prot · GZ09110 · 2012-05-08 00:00:00 — Min bedömning är att Systembolaget bedriver ett gott arbete med hållbarhetsfrågor och CSR. 48 AMINEH KAKABAVEH (V): Jag tackar statsrådet för svaret. Det är positivt att statsrådet håller med mig om att det är problematiskt med minimilöner för kvinnor och barn på vingårdar i olika delar av världen vars produkter säljs på den svenska marknaden och att vi här har ett ansvar. Jag håller inte med om att uppförandekoden har medfört mänskliga rättigheter i form av fackliga rättigheter, rätt till rent vatten, bostad och så vidare och rätt till mammaledighet och skydd mot diskriminering av gravida kvinnor. Den kampanj som kritiserar Systembolagets etiska arbete framför en hel del berättigad kritik av uppförandekoden som infördes , bland annat att detta inte ingår. Svältlöner, osäkra anställningar och diskriminering av gravida och nyblivna mödrar tillhör vardagen för lantarbetare på vingårdar i till exempel , och . Systembolaget är ett statligt bolag och skulle kunna ta mer ansvar för arbetarna på vingårdar och lantbruk. Det handlar om kvinnor och barn. Kvinnorna har lägre lön än männen. Kritiken är påtaglig och handlar om att man måste få en lön som går att leva på, att diskrimineringen av kvinnor, säsongsanställda och fackligt aktiva måste upphöra, att bostäderna på vingårdarna måste förbättras, att säsongsanställda måste få ta del av samma förmåner som fast anställda, att diskrimineringen av gravida och nyblivna mödrar måste upphöra, att arbetare måste få tillgång till rent vatten och toaletter på arbetet och att ingen handel görs med gårdar som befinner sig i marktvister med småjordbrukare och ursprungsfolk. Det här saknas i svar när det gäller det etiska och moraliska ansvaret. Etik och moral handlar inte om hur vinet smakar och hur kvaliteten är utan om människors rättigheter. Facken måste få insyn, och det ska vara öppet och transparent i frågor om mänskliga rättigheter. I till exempel BSCI finns inte denna öppenhet. Därför finns det farhågor att situationen inte alls kommer att förbättras för dessa lantarbetare. Fackliga rättigheter och facklig insyn finns inte. Har facket inte insyn kan de inte rapportera. Mötena är inte heller öppna så att man kan rapportera vad som försiggår. Jag förväntar mig att och Systembolaget som är ett statligt bolag tar sitt ansvar för kvinnor och barn på lantgårdar i till exempel , och . 49 (V): Jag tackar Amineh Kakabaveh för en viktig interpellation och minister för svaret. Systembolaget är som sagt ett statligt företag. Vi äger alltså detta företag gemensamt. Vi har därmed alla möjligheter att ställa krav på det Systembolaget gör, och det ska vi också göra. Därför är denna interpellation så viktig. Jag håller inte med ministern när hon i interpellationssvaret säger att det kan vara svårt för Systembolaget att som enskild utländsk aktör ställa krav på marknaden. Systembolaget är en av världens största uppköpare av vin och andra alkoholhaltiga produkter. Frågar man vilken producent som helst i världen instämmer de nog i att de gör allt för att blidka Systembolaget när Systembolaget inspekterar gårdar och visar intresse för att köpa produkterna. Med andra ord kan det som Systembolaget säger och de krav som Systembolaget ställer på vingårdar i utvecklingsländer verkligen ge resultat. Har eller någon annan i regeringen tagit upp frågan om att ställa etiska krav vid produkturval med kommissionen? I svaret står det att ni tror att det kan bryta mot EU:s lagar om regeringen ställer etiska krav på Systembolaget vid upphandling. Är det verkligen så? Har ni ställt denna fråga till kommissionen? På EU-nivå är det rätt ofta så att om man verkligen tar strid för något och argumenterar med goda argument, som i detta fall att fackliga rättigheter ska respekteras, att miljön inte ska utarmas, att kvinnor inte ska diskrimineras och så vidare, kan man komma ganska långt. Har och regeringen verkligen drivit denna fråga ända fram till ? Har ni fått något skriftligt svar från kommissionen där kommissionen säger att den inte får ställa krav på att Systembolaget ska ha med etiska hänsyn när man handlar upp vin? Förlängningen av ministerns svar blir att regeringen lämnar över hela ansvaret till Systembolaget. Regeringen tar inget ansvar för det Systembolaget gör, vilket är helt fel. Systembolaget äger vi tillsammans. Då är det också vår uppgift som politiker att se till att de produkter som Systembolaget köper uppfyller alla etiska krav som vi vill att de ska uppfylla. är det faktiskt inte så. Därför är det en viktig debatt. 50 Statsrådet (KD): Det här är en fråga som just nu handlar om Systembolaget och alkoholproduktion, men förhållandena för lantarbetare rör egentligen mycket mer än alkoholproduktionen. Mycket av det som Amineh Kakabaveh pekar på i sin interpellation handlar om att det är miserabla förhållanden för lantarbetare i livsmedelsproduktion av olika slag, också när det gäller alkoholproduktion. Därför är frågan viktig. Jag vill påstå att förfrågningar till kommissionen borde ha gjorts av den tidigare regeringen i samband med att man hade en diskussion om det här och ersatte det 2000. Det var då frågan var aktuell, och man valde då att inte ta med etiska hänsyn. Huruvida frågan då ställdes vet kanske bättre, eftersom det var en socialdemokratisk regering som stöddes av . Sedan kan man naturligtvis förnya frågan. Men min fråga går gärna tillbaka till : Hur såg det ut ? Ställdes frågan till kommissionen om inte det här var möjligt? Därefter har det inte funnits anledning att lyfta frågan. Men jag tycker att det skulle vara jätteintressant att höra er redovisning av detta. Själva huvudidén med Systembolaget är att man har ett särskilt samhällsansvar. Det har man naturligtvis när det gäller de nationella förhållandena, att begränsa alkoholens skadeverkningar. Man har det också när det gäller ett hållbarhetsarbete gentemot sina leverantörer och producenter. Jag skulle, precis som ni, önska att vi hade kommit längre i det arbetet. Men det är ett arbete som är påbörjat och som är av ett mycket omfattande och bra slag, tycker jag. Man har vidgat hållbarhetsarbetet. har Systembolaget drivit ett omfattande samarbetsprojekt tillsammans med de övriga nordiska alkoholmonopolen för att få till stånd den gemensamma uppförandekoden för sina leverantörer. Här finns det fem alkoholmonopol som, om de sluter sig samman, har mycket större genomslagskraft. Det är det som finns på plats . Jag tycker också att det är betydelsefullt att Systembolaget är medlem i BSCI, som arbetar för goda arbetsvillkor i sina leverantörskedjor. Utöver de samarbeten som jag har redovisat har Systembolaget utvecklat en dialog med arbetstagarorganisationer, miljöorganisationer och andra intresseorganisationer. Man har, precis som ni säger, ett särskilt stort ansvar att se till att de varor som man försäljer är producerade på ett sjyst sätt för både människor och miljö. Om Systembolaget upptäcker fusk eller dåliga förhållanden agerar man direkt och kräver att leverantören tillsammans med producenten tar fram en åtgärdsplan och åtgärdar problemet. Om det inte sker tar Systembolaget bort produkten från hyllan. Det här innebär att man är aktiv och har ökat sin intensitet på det här området dramatiskt mycket . Man samarbetar också med organisationer som Fair Trade. Och det är viktigt att fortsätta att ändå handla med länder som där den här typen av problematik kan finnas. Det tycker Fair Trade som organisation. Det är också Systembolagets bedömning att man inte ska ha som grundinställning att avbryta affärsrelationer utan tvärtom försöka påverka. Jag ska gärna berätta mer om vad Systembolaget gör i nästa inlägg. 51 AMINEH KAKABAVEH (V): Det är intressant att säger att jag talar om lantbruksarbetare generellt. Jag har talat om kvinnor och barn som tillverkar vin på vingårdarna i , och varifrån Systembolaget som statligt bolag är importör. Det finns en massa kritik mot att de löner som lantbruksarbetare på vingårdarna har är precis samma löner som man har haft under apartheidregimen. rapporterar om hur situationen är för dessa människor. Det som framförs här stämmer inte alls. Det är de affärsmässiga aspekterna som är centrala i den här kammaren när det gäller internationell solidaritet, främjande av kvinnors mänskliga rättigheter, barns rättigheter och fackliga rättigheter. Det har varit av kamp i . Det vore skamligt och faktiskt väldigt osvenskt att ett bolag som Systembolaget inte skulle främja de fackliga rättigheterna för de människor som berörs. Det är deras produkter som står på våra hyllor, och som jag sade handlar det inte bara om hur de smakar och om hur kvaliteten är. Det handlar också om, menar jag, mänskliga rättigheter och att människor ska ha en lön, inte bara en minimilön, som de faktiskt kan leva på, så att de kan betala barnens skolgång, betala för boende, rent vatten, kläder, skor och så vidare. Det är lönen som kritiken handlar om, för i uppförandekoden ingår inte den. Där ingår inte heller den öppenhet som det ska vara. Därför ska man inte förvränga det här och säga att det är ett enskilt bolag det handlar om. Det handlar faktiskt om oss politiker. När vi har ett gemensamt ansvar för statliga bolag måste vi också som politiker ta ett eget ansvar. Vi har ansvar för människors livsvillkor och för de demokratiska villkor som vi i har enats om. har vi kämpat och kämpar än för kvinnors rättigheter till lika lön för lika arbete. Varför skulle det inte handla om de människor som producerar de produkter som vi köper? Det är många andra frågor som och regeringen borde begrunda för att kunna svara på hur andra människor lever. Det handlar helt enkelt om exploatering av andras kraft, av de ekonomiskt mest svaga människorna på de internationella marknaderna, om lantbruksarbetarna som tillverkar vinprodukter till vårt systembolag. Det är väldigt viktigt att poängtera. Det finns annan kritik i studier mot detta. Bland annat Ethical Rights Initiative visar att uppförandekoden generellt sett inte har lett till förbättringar för de fackliga organisationerna när det gäller säsongsarbetare, migranter, gravida kvinnor och nyblivna mammor. Det står tydligt och klart här. Det stod också i en artikel, jag tror att det var i . Vi har också lyft fram den här frågan under allmänna motionstiden. vill jag ha svar på vad ministern gör för att detta ska förbättras. 52 (V): Den här debatten handlar om att det vin som vi konsumerar ibland produceras, tyvärr, under helt oacceptabla förhållanden. Det kan vara gårdar där man använder väldigt mycket kemikalier som förstör grundvattnet, förstör miljön och förstör för de djur och människor som lever där. Det kan vara tillverkare som motarbetar fackföreningar, betalar urusla löner, diskriminerar kvinnor och så vidare. sade själv att hon beklagar att det ibland råder miserabla förhållanden på de vingårdar som Systembolaget köper sitt vin ifrån. Då vill Amineh Kakabaveh, jag och andra veta vad regeringen gör i frågan, eftersom vi äger Systembolaget tillsammans. , du har ju chansen att påverka det här. Då tycker jag att spelar ut det sämsta av kort. Det kallas nämligen för sossekortet: Nej, det var sossarnas fel, och vi kan inte göra någonting. Nej, , det går inte. Ni har suttit i regeringen . Då vill jag veta: Kan inte du ta upp den här frågan med ? Eller jag tycker snarare att ni direkt kan lägga på de här kraven på Systembolaget, att etiska hänsyn ska tas med när man köper upp vin i andra länder. Det handlar inte alls om att vi vill sluta att handla med fattiga länder, tvärtom. Det är precis som du säger, , att vi ska påverka den handeln. Vi ska påverka de förhållanden som råder där man producerar vin som vi konsumerar i . Men hur påverkar du, ? Än så länge har vi faktiskt inte fått något konkret exempel på det. 53 Statsrådet (KD): Regeringen arbetar på ett systematiskt sätt med hållbarhetsfrågorna i ett ganska brett perspektiv. Bland annat har vi tagit ett initiativ som sträcker sig över alla de statliga bolagen, för det är inte bara Systembolaget som behöver visa hänsyn till både människor och miljö när det handlar om produktion av varor och tjänster. är huvudansvarig för de statliga bolagen. Han har ansvar för den löpande ägarstyrningen av statliga bolag. Och han har tagit upp just hållbarhetsfrågorna. De ska i större utsträckning integreras i löpande ägarstyrning, och ägaren ska mer strukturerat och målinriktat bidra till att utveckla samarbete mellan bolagen när det gäller frågor kring hållbarhet. Därför bjöd in ordförande, vd och hållbarhetsansvariga i samtliga statliga bolag tillsammans med ansvariga statssekreterare. Ett sådant här hållbarhetsseminarium hölls . Jag skulle vilja säga att det är ett exempel på att vi arbetar väldigt aktivt med de här frågorna. Jag skulle önska att vi vore mycket längre fram. Men vi har påbörjat ett väldigt ambitiöst arbete låt mig säga det! Det har vi också när det gäller Systembolaget. Systembolaget gör väldigt många saker, och jag vill verkligen säga att i Systembolagets uppdrag ligger också att främja fackliga rättigheter och att ta miljömässiga hänsyn. Man arbetar med fair trade-organisationer det har jag redan sagt. För det första ställer Systembolaget krav på sina producenter genom avtal som kräver att de följer gällande lagstiftning, att de har organisationsfrihet, lön, arbetstid och tillfredsställande arbetsmiljö. För det andra har man en dialog med leverantörer och med dryckesproducenter. Och inför varje inköpsbeslut görs riskanalyser. Man gör också egna platsbesök. Dessutom anlitar man externa oberoende aktörer som kontrollerar att lagar, regler och Systembolagets krav följs. Det är en ganska rejäl uppföljning av varje avtal som man har. Sedan utbildar Systembolaget tillsammans med BSCI producenter och leverantörer i vilka regler som gäller inom ramen för koden. Man för också intressentdialoger med intresseorganisationer. Det är fackliga organisationer ja, just det, fackliga organisationer. Det är universitet. Det är myndigheter. Och det är producenter. Dessutom har man ett antal gröna val, etikmärkta val, genom gröna och lila märkningar i butiken. Det innebär att etiska hänsyn visserligen inte står i uppförandekoden, men de tillvaratas väldigt väl i Systembolagets arbete. Och ägardirektivet går ut just på att man ska ta ett samhällsansvar. Det kommer till tydligt uttryck. Och jag skulle vilja säga att det har hänt mycket i Systembolaget bara . Sedan kan vi naturligtvis önska att ännu mera skulle ha hänt. Det är många som tycker att det görs för lite och att det går för sakta. Men det är bättre att göra rätt och att det tar lite än att det blir fel och går fort. Men det har skett ett dramatiskt förbättringsarbete . 54 AMINEH KAKABAVEH (V): Det är mycket lätt att prata, tyvärr. Det är alltid lättare att prata. Den verklighet som råder och vad som försiggår är någonting annat. Det skulle vara väldigt bra om de fackliga hade insyn, om det skulle vara öppet, om man, när man gjorde de här uppföljningarna, skulle göra spontana besök och om mötena var öppna för fackliga företrädare och dem som det berör, arbetarna. Det är de det handlar om. Men vid upphandlingen av vin tar Systembolaget faktiskt inte hänsyn till arbetsvillkor för dem som producerar vinet. Enligt avtalet mellan staten och Systembolaget från , § 4, får produkturval endast grundas på produktens kvalitet, särskilda risker för skadeverkningar av produkten, kundernas efterfrågan och andra affärsmässiga hänsyn. avtal mellan staten och Systembolaget, SFS nr 1994:2049, har även inkluderat etiska hänsyn som grund för urvalet. Det är också viktigt att poängtera. Sedan finns det en hel del andra kritiker som säger att den här koden brister i öppenhet. BSCI-medlemmar har inga skyldigheter att offentliggöra protokoll från inspektioner. Det säger helt emot vad här hävdar. Det handlar återigen om att ta ett politiskt ansvar, för det är ett statligt bolag. Vi politiker är skyldiga att se till att detta ska förbättra arbetarnas livsvillkor. Och jag hoppas att tar upp detta när det gäller om mänskliga rättigheter. Det är det som det handlar om. 55 Statsrådet (KD): Vi tar politiskt ansvar. Vi vet och ser till att Systembolaget ställer krav på sina producenter, att man gör riskanalyser, att man gör egna platsbesök och att man utbildar producenter och leverantörer i det regelverk som ska gälla. Det har gjorts ett stort förbättringsarbete. Det kan göras mycket mer. Det är anledningen till att regeringen nu tar ett samlat grepp kring hållbarhetsfrågorna. Där inkluderas naturligtvis de frågor som Amineh Kakabaveh har aktualiserat i dagens debatt. Med det ber jag att få tacka för dagens debatt. Överläggningen var härmed avslutad. Kammaren beslutade på förslag av förste vice talmannen att ajournera förhandlingarna till . 15 § Svar på interpellation 2011/12:339 om i 56 Landsbygdsminister (C): har frågat mig vad jag avser att göra för att förhindra nedläggningen av i för att inte utarma den kompetens som utvecklats i . Vidare har frågat vad jag avser att göra för att den samverkan mellan bransch och akademi som byggts upp i sprids till fler näringar och andra delar av . Låt mig först och främst slå fast att SLU:s verksamhet håller hög kvalitet och är mycket värdefull för de gröna näringarna och samhället i stort. rankas enligt flera olika rankningslistor i det absoluta toppskiktet i . Förslaget som refererar till är en intern genomgång av lokaliseringen av SLU:s utbildningar. Den är avsedd som underlag för en internationell grupp som har styrelsens uppdrag att ge en bredare belysning av SLU:s utbildningsutbud för framtiden. Enligt vad jag har erfarit ska denna grupp ta ett brett grepp över utbildningsutbudets långsiktiga utveckling, kvalitet och struktur, vilket även kan påverka lokaliseringen. har diskuterat frågan, och några beslut är inte ämnade att fattas förrän vid styrelsens möte . Den enmansutredning som har lagt fram ett förslag har enbart fokuserat på utbildningsutbudet. Några förslag beträffande övriga verksamheter i finns inte. SLU beslutar själva om den interna organisationen inom och administrerar denna med utgångspunkt i kravet på en hög kvalitet och resurseffektivitet i verksamheten. Samverkan mellan akademi och näringar är, enligt regeringens mening, en viktig lagstadgad uppgift för våra lärosäten. Det är varje lärosätes uppgift att själva utforma samverkansuppgiften. 57 (S): Jag har skrivit den här interpellationen eftersom jag är orolig för SLU i Skaras framtid. sägs det att man är för tidigt ute med att interpellera, och nästa gång man gör det får man höra att det skulle man ha gjort för länge sedan, för det beslutet är redan taget. Jag tycker att man ska agera när man ser att en verksamhet är hotad, särskilt en sådan här bra verksamhet som är så viktig för näringen i . Därför vill jag uppmärksamma hela regeringen på vad det är som händer. Precis som säger är det en intern utredning som har tittat på detta, och det har de gjort eftersom de har besparingskrav över sig. Då tittar de på hur de ska kunna rationalisera. är det bara så att det inte finns något, åtminstone inte på kort sikt eller inom en överskådlig tid, som tyder på att man sparar pengar på att lägga ned utbildningar på ett ställe och börja bygga upp dem på andra ställen. Det finns så mycket bra med SLU i , så allt talar för att man borde ha kvar verksamheten där. Dessutom är det så viktigt att vara nära näringen, vilket också poängterade. I har vi väldigt fina och bra industrier som är byggda ute på landsbygden och ett bra lantbruk som vi bygger vidare vår livsmedelsindustri på och så vidare. Även för den branschen är det oerhört viktigt att SLU finns kvar. Man måste också sätta in detta i ett lite större sammanhang när det gäller framtid. Jag har stått här och diskuterat med utbildningsministern om . Den är nämligen också hotad, och jag får väl påminna ministern om att det första ni gjorde när ni vann valet var att lägga ned som låg i . På område efter område utarmas landsbygden. Urbaniseringen går inte bara snabbt utan väldigt, väldigt snabbt under den här moderatledda regeringens tid. Det är väldigt oroväckande. Vi som bor och verkar ute i landsbygden, i , tycker att det är viktigt att göra tvärtom. Vi skulle vilja ha politiker som styr som satsar på hela landet, inte bara på de stora enheterna som finns i närheten av de stora städerna eller vid de stora universiteten. Det är alltså viktigt för framtid, det är viktigt för näringens framtid och det är viktigt för de 300 studenter och den forskning som finns i att SLU finns kvar och att vi kan utveckla det och inte behöver leva med nedläggnings- eller flyttningshot. Jag ser det som att backa in att inte tänka på gles- och landsbygden. Att centralisera som den här regeringen gör är allvarligt, inte minst för . 58 (M): Tack, landsbygdsministern, för svaret! SLU i har en stark forskningsmiljö inom djur, djurvälfärd och etologi. Det är ingen tillfällighet att två av SLU:s populäraste utbildningar finns just i , väl integrerade med forskningen, i närheten av livsmedelsindustrin, ett stort djursjukhus och besättningar med varierade djurslag. Man kan säga att bonden finns runt knut. Utvecklingen av båda dessa utbildningar har skett i , inte bara med SLU utan också med regionala medel från kommunen och från . I har vi, precis som säger, väldigt många olika djurslag. Vi befinner oss i primärproduktionens , och vi har ett unikt samarbete med näringen. Huvudorten i har rötter . startade då den första veterinärutbildningen. Det finns en tydlig prägel av jordbruksbygd och ett förtroendefullt regionalt samarbete, och talar man om den så kallade Skaramodellen när man talar om att sätta samman näring och universitet men också självklart den kreativitet som finns inte minst i vår innovationspark i . På SLU i finns också en tradition av det entreprenöriella arbetssättet som gör att vi också kan tjäna pengar på den universitetsutbildning som i grunden utvecklats i det här närområdet. Ingenting av det som jag nu räknat upp finns med i den interna enmansutredningens underlag till styrelsen. Det visar på de enorma brister som också har påtalats av flera ledamöter i styrelsen inför det kommande beslut som styrelsen säkert ska ta om de framtida utvecklingsmöjligheterna för . Det här är inte på något sätt en ministerfråga, utan det är en styrelsefråga för SLU:s verksamhet, men för oss från bygden kan det vara viktigt att påtala att det är viktigt att ha med hela bilden när man ska fatta beslut om den här typen av framtida forskningsmiljöer. Med anledning av detta, herr talman, skulle jag vilja poängtera att jag förutsätter att de ledamöter som finns i styrelsen också ser till att få hela det här breddade perspektivet med sig. Om det någonting som , och har lyckats med i utvecklingen av universitetsområdet är det att växla upp de statliga pengar som alliansregeringen har lagt ned både på SLU:s verksamhet och på andra verksamheter i närområdet. Det gäller inte minst kommunen men också regionen och näringslivet som bidrar väldigt friskt till detta. fortsätter den gemensamma grupp som finns i närområdet att jobba med hur man ytterligare ska göra detta. Den gruppen har jobbat mer eller mindre och har väldigt många intressanta idéer . Om man ser det här ur ett rent budgetperspektiv, som den interna utredaren måhända kan ha gjort, tror jag precis som att man inte tjänar någonting på att flytta den här verksamheten någon annanstans. Man får inte den kreativa miljö som jag just har beskrivit på ett annat sätt och man kan heller inte köpa sig den kreativa miljön. Jag förutsätter att styrelsen när den ska sätta sig ned och behandla den här rapporten får många fler rapporter som grund för sina beslut. 59 Landsbygdsminister (C): Jag ska för min del bara vidimera vad som har sagts från meddebattörernas sida. Skarabygden och det som en gång var ett län som kallades för är en tung region vad gäller livsmedelsproduktion. Det gäller såväl bondeledet, alltså primärproduktionen, som det vi kallar för förädlingsledet.