prot · GZ0990 · 2012-03-28 00:00:00 — Jag föreslår att du och jag tillsammans åker till och tittar på hur det fungerar där. Sedan kommer vi tillbaka och gör ett gemensamt förslag om hur vi ska lösa problemet. Vore inte det ett sjyst sätt att komma åt det här och försöka förändra verkligheten i stället för att bara backa och låtsas som att det inte finns problem? Dessutom kan vi få ett ännu bättre ekonomiskt incitament för en modern lastbilsflotta i . 44 (M) replik: Tack så mycket för reseinbjudan! Vi får väl fundera på det, men vi skulle kunna göra en enklare sak. Vi skulle kunna sätta oss tillsammans med svensk åkerinäring och diskutera frågan och höra vad de tycker egentligen och vad de har för förslag. Då kan vi kanske göra det på lite närmare håll, här hemma i . Jag fortsätter att med en dåres envishet hävda att det inte finns någon ekonomi i att införa kilometerskatt på så sätt att det skulle ge staten mycket pengar tillbaka, så att man skulle kunna lägga alla dessa miljarder på infrastruktur. Det fungerar inte så. är det för dyrt att administrera. Administrationskostnaderna är rätt höga. Om man har en kilometerskatt är de betydligt högre än de skulle vara om man i stället hade vägavgift på vissa vägar. Det har vi inte diskuterat. Sådana lösningar kan man ha jag säger inte att man ska ha det och då är den administrativa kostnaden lägre. Jag fick inget svar av på frågan om gps och integritet. Jag hade kanske inte förväntat mig det heller. Frågan hänger fortfarande i luften: Varför är det okej att göra intrång i integriteten när det gäller våra lastbilschaufförer men inte när det gäller rikets säkerhet? 45 HANS (S) replik: Det var tråkigt att tog ifrån mig det. Jag trodde att jag hade påverkat . Jag får försöka leva med det; det är smällar man får ta. Ni talar om ekonomin i statskassan, att det är omöjligt, att det är dyrt och att allt är fel. Hur ska det gå för landsbygden? Det är bara elände. Jag kan avslöja för att jag var i . Jag svängde av , och vet vad jag hittade? Jag hittade en väldig massa landsbygd som behöver transporter. Hur kan det fungera här? De har ju haft kilometerskatt , och de har också landsbygd. Om man vill förändra går det naturligtvis. Det är inte bara som har landsbygd. Det är ett stort landsbygdsland. Det är klart att det fungerar även i . I det tyska systemet kan man välja betalningssätt. Det finns tre alternativ. Ett är att man betalar manuellt de har 3 500 betalstationer, men i är det mer trafik än här ett annat är via gps och det tredje är via internet. Den administrativa kostnaden i det tyska systemet bedöms vara av intäkterna. Resten går till statskassan för att användas till infrastruktursatsningar. Ingenting talar för att det skulle vara sämre i . Häng på tåget mot framtiden, ! 46 (M) replik: Vi hänger nog med på tåget mot framtiden. Vi investerar ju i tåget mot framtiden. Men vi värnar också om svenska åkare. Jag tror inte att man gör det genom att införa en landstäckande kilometerskatt. Det har man inte i heller. Det bör du väl veta, , om du var där. Men du körde antagligen inte lastbil utan personbil. Vilka sträckor som är belagda med kilometerskatt vet jag inte, men jag utgår från att det är de större vägarna. Det finns ingen kilometerskatt i . Man planerar eller utreder frågan, men det finns ingen . Det finns i . I infördes det 2004, i och i . Det är vad som finns i . Ingen har någon heltäckande kilometerskatt, som ni föreslår, utan det är på vissa vägsträckor och det är mer som vägavgift. Man har inte eurovinjetten eftersom man inte kan ha både eurovinjett och kilometerskatt. Problemen med eurovinjetten har vi pratat om . Jag tror att det kommer att bli samma problem om vi inför kilometerskatt i , om vi inte ökar kontrollen. kan ju tänka sig hur det blir om man ska stoppa varenda lastbil vid svenska gränsen för att kolla att de har gps och sköter sin betalning. Det kommer att kosta om man ska kontrollera bilarna när de kommer in i landet. Polisen har tillräckligt svårt att kontrollera eurovinjetten och alla oseriösa utländska åkare. Det finns mycket annat som man måste ta itu med, bland annat grov brottslighet. 47 HANS (S) replik: Enligt drog det polska systemet i gång . Jag vet inte vem jag ska lita på, men det är en petitess. Enligt finns det i , men det är ett något enklare system än det tyska. En gång i tiden lärde jag mig att tänka så här: Jag kan ha fel. Det är inte så dumt. Det vill jag skicka med . kan det vara bra att tänka så: Jag kan ha fel. Jag vet att är en klok kvinna. Jag tror att ni har fel. Jag tror att det kommer att visa sig . Vi kommer att införa detta i . Jag tror att det är rätt väg. Man har mycket omfattande marknadsstörningar inom åkeribranschen. Det var också inne på. Många kommer till från de forna och kör på fuldiesel, och de bor i lastbilarna. Det gör att den svenska åkeribranschen pressas hårt och får svårt att vara seriös och betala riktigt. Det här kan faktiskt vara en hjälp för den svenska åkeribranschen eftersom det inte går att komma hit och köra på fuldiesel och dumpa lönerna. Tänk så ibland: Jag kan ha fel. Jag tror faktiskt att ni har fel när det gäller detta. 48 (M) replik: Det är bra att du säger att man kan ha fel, . Jag kan ha fel; det har jag lite då och då. Ni kan också ha fel i den här frågan. Du äger ju inte svaret. Jag tror nog att vi kommer att ha kilometerskatt i , men då är det när hela är med. Inte hindrar en kilometerskatt öststatsbilar från att komma hit med fuldiesel. Ska man tömma deras bensintankar innan de far in i landet? Det hjälper inte mot cabotagefusket. Det fuskas en hel del med cabotage. Man måste ha en mycket striktare kontroll. Det kanske kan vara bra, men vilka resurser tar det, och vad vill vi att polisen ska använda sina resurser till? Ska de jaga grov organiserad brottslighet? Ska de leta upp våldtäktsmän? Eller ska de kontrollera att man inte har kört in i landet utan gps? För mig är det viktigare att polisen just nu hanterar andra brott. måste vi givetvis hitta ett sätt att hantera cabotageproblemen och kontrollera om man har betalat sin eurovinjett. Att införa en nationell heltäckande kilometerskatt, vägslitageavgift eller vad ni nu vill kalla det, är inte rätt lösning. Jag tror att det finns bättre lösningar. Du får be dina kolleger arbeta hårt i så att vi får en likadan skatt i hela på lika villkor. När vi har kommit så långt kan vi diskutera frågan. 49 (FP): Jag vill börja med att påminna om vad vi debatterade här när vi behandlade skatteutskottets betänkande 13. Då talade oppositionspartierna sig varma för likformighet och enhetlighet i skattesystemet. I den ena reservationen efter den andra lyftes detta fram som ett viktigt mål vid översynen av de svenska skatterna. Det var då det. Sedan bytte vi betänkande, och glömskans förlåtande slöja lades över debatten. talar samma företrädare sig varma för den ena punktskatten efter den andra. Det handlar om skatter på transportrörelser, skatter på kött och fisk och skatter på ägg- och mjölkprodukter. Det finns också motioner om speciella skattesatser på frukt och grönsaker. En gång i tiden hade en ganska vildvuxen bukett av punktskatter. Punktskatternas historia i är lång. Det handlar om allt från fönsterrutor till choklad. Vi har rensat upp ganska mycket i denna punktskatteflora, inte minst i och med skattereform, och det fanns goda skäl. Punktskatterna kostar ofta mycket mer än de smakar. Därför är det viktigt att vi reserverar punktskatterna för de ändamål där det finns starka skäl att ha dem, till exempel för att förbättra folkhälsan eller för att minska miljöbelastningen på samhället. Ekonomiska styrmedel genom punktskatter är viktiga för att åstadkomma en omställning till ett miljövänligare samhälle. Därför har tillsammans med andra länder höga skatter på fossila bränslen. Vi har en koldioxidbeskattning. Vi behöver i vissa sammanhang punktskatter som viktiga styrmedel. Men vi ska ändå ha helheten klar för oss. Jag skulle vilja ägna större delen av mitt anförande åt diskussionen om en kilometerskatt. När man lyssnar på oppositionen finns det ingen ände på vilka bra saker som skulle följa med en kilometerskatt. Det sägs att en kilometerskatt skulle förbättra för svenska åkerier. Den svenska åkerinäringen har varit öppen för en kilometerskatt, men under förutsättning att den införs i EU och under förutsättning att det totala skatteuttaget inte ökar. Men det är precis tvärtom. Det talas om att man genom en kilometerskatt ska lägga en extraskatt på ungefär 5 miljarder på den svenska åkerinäringen jämfört med hur det är . Vi har hört att dessa skattepengar ska användas för att till exempel förbättra vägunderhållet och åstadkomma bättre avställningsplatser för åkerinäringen på det svenska vägnätet. Det räcker att titta på vad samma partier sade i sin regeringsplattform inför valet . Då var det i stället så att samma kilometerskatt skulle utgöra huvudfinansieringen för en utbyggnad av järnvägen. Då var det inget tal om att man skulle förbättra vägunderhållet eller underlätta för åkerinäringen på svenska vägar. Det sägs att man ska förbättra konkurrensen mellan svenska och utländska åkare. Jag undrar om ni egentligen har tänkt igenom detta argument i och med att samma skattesats läggs på både svenska och utländska åkare. Det sägs att det handlar om att driva på och underlätta för klimatomställningen. Det säger ni i så fall i era anföranden, men det framgår inte på något sätt av er reservation. Där står det bara att skatten ska differentieras utifrån om det i ett område finns alternativa transportmedel eller inte. Säg till dem som till exempel ska köra mjölken från bonden till det lokala mejeriet i att de ska betala en kilometerskatt oavsett om det är möjligt att lasta mjölken på en järnvägsvagn eller inte! Precis som sade i sitt anförande ska de som gör större utsläpp betala mer och de som gör mindre utsläpp betala mindre. Det är därför som vi har en dieselskatt, och det är precis därför som vi har en koldioxidskatt på bränsle. Det är viktigt. Men jag skulle vilja ber er att resonera lite grann om huruvida denna kilometerskatt verkligen är alla goda gåvors givare och om det verkligen är så att åkerinäring kommer att jubla när de får en ökad skattebörda på 5 miljarder. Vi hade tidigare en diskussion om Öresundssamarbetet. Jag tycker att den kan illustrera att det tvärtom kan bli konkurrensnackdelar för svensk åkerinäring och för svenska företagare, till exempel i gränstrakter. En kilometerskatt som införs uteslutande i leder till att det blir dyrare för en svensk leverantör att sälja sina varor på , Fyn, Lolland eller i andra delar av jämfört med vad det blir för en konkurrent i som kör samma sträcka enbart på danska vägar. Vi behöver punktskatter, vi behöver ett genomtänkt skattesystem, och vi behöver framför allt ha en mycket tydlig konsekvensanalys av de skatter som vi inför, framför allt innan vi hux flux rusar åstad och ökar skattetrycket med ytterligare 5 miljarder på en transportnäring i . Jag yrkar bifall till förslaget i utskottets betänkande. 50 HANS (S) replik: Jag skulle vilja säga att lika starkt och kraftigt som argumenterar mot kilometerskatten , lika kraftfullt argumenterade företrädare i skatteutskottet här för att införa skatt på handelsgödsel. Sedan ändrade man sig. Det kan därför hända att även ändrar sig som man gjorde när det gäller handelsgödselskatten efter förra årets debatt. Jag vill bara nämna det. talade om glömskans förlåtande slöja när man jämför de två debatter som vi har haft här . Han ironiserar lite grann och säger att vi inte längre vill ha enhetliga skatter. Det är klart att vi vill ha enhetliga skatter. Men ibland tror vi att det kan vara värt att prova att gå ifrån det på olika områden. vänner i regeringen har alldeles provat att gå ifrån enhetliga skatter. Jag tänker då närmast på sänkningen av restaurangmomsen. säger också att vi vill lägga på svensk åkerinäring 45 miljarder i ökade skatter. Det är inte sant. Av dessa pengar kommer mycket från de utländska åkarna som det inte kommer ett öre från . Det är klart att det skulle underlätta för svensk åkerinäring om de utländska åkarna också börjar bidra med att betala denna typ av avgifter. 51 (FP) replik: Jag vet inte riktigt om åkerinäringen i håller med om att man förbättrar för den genom att höja skatten. Det är faktiskt det ni föreslår. Låt oss tänka oss en helt annan debatt där det handlar om att ni skulle föreslå någon form av skatteväxling mellan bränsleskatter och kilometerskatt. Det hade varit en annan sak. Då har man ett skatteuttag, och det handlar i så fall mer om hur vi justerar de olika styrmedlen så att vi får bästa möjliga effekt. Men det vill ni inte. Ni vill lägga denna skatt ovanpå det skatteuttag som man har . Det är där som jag tycker att ni måste vara ärliga i er argumentation. Man kan inte använda samma skattepengar två gånger. Man kan inte använda dem både för att bygga ut järnvägsnätet och för att rusta upp vägnätet och dessutom säga till åkerinäringen att det blir bättre för den om den betalar mer skatt än . Vi ska, som sagt, ha höga skatter på vägtransporter. Det är därför som har en högre dieselbeskattning, har en koldioxidskatt. Dessutom noterar jag att dieselpriset i importledet ökat med , så visst kan man säga att det finns starka ekonomiska drivkrafter för en klimatomställning. Jag tycker, som sagt, att ni lite tydligare ska resonera med er själva om det verkligen är så att ni har hittat ett förslag som ger er alla goda effekter. Jag tror inte det och tror inte att de svenska åkarna heller tror det. 52 HANS (S) replik: Även jag tror att de problem som finns i åkeribranschen är ganska stora lite grann har vi här talat om dem. Jag tror också att det behövs långt fler åtgärder för att komma till rätta med problemen. Men som jag förut sagt här i talarstolen är det vi talar om ett steg i riktning mot att komma till rätta med problemen. Hur kontrollerar vi att alla systemen fungerar? Ja, i har man ett effektivt system för övervakning av att de här skatterna är betalda. Den administrativa kostnaden utgör i sammanhanget. tror jag på egentligen är detta ert problem det ni sagt om att fordonsflotta bör vara oberoende av fossila bränslen. Men återstår för att klara det målet. Vårt förslag om kilometerskatt är en väg att försöka komma till rätta med problemen. Man tjänar på att köra med bättre miljöbilar, med bilar som går på alternativa drivmedel, som alstrar mindre utsläpp och så vidare. Det är vårt sätt. Vidare tror vi att vi kommer att kunna få pengar över som kan användas till infrastrukturinvesteringar, något som också är väldigt viktigt. Med vårt förslag hoppas vi kunna sätta stopp för flera av de oseriösa åkarna, få lite pengar till att investera för framtiden, kunna hjälpa till med att göra lite miljövänligare och klara ert mål om en fossilfri fordonsflotta , vilket ni inte kommer att klara om ni inte gör någonting. 53 (FP) replik: Det här är någonting helt annat än vad som står i er reservation. Där skriver ni inte alls om en kilometerskatt på fordon som använder fossila bränslen, utan där står det om en avståndsbaserad skatt på vägslitage. Är det så att fordon som använder miljövänliga bränslen inte sliter på våra vägar? Självklart gör de det! Givetvis ser ni här en ny intäktskälla för staten. Det kan man mycket väl diskutera. Men det går inte att införa detta om man låtsas att det är någonting som inte kommer att få effekter. Därför menar jag att man måste se helheten när det gäller beskattningen av transportsektorn. Här är det inte fråga om en skatt på miljöskadliga transporter, utan det är fråga om en skatt på transporter. Det är någonting helt annat. Detta tycker jag är ganska bekymmersamt för ett land som för sitt välstånd och sina jobb till största delen är beroende av import och export. 54 (MP) replik: Min första fråga till handlar om skatten på konstgödsel. Det är intressant att man på skriver att regeringens beslut om att avskaffa skatten på konstgödsel var olyckligt och att man så till den milda grad ångrar sig. Det är både intressant och bekymmersamt att man antagligen jag förutsätter det men vill ändå ge en chans att ge en förklaring här i kammaren kommer att rösta mot sin övertygelse. Ni i har ju sagt att det var fel att avskaffa skatten på konstgödsel. ligger på kammarens bord en motion som vi gemensamt ska rösta om och där man skriver att man vill återinföra skatten på konstgödsel och att resultatet av skatten ska gå tillbaka till näringen. Ni har tydligt sagt att det var fel beslut som alliansregeringen fattade och att nu för att lyfta fram sin miljöprofil vill tydliggöra att fel beslut fattades och att man ångrar sig. Jag hoppas att vill göra bättre. Min tydliga fråga till är därför: Kommer att rösta mot sin övertygelse och inte rösta för ett återinförande av skatten på konstgödsel? Kommer ni alltså här i kammaren att rösta mot er övertygelse? 55 (FP) replik: Det kan vara bra att lite grann ha historieskrivningen klar för sig. Det beslut som regeringen fattade , om jag minns rätt i varje fall i samband med budgetpropositionen gick ut på att avskaffa skatten på handelsgödsel som vi höjde dieselbeskattningen avseende jordbrukssektorn och därmed tog bort den skatterabatt på diesel inom jordbrukssektorn som fanns under Socialdemokraternas, och tid vid makten. Det är ganska viktigt att ha den bilden med sig. När det väl är sagt är besked naturligtvis att vi anser att det behövs en översyn. Vi vill ha en kadmiumskatt på handelsgödsel. Men den frågan hanterar inte vi här, utan den frågan hanterar vi i regeringssamarbetet tillsammans med våra regeringskolleger. Naturligtvis återkommer vi om detta. Det här är ju en del av budgetbehandlingen. Vi ser skatter och utgifter som en helhet. Det är därför vi i har en sammanhållen budgetprocess en budgetprocess där det har varit till fördel för att inte bryter ut en enskild skattefråga och fattar beslut om den lösryckt. I stället fattar man beslut om statens intäkter och utgifter som helhet. Detta har tjänat oss väl, och detta står vi naturligtvis bakom. Därför kom frågan inte in i det här betänkandet, utan den kommer med vid budgetbehandlingen. 56 (MP) replik: Jag tackar för det svaret. Men fortfarande undrar jag om det är så att här i kammaren kommer att rösta mot sin övertygelse. Ni har sagt att ni är självkritiska och att det var olyckligt att avskaffa skatten i fråga, och ni föreslår att en ny skatt införs. Det är precis vad den motion som behandlas handlar om. Motionen handlar ju om ett återinförande av nämnda skatt. För det parlamentariska systemet är det, tycker jag, bedrövligt när man i ett parti här i säger att man ska rösta mot sin övertygelse därför att man inte klarar av att stå för den. Men då skulle ni inte ha skrivit DN Debatt-artikeln. Det hade varit bättre om ni hade väntat och tagit med frågan i alliansbudgeten. Det här måste jag tyda så att DN Debatt-artiklar inte är någonting som jag ska läsa, utan jag ska bläddra förbi dem eftersom de inte kommer att vara värda någonting. Det blir väldigt allvarligt när ni självkritiskt säger att det var fel att rösta igenom tidigare förslag. vill ni göra rätt, vilket jag tycker är jättebra. Men slutsatsen blir att ni inte gör rätt. Ni låter det hela vara, så artikeln kan man glömma. Jag ser det som ett allvarligt hot mot den demokratiska traditionen i det här landet. Ett parti som säger en sak måste vara berett att göra samma sak i verkligheten. Om inte kan jag ju hitta på vad som helst för del och skriva vad som helst i tidningen. Men jag behöver inte göra så som gjort. Min fråga till är alltså fortfarande: Hur kan ni förklara och försvara inför väljarna att ni säger en sak och nästan exakt en månad därefter gör tvärtom? 57 (FP) replik: Jag blir faktiskt lite rörd över omsorg om inflytande i svensk politik. Det är naturligtvis så att om ytterligare vill öka ställning och inflytande i välkomnar jag honom över. Allvarligt talat är det dock så att vi måste diskutera frågor inom ramen för den budgetprocess vi har här i . Jag blir lite bekymrad när jag hör på något sätt argumentera som att frågor ska ryckas loss ur budget- och skattehelheten och beslutas var och en för sig i kammaren. Då är vi nämligen tillbaka i den trasiga budgetprocess som ledde ned i ekonomisk stagnation och en djup ekonomisk kris . Jag vet att detta är en öm tå för , för inte minst ert manliga språkrör har ofta beklagat sig över den budgetprocess vi har. Jag anser dock att det ändå är viktigt för att vi tar skatte- och budgetbeslut i ett sammanhang. Jag välkomnar som sagt engagemang för att ska få så stort inflytande som möjligt i svensk politik, men jag tror ärligt talat att budgetdebatten får anstå . 58 (C): Vi hade en debatt om inkomstskatten där Socialdemokraterna, ville ha en bred överenskommelse om en parlamentarisk skatteöversyn. Då handlade det om att få ett enklare skatteförslag, fattade jag det som. Men puts väck är alla de tankarna; här haglar det av nya förslag om skatter. I detta betänkande om punktskatter har oppositionen lagt fram två förslag som är rena straffskatterna på landsbygden. De tre rödgröna partierna vill återinföra skatten på handelsgödsel och införa skatt på transporter. De gröna näringarna i befinner sig i framkant i världen i fråga om miljöhänsyn och djurhållning. Det är ett arbete som näringarna har utfört i dialog med politiken och som har lett till egna värdefulla initiativ, till exempel Greppa näringen, vilket handlar om att planera gödslingen för att undvika övergödning. Detta projekt ligger väl i linje med ett ekonomiskt rationellt jordbruk, där övergödning även innebär onödiga kostnader. Däremot finns det mycket lite som talar för att extra skattepålagor påverkar förbrukningen av handelsgödsel, då handelsgödsel är nödvändigt i ett intensivt jordbruk. Det arbete som har pågått inom själva näringen riskerar att göras om intet då oppositionen kraftigt vill försämra villkoren för de areella näringarna i . Ett förslag från Socialdemokraterna, om att återinföra skatten på handelsgödsel saknar därför miljömässig logik. Det gynnar nämligen importerade varor, som i de flesta fall produceras med långt större insatser av handelsgödsel och med mindre miljöhänsyn än i det svenska jordbruket. Det saknar näringspolitisk logik, då det ensidigt drabbar näringen i . Det gynnar konkurrenter utomlands och leder till att produktion och arbetstillfällen försvinner från . Det sker dessutom i ett läge då svensk produktion minskar och nya utslagningar hotar sektorn. bestämda uppfattning är att politikens roll måste vara att stärka det svenska lantbrukets konkurrenskraft. Handelsgödsel har stigit kraftigt i pris , och hektargivorna är anpassade till vad grödorna kan ta upp. Växtnäringsläckage har därför mycket liten koppling till tillförsel av växtnäring genom handelsgödsel. Då är det kanske till och med viktigare att minimera läckageriskerna från stallgödseln. har också redan internationellt sett stränga krav på låga kadmiumhalter i handelsgödseln. Lönsamheten i det svenska jordbruket är redan pressad, och har produktionen minskat med en tredjedel. Importen av mat från andra länder har fördubblats, och är nu ett av de länder i som sämst utnyttjar sina åkrars produktionsförmåga. Vår självförsörjning riskerar snart att sjunka . Hur kan det vara miljö- och djuromsorgsvänligt att öka regel- och skattekostnaderna så mycket för just det svenska jordbruket att det tappar i konkurrenskraft och konsumenterna i stället köper billig importmat som förorenar mer? Hur kan näringssituationen i bli bättre av att utsläppen i , som redan läcker minst, ska minska ytterligare och ersättas av större utsläpp från jordbruken i till exempel och ? anser att det svenska jordbruket måste kunna öka sin konkurrenskraft, stå emot importkonkurrensen och växa. Då går det inte att öka skattebelastningen och regelkrånglet, utan båda dessa saker måste minska. Oppositionens förslag är missriktat och gagnar varken miljö eller djuromsorg. Socialdemokraterna, föreslår en kilometerskatt för lastbilar.