prot · GZ0987 · 2012-03-22 00:00:00 — Min fråga till statsrådet är därför om statsrådet anser att det är rimligt att ha ett system likt det i kommun, där kommunen tar på sig uppgiften att välja en privat leverantör åt sina medborgare utan att de har efterfrågat det. 51 Socialminister (KD): Det är precis som sade: Själva tanken med den här lagstiftningen är att stärka ställningen för den enskilda personen att själv kunna få välja utförare. Vi tror att detta är bra för den enskilda personen men att det också höjer kvaliteten, eftersom det naturligtvis gör att man behöver anstränga sig mer för att möta den enskildes behov i de här sammanhangen. Det här har visat sig vara mycket uppskattat runt om där det finns, och även om få väljer det så har det ett betydande värde att få möjlighet att välja. När det gäller det som har hänt i kommun är det inte min sak att döma av en sådan fråga, utan det är upp till kommunpolitikerna i att hantera den frågeställningen. Jag kommer därför inte att göra något utlåtande om detta. 52 (S): Statsrådet skulle väl ändå kunna ha en uppfattning om ifall det är förenligt med lagstiftningen att göra på det här sättet. Skulle uppföljning sedan visa att det inte är det finns det ju anledning att återkomma med en förändrad lagstiftning. Över huvud taget vore det intressant att få statsrådets reflexion över denna fascinerande företeelse i den borgerliga världsbilden. Jag undrar om statsrådet anser att det är något slags högre valfrihet för äldre medborgare det hade naturligtvis lika väl kunnat vara i en annan kommun med den här typen av oligopol som man ger till ett antal privata utförare, trots att väljarna eller de äldre i inte efterfrågar det. Något slags syn har väl ändå statsrådet på ifall det var meningen att det skulle blir så här med lagstiftningen. 53 Socialminister (KD): Det är viktigt att säga att meningen med själva lagstiftningen är att öppna upp möjligheten för fler utförare, därför att det ger en möjlighet för fler att välja. Så fungerar det i nästan varje kommun där man har öppnat upp: Man får en möjlighet att välja mellan olika utförare. Man kan välja bort det man tycker fungerar mindre bra och välja till det man tror är bättre. Man har friheten att själv avgöra, och det är själva grundtanken. Det tror vi höjer kvaliteten generellt sett, och det är betydelsefullt. När det gäller situationen i kommun är det upp till kommunpolitikerna där. Är det så att det är någonting som krockar med lagstiftningen är jag övertygad om att det kommer att överklagas och prövas. Vi stiftar lagar i den här församlingen; vi avgör inte vad som är förenligt med lagen eller inte, utan det är någonting som prövas när lagen är på plats, och det är den. 54 (FP): Jag har en fråga till justitieministern som gäller behovet av att reformera den svenska polisutbildningen. Svensk polis står inför mängder av utmaningar. Det gör de flesta organisationer, men just polisen har ett visst behov av att öka sin dynamik. En viktig del i detta är en modern och effektiv polisutbildning. Det förs fram mängder av förslag om att det ska bli en akademisk utbildning rakt av, precis som många andra utbildningar, och här tror jag att man behöver tänka efter lite extra. Min fråga till justitieministern är därför om hon är beredd att snart återkomma med ett förslag på en reformerad polisutbildning som tar till vara några viktiga saker: att det finns en basal grundutbildning som alla poliser ska gå igenom där man har fokus på yrkeskunnandet, att man också säkrar att poliser får bättre och återkommande chanser till vidareutbildning, för vi behöver också ha poliser som är specialister, och att vi kombinerar detta med att ta in specialister från sidan. Erfarenhet och kunnande är viktigt för det basala polisarbetet, men vi behöver också ha specialister rätt in i verksamheten. Kan justitieministern komma tillbaka med ett sådant förslag? 55 (): Jag delar uppfattningen att polisarbetet är komplext och kräver många olika kompetenser. Det ser vi till exempel med den snabba utvecklingen av it. Ska man beivra och utreda brott på nätet är det inte bara den traditionella polisutbildningen som är nödvändig, utan man behöver annan kunskap. När vi arbetar med ekonomiska brott är det ofta nödvändigt med en ekonomiutbildning, så vi behöver många ingångar och specialister i polisverksamheten. När det gäller den grundläggande polisutbildningen har vi gjort en utredning som regeringen behövde komplettera. Därför gavs 2010 i uppdrag till att dels kostnadsberäkna dagens utbildning, för det hade man inte riktigt gjort, dels titta på kostnaderna för framtida alternativ. Detta tillsammans med en del andra förändringar har vi nu på skrivbordet på , och vi arbetar för att under det här året kunna lägga fram en proposition till . 56 (FP): Det som är viktigt när detta bereds är att vi kommer fram till en lösning där man inte slänger ut det basala i det grundläggande polisarbetet, eftersom det är ett yrkeskunnande man inte kan teoretisera för långt. Detta är centralt för del. Värdet av att jobba i yttre tjänst kan inte föras in i teorier i en högskolesal. Vill justitieministern bygga vidare på de erfarenheter som finns där polisutbildning i praktiken bedrivs på högskolor och till och med ge högskolepoäng för en hel del av det innehåll som rimligen också i dagens polisutbildning betecknas som rätt akademiskt? 57 (): Det är alldeles uppenbart att universitet och högskolor är bäst på att bedriva utbildning i vissa av de ämnen som är helt nödvändiga för poliser att ha i sin grundutbildning. Vi har goda erfarenheter av den polisutbildning som bedrivs både i och i , och det har varit illa att poliser inte har kunnat få högskolepoäng i de fall där de faktiskt har skaffat sig de kunskaper som detta motsvarar. Problemet är att hitta en mix som är tillräckligt väl genomarbetad för att polisens grundutbildning ska vara den rätta och att också säkerställa att man har bra broar över till olika specialistutbildningar. Det är inte helt enkelt, för det är en komplex och bred verksamhet. Men det är klart att vi arbetar utifrån att vi ska ha en modern polisutbildning som svarar emot de höga och komplexa krav som polisarbete innebär. Det innebär att vi behöver en modern utbildning med rätt nivå, och vi behöver också möjligheter till mer av specialistutbildning och mer av kompletterande utbildning för den som kanske har arbetat i yrket. 58 (C): Jag tänkte ställa min fråga till socialministern. Den handlar om graviditetspenningen, som är en viktig rättighet för de blivande mammor som inte kan fortsätta att jobba i slutskedet av graviditeten. kommer det rapporter som säger att beslutsunderlagen varierar över landet. Man säger också att beslutsmotiveringarna är bristfälliga. Dessutom säger man att använder ett gammalt regelverk. De tittar helt enkelt på hur arbetsförhållandena var . Så menar jag och att det inte kan vara. Vad tänker ministern göra åt det? 59 Socialminister (KD): Det är en väldigt viktig förmån i försäkringen som gör det möjligt för den som har det tungt under senare delen av graviditeten att kunna få sluta med sitt arbete under den tiden. Det här får man under förutsättning att arbetet är tungt eller om det av arbetsmiljöskäl finns goda grunder för det. Regeringen har gett i uppdrag till Inspektionen för socialförsäkringen att titta närmare på hur just de här frågorna fungerar. Vi har upplevt precis det som beskriver, att det slår lite olika i olika delar av landet. Det görs alltså olika bedömningar av personal. Och det finns ett mått av rättsosäkerhet i detta som vi behöver se över. Vi har fått en rapport från inspektionen och den har vi nu att begrunda för att se om vi kan vidta några åtgärder. Man kan naturligtvis göra några saker för att få en mer enhetlig tillämpning och i andra hand göra en mer generell förändring. 60 (C): Det är just som ministern säger, att man tittar på om arbetena är tunga. De arbetsförhållandena är ju inte så ofta förekommande , utan det är annat som kvinnor jobbar med . Då måste man titta på precis det som Inspektionen för socialförsäkringen säger, när det är brister i tillämpningen, när det brister i den systematiska tillämpningen och hur man tittar på kvinnors förutsättningar på arbetsmarknaden. Det här är någonting som är viktigt och som man behöver göra skyndsamt. Därför menar jag och att det är någonting som verkligen ska prioriteras. Är det någonting som ministern kan ställa upp på? 61 Socialminister (KD): Det är också skälet till att regeringen i budgeten deklarerade att vi skulle låta göra den här översynen. Regeringen skrev i ett sammanhang då att den olika behandlingen av kvinnors graviditetsrelaterade besvär i trygghetssystemen ska analyseras och brister åtgärdas. har vi fått ett underlag som vi ska använda för att göra en bedömning av hur vi går vidare med detta. Jag vet att detta är ett stort problem. Jag lovar inget bestämt utöver det som vi redan har sagt i budgeten, men det här är angeläget och prioriterat för regeringen. Påföljden för brott begångna av berusade 62 (KD): Jag vill rikta min fråga till justitieminister om så kallade fyllerabatter. För sedan sänkte straffet för en person som nära nog dödat sin flickvän med ett samurajsvärd. Det här var en händelse som väckte stor uppmärksamhet i medierna. Brottsrubriceringen ändrades från mordförsök till grov misshandel. Straffet sänktes från fängelse till . Mannen ansågs inte vara ansvarig för sina handlingar eftersom han var kraftigt berusad och då helt oprovocerat attackerade sin fästmö. Om uppsåt saknas ska i och för sig en brottslig handling straffrättsligt inte bedömas lika hårt. Men för mig tycks fyllerabatt på straff strida mot lagstiftarens intentioner. Jag vill fråga justitieminister hur hon ser på det inträffade och om det föranleder någon åtgärd från regeringens sida. 63 (): Jag är enligt alla regler förhindrad att kommentera ett enskilt domslut och ska inte heller ha synpunkter på det. Jag väljer att kommentera frågan mer allmänt. Det är inte på det sättet att berusning ska utgöra ett särskilt skäl för nedsättning av ett straff utan man har faktiskt ansvar. Det är så att det i vissa ärenden kan vara en försvårande omständighet att man har använt sig av droger för att genomföra ett brott. Det är naturligtvis rimligt. Det är också på det sättet att regeringen har skärpt reglerna, bland annat för en del av vållandebrotten, just därför att vi ser till exempel missbruk eller drogpåverkan i trafiken som särskilt allvarligt. Vi har ju haft en del ärenden där personer har kört ihjäl folk därför att de har varit ute och kört bil i fyllan och villan. Där har vi skärpt reglerna. Det har också fått genomslag i domskäl. Vi ser allvarligt på frågor av den här typen. Någon fyllerabatt har vi inte och ska inte ha. 64 (KD): Tack så mycket för det svaret, justitieministern! Det var klargörande, jättebra. Men det är inte bara i straffskedet som berusning är ett problem. Enligt tv-programmet har 3 000 uppenbara fall av rattfylleri i inte blivit lagförda, trots att polisen har all nödvändig bevisning. Den som begår flera allvarliga brott slipper tydligen straff för rattfylla, var deras konklusion. Rattfylla är ett mycket allvarligt brott i sig. Det är förstås provocerande och sänder helt fel signaler till svenska folket när sådana saker inträffar. Min följdfråga till justitieministern är hur hon ser på hur man kan motverka den här typen av så kallad fyllerabatt. 65 (): Det är på det sättet att vi i svensk lagstiftning har en slags mängdrabatt. Är det väldigt många olika brott, utförda av en och samma person, som ska bedömas väljer man att plocka ut några av de brotten. Vi dömer inte varje brott och lägger alla påföljder ovanpå varandra. Det kan få den effekt som pekar på. Det är naturligtvis synbarligen väldigt problematiskt. Regeringen har tillsatt en påföljdsutredning. En av de uppgifter som jag har bett att titta på är just hur man ska se på den så kallade mängdrabatten och hur den ska vara utformad. Jag tror inte på ett amerikanskt system där man till slut dömer ut i fängelse eller någonting annat. Jag tror att det blir lite orimligt och är fel. Däremot måste det vara tydligt att man tar brott på allvar och att just den typ av brott som exemplifierades här också har betydelse. 66 (S): Den nya patientsäkerhetslagen beslutades . Den skulle göra vården säkrare. Genom den reformen fick huvudansvaret för arbetet med både klagomålshanteringen och tillsynen. Man kan väl lugnt säga att har haft svårt att hantera det här. Myndigheten drunknar i anmälningar. Man hinner inte granska, man hinner inte följa upp och man hinner inte fatta beslut. Följden har blivit att högarna med icke avgjorda ärenden är mycket stora. Detta är förödande för klagomålshanteringens trovärdighet och ett hot mot patientsäkerheten. Det man funderar på är om det inte är så att reformen genomfördes både för snabbt och med för lite resurser. Om det inte är så uppstår frågan: Varför har det blivit så här? Jag vill fråga socialministern vilket ansvar han anser sig ha för det som har hänt och vad han tänker göra åt det. 67 Socialminister (KD): Den fråga som tar upp är mycket viktig. Vi har en ny patientsäkerhetslag som är av jättestor betydelse för att vi ska kunna identifiera riskfyllda situationer, riskfyllda moment och självklart enskilda personers misstag i vården för att kunna lära av det som har hänt så att det inte upprepas. Vi har också en nyordning när det gäller hanteringen av klagomålsärenden som innebär, precis som sade, att de har gått från , den tidigare myndigheten, till att hanteras av . När övertog ärendebalansen fanns det, om jag minns rätt, 2 800 ärenden. Den har byggts på . Här har vi en uppenbar brist. Regeringen har tillskjutit de medel som har begärt för att de ska kunna komma i kapp och säkerställa att vi får en rättssäker och snabb hantering av de ärenden som inkommer. 68 (S): Tack så mycket för svaret! Man kan ändå undra. Anledningen till att problemet har uppstått bottnar kanske en hel del i planering. Man funderar ju på hur planeringen av reformer fungerar i . Här har resultatet av ett genomförande av den nya patientsäkerhetslagen lett till både kaos, köer och förvirring. Den som har anmält ett ärende måste få sitt ärende handlagt snabbt, säkert och effektivt. Frågan var uppe , och är det . När kan vi räkna med att systemet fungerar? 69 Socialminister (KD): Vi är oerhört angelägna om att vi ska få en snabbare hantering. Snabbhet är inte nog, utan det måste också vara rättssäkert. Det är av stor betydelse för hälso- och sjukvården i stort att den som upplever att ett fel är begånget också kan få det korrigerat på ett snabbt sätt. har fått de resurser man har begärt. Vi har mycket noggranna och täta genomgångar för att säkerställa att kommer i kapp. För min och regeringens del tittar vi på möjligheten att knoppa av den delen för att få en särskild tillsynsmyndighet för att utveckla detta ytterligare. Men det var inget svar på den direkta frågan utan mer en utvikning. Vi följer frågan noggrant. Om det behövs ytterligare insatser tvekar vi inte att göra dem. Det är absolut nödvändigt att få en snabb och rättssäker hantering av klagomålshanteringen. 70 (S): Jag vill ställa min fråga till socialförsäkringsminister . Frågan gäller sjukförsäkringen. Många får avslag, får inte vara sjukskrivna och blir utförsäkrade. Många av dem är sjuka. De hänvisas till socialbidrag. Om de har tur har de en partner som kan försörja dem. Men det påverkar ekonomin och livet negativt. Det finns många exempel. Ett exempel är en kvinna som har Parkinsons som arbetar som fritidsledare. Hon arbetar eftersom hennes läkare säger att det är ungefär den nivå hon orkar med, och hon vill jobba halvtid. Jag vet att ministern inte kan kommentera enskilda fall, men är det inte ett problem att man inte lyssnar på läkarnas kompetens som känner patienterna utan i stället är det en försäkringshandläggare som kanske inte ens har träffat patienten som bedömer arbetsförmågan? 71 Statsrådet (M): Frågorna rör lite olika saker. Alla frågor är viktiga. En fråga rör vad som händer med människor som lämnar sjukförsäkringen efter maxtiden . Det är fråga om ungefär hälften. Hälften kommer tillbaka eller stannar i sjukförsäkringen, det vill säga kommer tillbaka efter tre månaders arbetslivsintroduktion. Andra halvan går vidare och kommer närmare arbetsmarknaden genom Arbetsförmedlingens försorg. Det tycker jag i allt väsentligt är en stor framgång. Om man underkänner detta tycker man att det är dåligt att hälften av dem som har varit hänvisade till enbart sjukförsäkringen nu kommer närmare arbetsmarknaden. Är glaset halvfullt eller halvtomt? Jag tycker att detta är en viktig framgång inte enkel, men viktig. Den andra frågan är mer grundläggande. Hur fungerar sjukförsäkringen? Vem fattar besluten? Under alla tider har läkare ställt diagnos och haft behandlingsansvar för patienten, men läkare fattar inte sjukförsäkringsbeslut. Så har det alltid varit. Det betyder inte att det inte är viktigt med bra kontakt och kommunikation. 72 (S): Många människor som är svårt sjuka, kroniskt sjuka, till och med cancersjuka, har blivit utförsäkrade. Det visar att systemet inte fungerar. Om man är sjuk ska man självfallet få vara sjukskriven och få ersättning. Bland dem som har gått in under Arbetsförmedlingens försorg finns några enstaka som går vidare till jobb, men många kastas runt i systemet. De går mellan att vara under Arbetsförmedlingens försorg och tillbaka till sjukförsäkringen. De bollas fram och tillbaka. Kriteriet för att få lov att fortsätta att vara sjukskriven är att vara hos Arbetsförmedlingen. Men många av dessa människor har inte arbetsförmåga. Det är svårt att få dem anställda. Många arbetsgivare vill inte anställa dem. Det finns ett stort problem. Är det inte rimligt att en läkare ska bedöma arbetsförmågan och att man ska ha träffat patienten för att göra en bedömning? Så är det inte . 73 Statsrådet (M): Frågeställaren underkänner i grund och botten hela den svenska sjukförsäkringens konstruktion, inklusive alla de år som Socialdemokraterna ansvarade för den. Läkare bedömer patienter. myndighetsbeslut avgör om man har rätt till sjukförsäkring eller inte. Detta är ett grundfundament. Man kan tänka sig helt andra system och överge den svenska modellen för sjukförsäkring. Det vore en dålig idé. Det är vad vi i så fall närmar oss. Däremot pratar vi inte om några små andelar som inte kommer närmare arbetsmarknaden. 12 500 personer av de 50 000 som lämnade sjukförsäkringen 2010 är i arbete, i arbetsmarknadsprogram eller arbetslösa. Det är en väsentlig framgång. Det är människor som tidigare enbart var hänvisade till sjukförsäkringen. Sist vill jag ta upp frågan om socialbidragen. Ett par undersökningar visar tydligt att det inte är så att den som är utförsäkrad är hänvisad till socialbidrag. Vi talar om enstaka procent. Detta är inte ett stort problem. Det betyder inte att människor som är utförsäkrade inte får andra bekymmer som är viktiga att ta hand om absolut till exempel att i första hand komma närmare arbetsmarknaden. 74 (M): Min fråga går till kulturminister . Regeringens största reform inom kulturpolitiken är Skapande skola som införts successivt . Har det gjorts någon samlad utvärdering av reformen? Vilka slutsatser kan dras från den tid som Skapande skola har funnits? 75 Kultur- och idrottsminister (M): Det stämmer bra att barns och ungas rätt till kultur är en av våra absolut viktigaste prioriteringar på kulturområdet. Det är roligt att tar upp Skapande skola. För kom en sammanställning av , och det är som har lagt fram rapporten. Rapporten visar att nästan samtliga kommuner i , , har sökt och fått bidrag för . Det handlar om att kulturskapare ska integreras i skolundervisningen. Den visar också att lärarna är nöjda, att eleverna självfallet är nöjda, att eleverna har fått större självkänsla, att samarbetsklimatet har blivit bättre i skolan och att eleverna får chans att visa upp sina talanger på fler områden än lärarna visste. Det är stimulerande för skolarbetet och självfallet för den egna utvecklingen. 76 (M): Tack för svaret! Vad roligt att höra att utvärderingen är så positiv. Vilka slutsatser drar kulturministern när det gäller den fortsatta verksamheten inom ? Anser kulturministern att en fortsatt utbyggnad av Skapande skola bör ske? I så fall när och hur? 77 Kultur- och idrottsminister (M): Jag börjar med sista fråga. Det vore roligt om vi kunde fortsätta att bygga ut Skapande skola. Det har naturligtvis att göra med resurser. går av kulturbudgeten till . Alla elever från årskurs 1 till årskurs 9 har rätt till medlen. Om vi sedan går vidare till förskolan för att integrera de mindre barnen eller bygga ut Skapande skola till gymnasieskolan återstår att se. Det är en fråga som bland annat nu diskuterar. Den rapport jag hänvisar till finns på . Där kan man läsa mer. Det finns också en helt nyinrättad myndighet, Kulturanalys. Den kommer att göra en fördjupad studie av Skapande skola till . Den ska mer handla om hur Skapande skola har påverkat läroprocesserna. Det är viktigt nog i sig. Det här är en stor framgång, och glädjande nog har det blivit många arbeten till kulturskapare. 78 (S): Min fråga vänder sig till socialminister i rollen som allmän besvarare. I den debatt om näringsutskottets betänkande, som började , har vi fått information om att man i arbetar med ett förslag till riskkapitalavdrag som vänder sig till enskilda småsparare. Att det finns ett behov av riskkapital råder det inget tvivel om, men precis som det låter är det en riskfylld bransch. När är det planerat att ett sådant förslag ska läggas fram? Hur tänker man sig att skydda småspararna i branschen? Det här är inte oproblematiskt. 79 Socialminister (KD): Den fråga som tar upp tycker jag är otroligt intressant. Vi tycker nog båda att om man kan komma på goda vägar att få mer pengar som är tillgängliga för företag som söker kapital i ett tidigt skede skulle det vara väldigt bra. Vi har offentliga institutioner som har en del medel till förfogande som kan vara till stöd för företag som är i sin linda, men kunde vi tillföra mer medel skulle det vara bra. Det skulle ge möjlighet till nya arbetstillfällen i och möjlighet till nya företag som ger arbetstillfällen, och det skulle ha en stor betydelse. Det är riktigt att regeringen håller på att arbeta med frågan, men vi har inte landat på någon bestämd modell. Jag kan inte heller ge någon tidsplan . Men vi tittar på frågan. Precis som beskriver innehåller den en mängd olika komplikationer och fällor som man naturligtvis ska göra sitt yttersta för att undvika. Rätt utformat kan det bli ett viktigt bidrag till näringspolitiken. Sjukförsäkringen och försäkringen för vård av sjukt barn 80 (S): Jag har en fråga till . Den borgerliga regeringen sänkte ersättningen i sjukförsäkringen i och med att man sänkte taket. Det innebär också att man sänkte ersättningen när det gäller vård av sjukt barn. Det innebär att många personer inte får av sin lön vid sjukdom eller vid vård av sjukt barn. Tanken med socialförsäkring och sjukförsäkring är att det ska vara en generell välfärd. Det är en del av den svenska modellen som Socialdemokraterna står för. Sedan finns det en borgerlig modell som står för, och den handlar mer om grundtrygghet. Min fråga är: Är beredd att höja taket i sjukförsäkringen och försäkringen när det gäller vård av sjukt barn? 81 Statsrådet (M): Vi har alltid haft tak i sjukförsäkringen, och det är rätt naturligt att ha det. Sedan kan man alltid diskutera var den naturliga gränsen ska ligga. Vi har olika tak i olika försäkringar. Vi har skillnader mellan arbetsmarknadspolitiken och sjukförsäkringen, och vi har olika tak i familjepolitiken och sjukförsäkringen. Vi har inga planer på att vare sig höja eller sänka några tak. Jag noterar att Socialdemokraterna har lagt fram förslag om en förändring med ett halvt basbelopp i sjukförsäkringen. 82 (S): Bakgrunden till min fråga är att vi tycker att det är viktigt med en generell välfärd.