prot · H00914 · 2012-10-23 00:00:00 — 1 § Information från regeringen om Europeiska rådets möte 1 Statsminister (M): möttes för att fortsatt diskutera den ekonomiska situationen i och vilka åtgärder som bör vidtas för att återskapa tillväxt och sysselsättning. I fokus för diskussionerna stod kommissionens förslag om en gemensam banktillsyn, förslag som finns om ytterligare ekonomisk och finanspolitisk integration samt uppföljning av den tillväxtpakt som beslutades om . Vid mötet diskuterades också EU:s förbindelser med , och slutsatser antogs om situationen i , och . Från svensk sida välkomnar vi att en stor del av toppmötesslutsatserna handlar om tillväxtfrämjande åtgärder. De åtstramningsprogram som genomförs i många länder behöver kompletteras med reformer som skapar tillväxt. stämde av de framsteg som har gjorts vad gäller kapitalförstärkning av Europeiska investeringsbanken, omprogrammering av strukturfonderna och projektobligationernas pilotfas. Avsikten är att dessa investeringar tillsammans ska resultera i ett finansiellt tillväxtpaket på . Toppmötet underströk också vikten av den inre marknaden och noterade att kommissionen har presenterat nya förslag på området den så kallade andra inremarknadsakten. Från svensk sida välkomnar vi detta särskilt. Det är lätt att ta den inre marknaden och dess betydelse för tillväxt och sysselsättning för given. Men vi får inte glömma bort de betydande positiva effekter som den 20-åriga inre marknaden redan har givit oss. Man räknar med att runt 3 miljoner arbetstillfällen har skapats , och detta bara till följd av den inre marknadens framväxt. har handeln mellan EU:s medlemsländer ökat mer än . I dokumentet lyfts också bland annat fram betydelsen för ökad tillväxt av forskning och utveckling samt av förverkligandet av EU 2020-strategin och den så kallade europeiska terminen. Denna innehåller som bekant länderspecifika rekommendationer om vilka reformer som medlemsländerna bör vidta för att främja tillväxt och sysselsättning. Från svensk sida vill vi framhålla hur avgörande dessa nationella reformer är för att skapa ett mer konkurrenskraftigt , bland annat genom bättre fungerande arbetsmarknader, välfärdssystem som belönar arbete, bättre utbildningssystem och effektivare statliga sektorer genom vilka skulle kunna ta upp konkurrensen med tillväxtekonomierna i , och . Inför toppmötet har de fyra presidenterna, det vill säga kommissionens ordförande , ordföranden för , ordförande och ordförande lagt fram en delrapport om en genuin ekonomisk och monetär union. Förslag läggs fram inom fyra områden: för det första ett integrerat finansiellt ramverk, för det andra ett integrerat ramverk för budgetpolitik, för det tredje ett integrerat ekonomisk-politiskt ramverk och för det fjärde demokratisk legitimitet och ansvarighet. Förslaget om ett integrerat finansiellt ramverk och mer specifikt kommissionens förslag om en gemensam banktillsyn var det som stod i fokus för torsdagskvällens och nattens diskussioner. En stor del av diskussionerna handlade om hur snabbt denna tillsyn kunde komma på plats. Flera länder, bland annat , har understrukit att det är viktigare att satsa på kvalitet vid tillsynen än att stressa fram besluten. Från svensk sida har vi pekat på ett antal frågor som vi vill ha besvarade innan vi kan ta ställning till ett svenskt deltagande. Den kanske viktigaste frågan rör vad som händer om den gemensamma tillsynen identifierar en bank med problem och om denna bank behöver rekapitaliseras. Vem ska då betala? Jag har klargjort att varken svenska skattebetalare eller svenska banker ska kunna hållas betalningsansvariga för bankers skulder i andra länder. Vi har också frågor som rör de regler som den nya tillsynsmyndigheten ska tillämpa. Till exempel vill vi i kunna ha högre kapitaltäckningskrav på våra svenska banker än de miniminivåer som har överenskommits inom det som kallas för III detta för att har en större finanssektor än flertalet andra europeiska länder. Vi behöver därför också ha större säkerhetsmarginaler. Slutligen har vi flera frågor som gäller inflytande dels inom den nya gemensamma tillsynsmekanismen, dels inom den existerande Authority, alltså . Rättigheter och skyldigheter för icke eurozonsländer, vare sig de deltar i den nya tillsynsmyndigheten eller inte, måste hanteras på ett balanserat och rättvist sätt. Toppmötet kunde till slut enas om målsättningen att framförhandla ett rättsligt ramverk till . Det operationella förverkligandet av detta ramverk kommer dock att genomföras först . Vi enades också om att den gemensamma tillsynen ska vara öppen för alla medlemsländer som vill delta och att behandling och representation för euroländer och icke-euroländer måste vara rättvis. Beslut och röstningsregler inom ramen för den existerande europeiska bankmyndigheten, , måste också justeras för att säkerställa att beslutsfattandet inom ramen för den inre marknaden sker på ett icke-diskriminerande och effektivt sätt. Vad gäller frågan om direkt rekapitalisering av banker via ESM, den europeiska stabilitetsmekanismen för finansiellt stöd, upprepades eurozonens uttalande från . Detta betyder att en sådan möjlighet till rekapitalisering ska kunna finnas först när en effektiv gemensam tillsynsmyndighet har inrättats. Toppmötet gick vid detta möte inte in mer i detalj om hur en gemensam tillsynsmyndighet ska fungera. Det betyder att de tre krav som vi från svensk sida har ställt för att överväga svenskt deltagande kommer att diskuteras utförligare längre fram i förhandlingsprocessen. Vi kommer att återkomma till för ställningstagande när fler detaljer om den gemensamma tillsynsmyndigheten finns. De fyra presidenternas rapport innehåller långtgående förslag också på en rad andra områden. Många medlemsländer uttryckte vid mötet tveksamheter i fråga om de olika förslagen i rapporten. De önskade mer information innan beslut om vägen framåt fattas. Flera länder menar att i stället för att nu diskutera ytterligare fördjupning borde fokus ligga på genomförandet av de instrument som man har beslutat om eller som har varit på väg att inrättas. Exempel är förstärkning av stabilitets- och tillväxtpakten och genomförandet av finanspakten. Från svensk sida delar vi synen i denna analys. På två områden gavs konkreta uppdrag att utveckla de förslag som tagits fram i rapporten. Båda områdena gäller endast . Det första handlar om att undersöka ytterligare mekanismer inklusive vad som kallas för fiskal kapacitet för att uppnå ett mer integrerat budgetärt ramverk. Det andra förslaget, som ska undersökas noggrannare, rör tankarna om individuella kontrakt mellan medlemsländerna och EU:s institutioner vad gäller de reformer som länderna avser att vidta. Konsultationer med medlemsländerna kommer att fortsätta. På grundval av dessa ska en detaljerad färdplan presenteras inför toppmötet . diskuterade även relationerna till , då landet ju är en av EU:s strategiska partner. Det fanns bred enighet om vikten av att agera enigt och samordnat för att kunna vinna bättre gehör för EU:s värderingar och intressen. Det handlar till exempel om att möjliggöra ökad handel och investeringar genom att minska handelshindren, men också om att föra fram EU:s förväntningar på ökad respekt för mänskliga rättigheter. Den höga representanten och kommissionen gavs i uppdrag att utarbeta ett tankepapper om EUKina-relationen som en förberedelse inför nästa toppmöte med , som kommer att äga rum . skickade också ett antal budskap om sin syn på utvecklingen i , och som är i linje med de slutsatser som antogs av EU:s utrikesministrar i början av . Toppmötet uttryckte stark oro över den allvarligt försämrade utvecklingen i och bekräftade de skärpta sanktioner som har antagits mot Assadregimen och dess anhängare. Vi uttryckte också fördjupad oro över kärntekniska program som man bekräftade de skärpta sanktioner som beslutats om. Likaså framhöll vi en allvarlig oro över den politiska, säkerhetsmässiga och humanitära krisen i samt talade för EU:s beredskap att bistå i återgången till en demokratisk ordning. Med detta är jag redo för kammarens kommentarer och frågor. 2 (S): Tack för redogörelsen, statsministern! Toppmötet innehöll positiva saker som statsministern har varit inne på, det vill säga hur den inre marknaden ska fördjupas. När tiden är ganska kort är det vår uppgift att lyfta upp de farhågor vi har och de saker som vi kan vara mycket tveksamma inför. Inför uttryckte vi socialdemokrater att vi är mycket oroliga för att delar av EU, EU-17, går i en mycket mer federal riktning. Dessutom finns det andra länder som ställer sig nästan helt vid sidan av, som . Min fråga är hur statsministern ser på detta. Drev statsministern frågan att det är mycket viktigt att hålla ihop EU-27 eftersom vi alla är en del av den inre marknaden och vi alla påverkas av det ekonomiska moras som föreligger? Förslaget om en bankunion var det mest konkreta, även om det inte var speciellt konkret, som diskuterades. Vi har ställt tre krav som jag uppfattar att också regeringen ställer sig bakom. När statsministern återigen får ordet skulle jag vilja att han fördjupar sig lite i vad han egentligen tror är möjligt att driva igenom för svensk del och våra möjligheter att därmed vara med i en bankunion. Som vanligt när man ska fatta beslut om stora frågor på EU-nivå är vice statsministern ute i tidningsartiklar och säger saker som inte överensstämmer med det som statsministern ger uttryck för. Så var det också den här gången när vice statsministern sade att han tycker att vi ska delta fullt ut i bankunionen. Jag undrar hur den här splittringen som finns inom regeringen påverkar våra möjligheter till inflytande. 3 Statsminister (M): Jag vill understryka att jag företräder hela regeringen både i de förhandlingar jag genomför för svensk räkning i och i denna återrapportering. påpekar att det finns tendenser till delning mellan de 17 länder som har euron som valuta och EU-27. Låt oss konstatera att senare års hantering av finanskris och fördjupade problem med offentliga finanser har lett till flera förslag till fördjupning som begränsas till eurozonen, alltså till de 17. Eftersom det svenska folket 2003 fattade beslut om att vi inte ska ha euron som valuta väcker det frågor om hur ett land med en annan valuta ska förhålla sig till de olika delar som sker i form av en fördjupning. Det är inte en fråga som växer bara i vårt land, utan det gäller också i alla de andra länderna. Vi framför som en synpunkt värdet av att hålla ihop EU-27 bland annat för att, precis som påpekar, försvara värdet och fördjupningen av den inre marknaden. Men det finns också sådant som vi har anledning att vara mer försiktiga med eftersom en mycket viktig drivkraft, åtminstone för somliga inom EU, är att i den fördjupning som ska ske också börja betrakta historiska skulder som gemensamma, det vill säga inte längre bara som nationella, och att risker eller problem som finns kopplade till nationella verksamma banksystem ska spridas ut över hela . Sköter man inte detta rätt kommer vi att vakna och finna att svenska skattepengar och svenska banker helt plötsligt ska täcka underskott och förluster i andra länder. Vårt första villkor var att så inte ska vara fallet. Eftersom vi inte har garantier fullt ut för att så inte ska ske är vi inte heller redo att ta ställning, och vi har tid att vänta så att vi vet att det blir rätt. I den delen har de hört vad vi har sagt, precis som när det gäller vår vilja att ha högre kapitaltäckningskrav. Men där finns mer kvar att göra för att jag ska kunna säkerställa att de synpunkter vi har gemensamma också respekteras. När det gäller den tredje punkten som vi nämnde, som Socialdemokraterna också tog upp och som gäller inflytande, syns det i toppmötesslutsatserna att man har lyssnat mer. Där finns det tydliga skrivningar, men när det gäller de två första behöver mer göras. 4 (S): Tack för svaret, statsministern! Jag tror att vi alla här förstår att EMU-länderna måste ha ett närmare samarbete för att reda upp den situation de befinner sig i. Men därtill tror jag att det finns många federalister som vädrar morgonluft och under täckmantel av krisen föreslår krav som man aldrig annars skulle få igenom. Man skulle inte ens föreslå sådant som en gemensam finansminister, en kommissionär som ska överpröva allt, två budgetar, en för eurozonen och en för oss andra, och så vidare. För oss som tycker att det är viktigt att vara med i Europeiska unionen är detta mycket oroande. Jag skulle vilja att statsministern i sitt nästa inlägg ännu mer utvecklade hur han agerar för att stävja detta. 5 Statsminister (M): Låt oss vara tydliga med att det finns olika synpunkter runt om i och också i vårt eget land på hur mycket av detta samarbete som ska fördjupas, var det är rätt och riktigt att ha ett starkt EU och var man möjligen kan ge ökat utrymme för det vi kallar subsidiaritet, det vill säga att andra relevanta beslutsnivåer träder in. Det är riktigt att det både i den som presenteras av de fyra presidenterna och framför allt i en del av den debatt som har förts runt omkring de här toppmötena finns mer långtgående krav eller positioner som jag från svensk utgångspunkt har beskrivit som feltajmade och delvis oönskade av det enkla skälet att vi mer konkret måste hantera konkurrenskraftsproblem och utforma hur en sådan här finanstillsyn ska kunna komma på plats snarare än att diskutera stora hopp i samarbetet som inte korrelerar till de problem vi har att lösa. Jag är inte ensam om att ha framfört det. Det finns också andra som framför den synpunkten. Låt mig påminna om en sak, nämligen att den samhällsdebatt som finns inte alltid återspeglar det vi sedan de facto jobbar med och som kommer ut när samarbetet tar sig vidare. Det är oftast väsentligt mer handfast, mer verklighetsnära och inte lika storsvulstigt som orden som beskriver det ibland ger sken av. 6 vice talman (MP): Tack så mycket för återrapporten, statsministern! Det var ett viktigt möte. Det fattades också flera viktiga beslut, inte minst gällande strategin 2020. Jag tycker att man inte får tappa fokus på de frågor som handlar om den ekonomiska utvecklingen. Som miljöpartist kan jag tycka att man borde lägga mer resurser på den gröna omställningen av hela och göra investeringar för framtiden i detta. Det återspeglas tyvärr inte lika tydligt i slutsatserna som det har gjort tidigare. Jag tycker att det är lite synd att EU tar av sig den ledartröja man har haft i klimatfrågorna. Jag hoppas att statsministern kan försöka ta på EU den ledartröjan . Den andra viktiga frågan var bankunionen och huruvida ska gå med på detta. Vi i är mycket kritiska till den här bankunionen och framför allt till att den stressas fram. Det nämnde också statsministern. När vi samrådde om detta nämnde statsministern att han ville försöka få bort tidpunkten . Tyvärr finns den fortfarande kvar. Jag betvivlar att man ska kunna vara klar med en rättslig ram på mindre än med tanke på alla de frågeställningar som finns. Detta underlättar inte heller en demokratisk debatt i parlamenten och bland allmänheten om hur de här frågorna ska lösas. Någonting måste göras. tycker också att EMU-länderna måste kunna få agera så att de kan lösa den kris som de befinner sig i, men frågan är om detta är rätt sätt. Det saknas fortfarande svar från statsministern på frågan varför en union av dåliga banker är en bra lösning för att vara med i. Jag tror tvärtom att det skulle vara bättre att man saktade ned takten och hade en mer öppen process om de här viktiga frågorna i stället för att EU stressar fram ett dåligt beslut. 7 Statsminister (M): har ofta attityden, och det är möjligen förståeligt, att de möten vi inte har pratat klimat och miljö är förspillda och borde ha ägnats åt det. Det innebär inte att det inte finns styrmekanismer och saker som handlar om klimat- och miljöpolitik i EU:s sätt att styras och regleras. Det vet också . Ett av 2020-målen är de tre 20-procentsmål som finns i EU:s klimatpolitik och som ska uppnås till 2020. Det gör att EU som grupp av länder är den enda del av världen som har legalt bindande reduktionsmål för att minska sin klimatpåverkan. Det finns ingen annan del av världen som har detta. Därför förstår jag inte riktigt det här pratet om ledartröjan. Jag förstår inte vem som har tagit över den om vi nu skulle ha tagit av oss den. Det vi önskar är att fler länder underkastar sig den typ av bindande, legala ramverk eller överenskommelser som finns för att verkligen minska sina utsläpp. Men det gör man inte, och därför saknar världen det globala svar vi skulle behöva. EU har möjligen satt exempel, men det följs inte tillräckligt mycket av andra. Jag hade samma attityd på mötet som ger uttryck för, det vill säga att det är bättre att se till att få kvalitet på detta och få svar på alla frågor än att ha bråttom. Därför kan jag inte heller återrapportera till riksdag att jag har fått fullödiga svar på de tre krav som vi framförde från svensk position, och därför kan vi inte heller slutgiltigt utvärdera om denna banktillsyn är tillräckligt bra för att fungera som den är tänkt och inte heller hur vi ska värdera den utifrån svenska förhållanden. Detta måste de fortsatta förhandlingarna ge vid handen innan vi slutgiltigt kan utvärdera det. Jag tycker ändå att det var bra att det sades att större delen av 2013, som jag uppfattade det, kommer att användas till att faktiskt få det här systemet på plats. En del av kommissionens följdförslag när det gäller avvecklingshantering och insättningsgarantier är också anmälda i slutsatstexterna att de kommer att komma. Sedan, efter det, ska vi analysera och ta ställning med förankring i till hur vi ska se på detta från svensk utgångspunkt. 8 vice talman (MP): Tack, statsministern, för svaren! Jag tror att det är viktigt att man i det här läget tittar mer på tidtabellen, för det är ett komplext system när det gäller hur den här tillsynen ska se ut. Jag vet inte om statsministerns lite avvaktande svar kan bero på att ett av partierna, vice statsministern och EU-ministern deklarerar att de absolut tycker att vi ska vara med i bankunionen. Jag uppfattar att statsministern har en något mer realistisk och skeptisk inställning till bankunionen. Det tror jag är bra. Jag tror också att det är viktigt att trycka på att det inte får bli ett A-lag och ett B-lag, alltså och resten av EU-länderna, som det uppstår en konflikt mellan. Det tror jag skulle vara väldigt olyckligt. Jag tror att regeringen skulle kunna jobba mer för att få ihop like-minded-länder, alltså länder som tycker ungefär som . har ju varit en av våra bundsförvanter när det gäller detta. Frågan är: Har vi fortfarande med oss när det gäller vår kritiska hållning till en union för dåliga banker? 9 Statsminister (M): Det finns två aspekter. Den ena är den givna tidsaspekten. Kommissionen säger: Låt oss införa en europeisk finanstillsyn som täcker 6 000 banker i ! Då ställer somliga frågan: Är detta ens praktiskt möjligt? Förslagsställaren svarar delvis med att säga: Ja, men minns att det kanske inte innebär att den europeiska finanstillsynen får ansvar för alla 6 000 bankerna direkt. De får en sorts slutgiltigt ansvar, men det kan i flera fall handla om att en nationell finanstillsyn finns kvar, det vill säga att det måste balanseras mellan europeisk och nationell nivå. Detta måste möjligen också gradvis införas och sättas upp under större delen av . Det är de svar vi får, och i den delen har vi och varit överens om att det är bättre att få det rätt och att det har god kvalitet än att man har för bråttom. Den andra aspekten handlar mer om vad som händer med de länder som inte har euron som valuta, bland annat givet att det är , det vill säga eurozonens centralbank, som ska vara finanstillsynsmyndighet. Då kommer en del legala aspekter och en del följdeffekter som är mer specifika för oss som har andra valutor än euron. och andra lyssnar på vad vi säger, men slutgiltigt måste vi värdera det här utifrån våra egna förutsättningar. Och återigen, exakt de svaren finns inte för handen , utan vi får återkomma. 10 (M): Tack, statsministern, för återrapporten! Vi är ganska eniga i kammaren i de här frågorna, så jag ska inte trötta ut statsministern med att upprepa samma frågeställningar som vi har hört tidigare. Jag vill följa upp den tanke som jag hade vid samrådet inför mötet. Vad är känslan när det gäller länderna som är utanför och innanför? Har vi närmat oss varandra? Är vi 27 eller är vi 17 och 10? En av rubrikerna i rapporten är: Fullbordande av EMU. Då ser man framför sig ett konkret förslag som innebär att vi nu är färdiga. Läser man sedan alla de här punkterna är det som svensk svårt att förstå detta, antar jag, om man inte kan läsa mellan raderna. Det är väl också det som är svårigheten med att få den demokratiska processen genomförd. 11 Statsminister (M): Vi kan förutsätta att 17 av medlemsländerna kommer att vara med i finanstillsynen och i det här fullbordandet av EMU. Ett land kommer att stå utanför, nämligen . När det gäller de övriga nio kommer den fortsatta diskussionen och utformningen att ge svaren. Det tror jag att vi kan förutsätta. När det gäller fullbordandet av EMU får vi ofta i svensk debatt frågan: Ska vi gå med i eller inte ? Då vill jag påpeka att är med i , men svenska folket sade nej till att träda in i samarbetet med den gemensamma valutan. Man måste komma ihåg den här skillnaden. Vi har valt att inte ha euron som valuta, men vi är ändå med i det system som kallas den ekonomiska och monetära unionen. Det är därför som vi avger konvergensrapporter och håller på med återrapportering till Europeiska unionen. När man säger fullbordande länkar man det mycket till just euron som valuta. Det var därför jag nämnde att det fanns två förslag här, bland annat på en så kallad fiskal kapacitet som man tänker sig kopplad enbart till eurozonens länder. Den är inte färdigpresenterad. Hur stor den är kommer att vara betydelsefullt. De som har nämnt några summor säger i sammanhanget mycket mindre belopp än vad vi vanligtvis förknippar med EU:s budget. Låt oss vara tydliga med att det handlar om länder som har euron som valuta och inte oss andra. Det är det man menar är fullbordandet, alltså ytterligare kapacitet som inte bara handlar om penningpolitik och gemensam valuta, utan också någon form av fiskal kapacitet. Den typen av fördjupning berör närmast dem som har euron som valuta. Det är vad jag kan rapportera om läget just . Men inom gruppen av de övriga nio, där ju ingår, kommer diskussionerna att behöva fortgå. Vi kommer att behöva utvärdera vad det här till slut blir för typ av system och hur det kommer att påverka oss nationellt. Till allt detta får vi återkomma, förmodligen dels inför december, dels in . 12 (M): Tack, statsministern, för svaret! Jag har en annan fråga. I dagens tidningar läser man om och de lokalval som har varit där. finns det spekulationer om att kommer att be om ett stödpaket. Är det någonting som man diskuterade under de här dagarna? 13 Statsminister (M): Det är väl ingen hemlighet att väldigt mycket av diskussionen har handlat om situationen i . Dels har det pekats ut ett troligt rekapitaliseringsbehov i storleksordningen för det spanska banksystemet, dels har det spekulerats kring huruvida den spanska staten skulle behöva inkomma med en begäran om ett särskilt stödpaket. Det måste vara spanjorerna och den spanska regeringen som till slut fattar det beslutet, men det bör noteras att den spanska statens ekonomiska problem även har en motsvarighet i att många av de spanska regionerna också har betydande ekonomiska problem. Det som mest fanns för handen i den här diskussionen var att i förlängningen av en färdigupprättad finanstillsyn har eurozonens länder sagt att de kan tänka sig att möjliggöra rekapitalisering av banker direkt från ESM, alltså den gemensamma resursen som finns mellan eurozonens länder. I det hänseendet diskuterades , men inte när det gäller de här andra frågorna.