prot · GZ0962 · 2012-01-26 00:00:00 — Det är helt uppenbart att er subventionspolitik enbart för ägda bostäder, att med skattemedel subventionera ägda bostäder men inte hyrda bostäder, är fel väg. Lägger man därtill att ROT-avdragen bara kan användas för ägda bostäder blir det faktiskt absurt. Tänk om, gör om och kom tillbaka med en bostadspolitik som fungerar! 87 Statsrådet (KD): Problemet med de subventioner som fanns , då tre olika subventionssystem prövades av den socialdemokratiska regeringen, var att vi trots det byggde hälften så mycket som våra nordiska grannländer gjorde och trots det har investerat betydligt mindre i bostadssektorn än OECD-genomsnittet. Vi vill skapa långsiktigt goda förutsättningar för ökat byggande. De subventioner som prövades av Socialdemokraterna visade sig inte fungera. handlar det om hur vi ska skapa bra spelregler långsiktigt. Vi har gjort en hel del redan, och vi utreder ytterligare åtgärder på en rad olika områden för att komma vidare med de goda spelreglerna. Vi tittar också på: Har vi balanserade villkor? Men vi vet att det finns många olika uppfattningar om vad som är rättvisa och balanserade villkor mellan olika upplåtelseformer. Det är inte så enkelt som frågeställaren framställer det hela. 88 (S): När vi har haft diskussionerna om riskkapitalbolag har Carema varit på tapeten när det gäller äldreomsorgen, men det finns också riskkapitalbolag på bostadsmarknaden. Ett exempel är Acta, som har varit aktivt bland annat i , som jag kommer från. De har vanvårdat fastigheterna fruktansvärt det är kackerlackor, fuktskador och fullständigt odrägliga förhållanden. Trots det har hyrorna varit höga. Hyresgästerna har inte haft någon annanstans att ta vägen då det finns så få hyreslägenheter antalet krymper . De har skurit guld, har det visat sig. De som har tjänat bäst på hyresfastigheter inte just i men i riket i stort har fått in över 30-procentiga vinster. Det är bland annat sådana här riskkapitalbolag. Vad ska vi göra åt det här? 89 Statsrådet (KD): Det är riktigt att det har funnits de som förvaltar bostäder som inte har skött sig. nämner ett sådant exempel. Problemen finns på tre områden. Det första är självklart den generella bostadsbristen, som skapar en möjlighet att vara dåliga hyresvärdar och ändå få hyresgäster. Det måste vi lösa. Det andra är att vi har haft ett hyressättningssystem i som i praktiken har gett ungefär samma hyra oavsett hur man sköter sin lägenhet. Det nya hyressättningssystem som vi har skapar förutsättningar för hyror som bättre speglar kvalitet och standard på lägenhet. Jag tror att det långsiktigt kommer att bidra till att minska möjligheterna att bedriva sådana aktiviteter som i det exempel tog upp. Det tredje är att kommunerna måste ta större ansvar för att kontrollera att det är en bra boendemiljö. Här har man enligt lagstiftningen ett ansvar, som man kanske ibland inte fullt ut utnyttjar. 90 (S): Det jag är rädd för är att de hyresnivåer vi ser kommer att höjas ytterligare, för då kan de här riskkapitalbolagen säga att de renoverar och gör det fint så att man får betala ännu högre hyra. Jag är rädd för den utvecklingen. Det finns ju ingen återhållande faktor på hyrorna i regeringens politik tvärtom. Det är oroande. Regeringen har också tagit bort kommunernas möjlighet att pröva nya förvärv. Om riskkapitalbolaget ville köpa upp fler hyresfastigheter för att tjäna pengar kunde man från kommunens sida då säga: Nej, ni har misskött de här fastigheterna så mycket tidigare och skinnat hyresgästerna med höga hyror att ni inte får köpa fler fastigheter. Den här möjligheten har regeringen tagit bort genom att ta bort förvärvslagen. Är det inte dags att ge kommunerna verktyg för att stoppa skinnandet av enskilda? 91 Statsrådet (KD): är det så att det nya hyressättningssystemet ger stor möjlighet att förhandla fram hyror som speglar det faktiska värdet, kvaliteten och standarden på den enskilda lägenheten. Det gör att dåligt förvaltade lägenheter ska ha lägre hyra än bra förvaltade lägenheter. Det går alltså inte att lita på att man bara får hänga på hyreshöjningar som andra genomför i sitt bestånd. Det nya beståndet skapar bättre förutsättningar att komma åt sådana exempel som det tar upp. Att vi tog bort den här lagstiftningen berodde på att den inte fungerade. har vi i stället tuffa regler. När någon köper en hyresfastighet kan man lättare ta till de olika tvångsåtgärderna via hyresnämnden än man kan göra generellt sett. Det finns instrument att använda. Här behöver man självklart vara aktiv i men också i kommunerna, som redan nu har ett ansvar för att agera och gå till hyresnämnden när de ser att det finns personer som inte skapar en god och anständig bostad. Jag skulle uppmana kommunerna att vara mycket mer aktiva på det här området. 92 (FP): Jag vill ställa en fråga till integrationsminister . I går hade kammare en arbetsmarknadspolitisk debatt. Fokus var en hel del på ungdomar. En av våra största utmaningar är att vi har hög arbetslöshet. Men det som inte riktigt kom fram var vår utmaning när det gäller nyanlända. Regeringen presenterade etableringsreformen. Helt klart tolkas den reformen mycket olika. Bara i min valkrets fungerar det olika bra beroende på om det gäller eller . Det finns en del oro och kanske lite kritik kring reformen. Vi som tror på reformen hoppas att den får det genomslag som regeringen vill ha. Jag vill gärna fråga statsrådet , så här efter reformen, vilka justeringar som regeringen kan tänka sig avisera snart. 93 Statsrådet (FP): Tack för frågan! Vi lade om mottagandet av nyanlända och fokuserade tydligare på jobb och en individualisering, där man i ska få hjälp och stöd med att lära sig svenska, få samhällsorientering och arbetsförberedande insatser utifrån vad man kunde i hemlandet. När vi gör en sådan förändring, flyttar ansvaret i huvudsak från till Arbetsförmedlingen och man möter Arbetsförmedlingen i stället för socialkontoren och har ganska många myndigheter och ganska många kommuner inblandade, då ska man vara ödmjuk inför att det kan finnas en del barnsjukdomar. Några saker har vi trimmat efter hand. Vi har trimmat möjligheten att kommuner kan samorganisera samhällsorientering, i och med att den ska ges på det egna språket. I en liten kommun med ett litet språk som inte så många talar kan man behöva jobba med andra. Vi tittar nu på bostadsfrågan, som väl är den fråga som bekymrar mig en aning. Personer som har fått permanent uppehållstillstånd är i alltför hög grad kvar på flyktingförläggning eller anläggningsboende. Jag träffade per telefon alla landshövdingar för att de skulle samla aktörer lokalt, och jag träffade landshövdingar , för att samla ihop så att myndigheter och kommuner drar åt samma håll. Det ska inte vara en situation då människor fastnar på en flyktingförläggning. 94 (FP): Jag tackar statsrådet för det svaret. Det verkar ändå som om länsstyrelserna och tar sitt ansvar på fullaste allvar. Den största skillnad som jag har märkt finns i hur kommunerna har reagerat på etableringsreformen, och kommunerna har ju en mycket viktig roll. Jag vill gärna ha en kommentar från statsrådet om hur vi ska möta den delen. Om inte kommunerna gör sina insatser tillräckligt bra finns det ju en risk för att reformen inte får det genomslag som vi hoppas på, nämligen att korta tiden från utanförskap och in i studier och arbete, som ändå måste vara vår gemensamma ambition. 95 Statsrådet (FP): Det är klart att ambitionen är precis att förändra synen på när människor kommer till vårt land och ställa frågan vad de kan bidra med i stället för vilket bidragssystem de ska hamna i. Vi har i för hög grad behandlat människor som har kommit till vårt land som svaga individer. Att flytta över ansvaret till Arbetsförmedlingen för det jobbförberedande och för att ta ett huvudansvar för den i var just att sända signalen om arbete. Jag ska ärligt säga att en sak som vi inte riktigt klarade i kommunikationen det gäller även mig själv var att vi inte tidigt betonade det tar upp, nämligen kommunernas ansvar. Kommunerna har fortfarande ansvar för svenskundervisning för invandrare, och man har ansvar för samhällsorientering. Om jag ska delta i arbetsförberedande insatser och det inte finns någon dagisplats är det kommunens ansvar. Det är rätt svårt för en småbarnsförälder att ha ett par små barn ifall det inte finns någon dagisplats att lämna barnen på när man ska läsa svenska eller delta i arbetsförberedande insatser. Detta tittar jag på . Jag träffar Kommuner och Landsting för att se till att det drar åt samma håll. I grunden tycker alla inblandade aktörer att fokuseringen på jobb och kunskaper i svenska är rätt. 96 (S): blev det känt att ett nystartat privat företag har haft hemliga förhandlingar med det tyska företaget , som bland annat äger i och varvet där, om ett övertagande av centrala delar av varvets verksamhet. Förhandlingar har skett utan vetskap och inblandning från den svenska varvsledningen och har haft syftet att bryta loss den viktiga kompositdelen i verksamheten, den del som bland annat används vid produktion av ytstridsfartyg och civila fartyg. Från svensk sida anser jag att det är viktigt att vi värnar kompetensen och utvecklingskraften på varvet i , som har byggts upp med bland annat statliga pengar och satsningar. Med anledning av detta vill jag fråga näringsministern: åtgärder vidtar regeringen för att värna den kompetens och utvecklingskraft som finns på , så att denna inte slås sönder? 97 Näringsminister (C): Tack för frågan! Som nytillträdd näringsminister har jag markerat att det för regeringens vidkommande är viktigt att skapa goda tillväxtförutsättningar såväl för egenföretagare och småföretag som för stora företag och den svenska basindustrin. har en lång tradition av att vara ett framgångsrikt svenskt företag. Att skapa god konkurrenskraft i bygger på en kompetensförsörjningsmöjlighet, det vill säga utbildning och god kompetens vad gäller arbetskraft. Det handlar också om infrastrukturmöjligheter, sänkta kostnader i form av minskat regelkrångel och finansiella avgifter och skatter. Men det handlar också om den innovativa förmåga och den förmåga till förnyelse som det svenska näringslivet har haft genom tiderna och måste ha även framöver. Därför tror jag att den innovationsstrategi som jag kommer att presentera och den innovations- och forskningsproposition som regeringen lägger fram kommer att vara viktiga för företaget , som har en tung utvecklingssida. 98 (S): Tack för svaret, ministern! Men jag måste säga att jag är lite förvånad och bekymrad över svaret, eftersom det blev ett generellt svar på min fråga. Det handlar om ett varv som utvecklar och bygger militära fartyg och ubåtar. Det är ett varv som försörjer försvarsmakten med försvarsmateriel. Av svaret får jag en känsla av att regeringen inte har diskuterat frågan, åtminstone inte speciellt mycket, eftersom det blev ett så svepande svar på min fråga. Bland annat FMV, , har sagt att en affär och en avknoppning som denna inte är acceptabel. FMV anser att tekniken till stor del innehåller sekretessbelagd information och hänvisar till rikets säkerhet. Då har inte företaget, och Thyssen , någon rätt att sälja teknologin eller kompetensen inom företaget på det området utan ett skriftligt godkännande från regeringen och staten. Då är frågan: Vad anser den svenska staten om en sådan affär? Tycker regeringen att dessa farhågor kan och ska nonchaleras? 99 Näringsminister (C): Tack för förtydligandet av frågan! Inledningsvis presenterade jag de generella dragen för stärkt konkurrenskraft i . Vad gäller det specifika, enskilda ärendet får jag be att få återkomma i någon form från mig eller från försvarsministerns sida. Statligt kapital till underleverantörer i fordonsindustrin 100 (S): har vi förlorat 25 000 jobb inom fordonsindustrin. Orsakerna är bland annat att man har haft mycket stora svårigheter att få fram kapital till underleverantörerna. De har blivit hårt drabbade under den kris som vi har haft inom fordonsindustrin, vilket har lett till att mycket av de komponenter som underleverantörerna står för inom fordonsindustrin köps från andra länder, som . Regeringen hade förslag på hur man skulle åtgärda detta, bland annat genom att få fram riskvilligt kapital till fordonsindustrins underleverantörer, med ett företag som hette Fouriertransform. Vi kan konstatera att de fick 3 miljarder till sitt förfogande, men av det kapitalet har använts. När man dessutom tittar på den skrivelse från regeringen som har kommit för inte så länge sedan visar det sig att avkastningskravet på detta bolag är . När ska ni ange rimliga avkastningskrav, så att kapitalet kan användas till fordonsindustrin? 101 Näringsminister (C): Svensk modern industripolitik är oerhört viktig om ska fortsätta att vara en stark industrination men också tekniknation. Därför har jag som näringsminister ambitionen att forma en sådan modern industripolitik framåt. Jag har haft goda samtal och goda dialoger med underleverantörerna i . Jag träffade bara Fordonskomponentgruppen och hade ett bra samtal om en färdriktning framåt för svensk industri. Det är viktigt att vi formar den färdplanen tillsammans. Fouriertransform, som har 3 miljarder i statligt riskkapital och som kom under fordonskrisen, är föremål för översyn i så måtto att eventuell samordning kan ske med Industrifonden. Det är viktigt att statligt riskkapital arbetar ute i verkligheten och kreerar affärsidéer, jobb och tillväxt. Jag återkommer i nästa inlägg. 102 (S): Det är brådskande, kan man säga, för Fordonskomponentgruppen kom med en rapport där det visade sig att av företagen räknar med fortsatt nedgång under det här året. En av frågorna handlar just om riskkapital. Jag fick inte svar på frågan. Är det rimligt att ha ett avkastningskrav på på det statliga kapitalet? Bankernas räntenivåer ligger ju på kanske . Om staten har en sådan räntenivå innebär det att det är väldigt dyrt att låna där. Väldigt många av företagen har också ända sedan Fouriertransform startade sagt att det är mycket enklare att gå till en bank och låna pengar än att använda det statliga riskkapitalet. Här måste det ske en förändring. Jag hoppas verkligen att regeringen lyssnar på vad vi säger och på vad man från och från Fordonskomponentgruppen har sagt, nämligen att det måste vara rimliga villkor för att utnyttja det statliga kapitalet. 103 Näringsminister (C): Jag har haft väldigt god dialog och goda samtal både med ordförande och med företagen på underleverantörssidan. Det är viktigt att vi inte bara har statligt riskkapital det är en del utan också lånemöjligheter generellt sett. Där har det funnits förstärkta lånemöjligheter hos , vilket också dessa företag har använt. Det som har varit positivt med Fouriertransform har varit utvecklingsprojektet för de ingenjörer som har gått samman i . De ska nu starta upp det hela med stöd från Fouriertransform, och man hoppas på en stark jobbtillväxt . Detta kom ut . Översynen av de statliga riskkapitalbolagen och aktörerna är på gång. Den har initierats , och arbetet kommer att fortgå för att effektivisera och samordna och för att komplettera de privata riskkapitalaktörer som är inne i den här verksamheten. 104 FÖRSTE VICE TALMANNEN: Därmed är dagens frågestund avslutad. Jag tackar alla deltagare. 11 § Svar på interpellation 2011/12:176 om TEN-T 105 Statsrådet (M): har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att medverka till att hamnarna i järnvägsmässigt inordnas i i likhet med systerhamnarna på andra sidan , så att hamnarna i och förbinds med och Nordiska triangeln. lade fram ett förslag till förordning för nya TEN-T-riktlinjer. Det beskriver det transeuropeiska nätverket för transporter som innefattar alla trafikslag. Nätet består av ett stomnät, benämnt core network i förslaget, som enligt förslaget ska vara genomfört till 2030 och ett övergripande nät, benämnt comprehensive network i förslaget, som är mer heltäckande och ska vara klart . TEN-T-riktlinjerna innehåller krav och kriterier som näten ska uppfylla i syfte att nå harmonisering av trafikslagen. Kommissionen lade också fram ett förslag till förordning för en infrastrukturfond, Connecting Europe Facility, CEF. CEF utgör det legala instrumentet för EU att bevilja medel till transport, energi och IT. CEF innehåller ett annex med utpekade satsningar för finansiering inom budgetperioden 20142020. Förslagen till förordningar kommer att förhandlas i rådet och i . Det är troligt att förhandlingarna kommer ta i anspråk, och jag vill inte föregripa den pågående förhandlingen genom att ställa ut några löften . 106 (S): Först vill jag tacka minister för svaret. När förslaget om revideringen av riktlinjer för kom välkomnade vi det i . När vi nu ser hur förslaget ser ut är vi minst sagt bestörta och undrande. Ser man inte hur verkligheten ser ut och att landskapet faktiskt förändras? Jag tror inte att det finns någon annan plats i där omvärldsförändringarna på ett så påtagligt sätt har påverkat en region. fick ett mycket strategiskt läge när de gamla fick möjlighet att öppna sina gränser. Förändringarna har inte låtit vänta på sig. och utgör för viktiga anslutningar till , och /. Denna utveckling förväntas fortsätta, och och hamnarna i och är viktiga länkar till dessa ökande ekonomier. Järnridåns fall flyttade österut. till och från sydöstra och som tidigare transporterades genom hittar sin väg genom och över , vilket gör att och dess hamnar har ett strategiskt värde i transportkedjan. och är två av de snabbast växande ekonomierna i världen. Flödet av varor mellan och ökar. lagerhåller inte företagen som de gjorde förr, utan lagren befinner sig oftast någonstans i transportkedjan: på fartyg, väg eller järnväg. De flesta varor från transporteras sjövägen till genom , vilket tar dubbelt så som att transportera godset via järnväg. Komplikationer som de i ökar efterfrågan på alternativa vägar. Därför blir transporterna från till via och Svartahavsregionen allt viktigare. har potential att vara en viktig brygga mellan öst och väst. fungerade som en defensiv mur mellan staterna i snarare än som en viktig länk mellan dem, som situationen är . Se därför som en gemensam resurs i stället för att styra transporter av varor runt den! Under förra mandatperioden med den moderatstyrda regeringen gjordes en hamnutredning. Den föreslog att tillsammans med samverkanshamnen ska utgöra en av strategiska hamnar. Denna samverkande hamn utgör tredje största hamn. I sydöstra regionen har vi insett att transportstråken håller på att utvecklas i sydöstra . Därför har vi på olika sätt tagit initiativ till flera internationella transportprojekt för att öka förståelsen och för att planera för den stora förändring som pågår. Genom detta arbete har det utvecklats en djup kunskap och skapats breda internationella nätverk. Exempel på sådana projekt är Baltic Gateway, Sebtrans-Link, East West Transport Corridor och två Motorways of the Sea-projekt. Dessa projekt handlar om att förbättra i hamnar, att förbättra infrastrukturen till och från hamnarna och att knyta ihop länder, städer och människor med varandra transnationellt. En viktig del är godsflödet och hur vi på smidigast sätt kan exportera och importera varor och tjänster genom intelligenta transportslag. En viktig del enligt mitt sätt att se det är att flytta över godset från fartyg till järnväg för att på så sätt slippa det tunga godset på vägarna. Man kan på regeringens egen hemsida se pressreleaser där regeringen själv talar om hur mycket man har jobbat för att bland annat Motorways of the Sea ska bli ett konkret och bra projekt som är vägledande i . 107 Statsrådet (M): Låt mig instämma i beskrivning av hur landskapet har förändrats. Det är mycket som har ställts på ända i hur våra transportvägar ska gå och på vilket sätt de ska gå. Tittar vi på en kartbild av kan vi se att mycket av infrastrukturen från norr till söder går vidare ut i det som vi tidigare kallade . Det händer dock fantastiska saker på andra sidan , i baltländerna, och det börjar mer och mer diskuteras hur man kan transportera landvägen till i stället för den traditionella sjöfarten och hur man kan hitta en god kombination av dem emellan. Ur ett svenskt infrastrukturperspektiv går vi alltmer mot att jobba i korridorer för godsstråket, ungefär som vi gör vid arbetspendling för människor som reser. Det viktigaste är att hitta intermodalitet, hur vi kan jobba med alla fyra trafikslagen tillsammans. Då måste man ha noder, och hamnar kan vara en viktig nod. Jag har, fru talman, själv varit i och hamnar och sett hur de har utvecklats, inte minst som man i dessa kommuner och i regionen varit aktiva med vännerna på andra sidan . Tänket om korridor, intermodalitet och hur man får mest och bäst effektivitet för till exempel godstransporterna återfinns på ett bra sätt när Europeiska unionen med alla sina medlemsländer ska planera för framtidens infrastruktur. Hur och på vilket sätt får vi ut mervärden när EU ska vara med och bidra med till exempel finansiering? har vi haft det som kallas TEN-T, , där tanken har varit att man får mer finansiering om man överskrider en landsgräns. Det är tveksamt hur det har fungerat i praktiken. I den nya finansieringsordningen, CEF eller Connecting European Facility, har man tagit fasta på korridortänket. I det förslag som presenterade nämndes inte specifikt hamnarna i och ; det är riktigt. Man hade med järnvägssatsningarna som fanns mellan och och mellan och , och man hade med del av och del av Botniska korridoren, vilket är nog så viktigt. Viktigt att ha med är att tillsammans med de nordiska och baltiska länderna har spelat in hur godstransporterna kan komma att gå och hur vi tror att de går . Därför har man satsat på hamnarna på svensk sida men också på hamnarna i Klaipėda och som vi har kontakt med. TEN-T ska även i det nya vara som ett levande instrument som bygger på godsvolymer så att man kan stoppa in eller plocka ut för att få bästa effektiviteten. I mitt svar sade jag att jag inte vill föregå förhandlingarna, och det handlar om att det är en känslig fråga om hur mycket pengar som till slut kommer att landa i denna finansiella ordning. Håller vi uppe tanken om korridorer och intermodalitet är Motorways of the Sea något vi fortsatt jobbar utifrån i inspelet från den . 108 (S): Det känns bra att höra eftersom det är just korridorer man har jobbat mycket med i och mot andra sidan av . Det är viktigt att veta att det inte bara handlar om Klaipėda, och utan är en förlängning västöstligt till . I detta projekt är också med. Likadant gäller från och uppåt, i den nordsydliga riktningen. Den är det fortfarande lika viktigt att vi håller i. Jag har inte själv läst det, men jag har hört talas om att ministern under juluppehållet uttalade att det är billigare att åka buss än att bygga järnväg. Jag hoppas att det inte är ministerns synsätt när det gäller godset. Miljömässigt ser vi det som en katastrof när utländska bilar från länder i öst som inte har våra förutsättningar inte håller den standard vi önskar. Jag har suttit som ordförande i en teknisk nämnd, och det var inte billigt att bygga om vägarna på grund av ökat slitage och när bärighet och bredd på vägarna inte räckte till. Godstransporterna hittar ofta de mindre vägarna som inte kostar något, kanske är snabbare och går genom små samhällen där vi absolut inte vill ha trafiken. Tar man fram en karta och lägger en linjal från och buktar den lite åt väster och ned mot upptäcker man att det på östra sidan om linjalen inte är speciellt mycket att skryta med när det gäller järnväg och connections. Det saknas järnväg. På vissa håll är E22:an undermålig. I går rakt genom orten förbi en skola med en hastighetsbegränsning . Om ministern skulle få för sig att ta tåget till från och åker är ministern ned i och bort från än när hon började. Situationen är liknande i och andra delar av den sydöstra regionen.