbildningar och så vidare. Men man känner sig inte riktigt till freds med alla dessa förklaringar när det gäller kvinnors situation och i synnerhet för kvinnor med utländsk bakgrund, att det alltid ska finnas en mängd förklaringar till att verkligheten ser ut som den gör och, i mitt tycke, oftast väldigt få politiska förslag som innebär att utvecklingen går framåt. Det var utifrån det perspektivet jag ställde min interpellation till arbetsmarknadsministern, därför att för mig är det här en fråga om jobben, sysselsättningen och sysselsättningsgraden. Min fråga till statsrådet kvarstår. Okej nu har vi lyssnat på orsakerna till att det ser ut så här, och skulle det vara väldigt intressant att veta: På vilket sätt kommer den borgerliga regeringen att lägga fram förslag som innebär att sysselsättningsgraden, framför allt bland kvinnor med utländsk bakgrund, stiger? 70 Statsrådet (FP): Låt mig inleda med att säga att jag delar engagemanget vad gäller att det här är en av de riktigt stora jämställdhetsutmaningar vi har. Man kan å enda sidan säga, som jag sade i svaret, att utrikes födda kvinnor i har en i internationellt perspektiv hyggligt hög sysselsättningsgrad om man jämför med andra länder. Men det beror i grunden på att vi har en betydligt högre sysselsättningsgrad bland kvinnor i än i andra länder. Om man mäter på ett annat sätt, det vill säga jämför skillnader mellan utrikes födda män och utrikes födda kvinnor, är gapet alldeles för stort och ofta större än i jämförbara länder. Det innebär att vi är i ett läge där vi, precis som interpellanten sade, inte tar till vara kompetensen. Då börjar man fundera på varför vi inte gör det. Till att börja med vill jag fastslå att vi har flyttat min statsrådspost, integrationsministerposten, till just för att vi ska få ett jobbfokus i integrationspolitiken. Det finns inget viktigare för den som har flytt eller invandrat till vårt land än att få en egen lön att leva på och ha en egen tillhörighet. I jämställdhetssammanhanget vet den som kan sin feministiska historia att avskaffandet av sambeskattningen skapade ekonomisk självständighet för kvinnor och öppnade arbetsmarknaden för kvinnor. Det är det som gör att vi har kommit långt när det gäller jämställdheten i , även om vi har mycket kvar att göra. Vad gör vi då? Det är en högst relevant fråga. Vi gör en hel del.