prot · GZ09105 · 2012-04-27 00:00:00 — För att minska risken för att sådana avbrott uppkommer har , , utvecklat ett system, Ledningskollen, där entreprenörer och andra kan få uppgifter om vilken kanalisation som finns där grävarbeten utförs. Elektronisk kommunikation är starkt beroende av att elförsörjningen fungerar. PTS planerar därför att utreda vilka insatser som kan behövas för att stärka reservkraften. Vid avbrott som fått större konsekvenser eller vid upprepade fel gör PTS alltid en uppföljning tillsammans med operatörer och andra inblandade myndigheter. Operatörerna har också enligt lagen om elektronisk kommunikation en skyldighet att rapportera sådana händelser till PTS. Jag håller med båda interpellanterna om att bredbandstillgängligheten är viktig oavsett var i man bor. Det har regeringen tydliggjort genom sin bredbandsstrategi. har jämfört med andra länder en god bredbandstillgänglighet. Det kan man se av den geografiska kartläggningen av bredbandstillgång och användning som gör på regeringens uppdrag. Årets kartläggning visar att av alla hushåll och arbetsställen i har täckning av bredband via trådbundna och/eller trådlösa nät, vilket internationellt sett är en mycket hög siffra. Andelen hushåll som har möjlighet att få tillgång till är , vilket är en ökning på bara . Antalet hushåll och företag som helt saknar tillgång till bredband uppgår enligt samma kartläggning till ca 800. Regeringens politik bygger på en väl fungerande marknad och att det i första hand är operatörerna som ska tillgodose användarnas behov av bra och prisvärda tjänster. Jag är av den bestämda uppfattningen att statens huvudsakliga roll är att se till att marknaden fungerar effektivt och att det finns goda förutsättningar för att driva verksamhet i hela landet. Men förutsättningarna för att bygga ut bredbandsinfrastrukturen skiljer sig åt i olika delar av landet. Därför måste det offentliga ta ett ansvar där marknaden inte fungerar tillfredsställande och där allmänna intressen inte tillgodoses. Det är mot den bakgrunden som regeringen har fortsatt göra betydande satsningar på bredband. satsar regeringen en halv miljard på bredbandsutbyggnad i områden där det inte är lönsamt för marknaden att bygga ut. Regeringen har även skapat Bredbandsforum där företag, myndigheter och organisationer möts för att tillsammans hitta lösningar som ökar tillgången till bredband i hela landet. När det gäller mobilt bredband kommer PTS tilldelning av tillstånd i det så kallade 800-megahertzbandet att få stor betydelse för bredbandstillgången i glest befolkade områden. I bandet finns nämligen ett täckningskrav som innebär att en av aktörerna ska använda för att erbjuda bredbandstäckning till de fasta bostäder och stadigvarande verksamhetsställen som saknar möjlighet till bredband med en hastighet om minst . Vid sidan av regeringens satsningar har många kommuner valt att själva bidra genom att stödja och underlätta bredbandsutbyggnad, till exempel genom kommunala bredbandsstrategier, genom att underlätta tillträde till mark samt planera och samordna olika aktiviteter på bredbandsområdet. Men kommunerna behöver hjälp, inte minst av länsstyrelse, landsting och samverkansorgan i länen. Länsstyrelserna, och i vissa fall samverkansorgan och landsting, ska enligt sina regleringsbrev verka för att målen i regeringens bredbandsstrategi nås. Regeringen har dessutom beslutat att ge PTS i uppdrag att bilda en samverkansgrupp för bredband som bland annat ska arbeta med samordningsinsatser och stöd till kommunernas arbete med it-infrastruktur. Därutöver beslutade regeringens Bredbandsforum så sent som att tillsätta en arbetsgrupp som ska verka för att stödja och bistå kommunerna i deras arbete med bredbandsfrågor. Då , som framställt en av interpellationerna, anmält att han var förhindrad att närvara vid sammanträdet medgav förste vice talmannen att i stället fick delta i överläggningen. 70 (S): Jag tackar ministern för svaret. Jag tror att förstår att jag av flera skäl inte är särskilt nöjd, i alla fall inte med hela svaret. Först och främst tycker jag att det är synd att ministern valde att slå ihop dessa två interpellationer eftersom båda är viktiga och hade förtjänat att få diskuteras var och en för sig. Jag vill kortfattat redogöra lite mer för vad skriver i sin interpellation. Han betonar vikten av att man oavsett var i man bor ska ha tillförlitlighet när det gäller it och bredband. Man ska ha samma villkor oavsett var i man lever och verkar. Det är oerhört viktigt att telefonin fungerar för privatpersoner men också för företag och för offentliga förvaltningar. Här finns ett tydligt samhällsansvar, men marknaden har inte klarat att sköta detta. finns märkbara brister, inte bara i fråga om mobiltäckningen. I delar av landet har driftsäkerheten också i det fasta telenätet visat sig vara förvånansvärt låg. belyser också i sin interpellation svårigheterna för småföretagare, för friluftsliv, för jakt och fiske, för båtliv och turism och över huvud taget för besöksnäringen, särskilt i vår del av landet, alltså i den norra delen av landet. Denna näring är mycket viktig. Eftersom tekniken inte fungerar ser vi att det skapar brister och sådana men för företagandet att man ibland förlorar stora pengar. Framför allt handlar interpellation om tryggheten för människor att man vet att man via en telefon kan få hjälp om man behöver det. Här finns det för stora brister, inte bara i vår del av landet utan i stora delar av landet. Därför menar jag att ministern gör det enkelt för sig när hon hänvisar till lagen om elektronisk kommunikation där det anges att det är operatörerna som ansvarar för driftsäkerheten. Ministern säger vidare i sitt svar: De åtgärder som vidtas ska vara ägnade att skapa en säkerhetsnivå som, med beaktande av tillgänglig teknik och kostnaderna för att genomföra åtgärderna, är anpassad till risken för störningar och avbrott. Jag tolkar det som att detta är den text som finns i regelverket. Om det är så läser jag det som att det är alldeles uppenbart att det är operatörerna själva som får beakta dessa två delar. Tekniken lär det inte vara något problem med men däremot kostnaderna och att man inte har samma syn på hur väl kostnaderna motsvarar risken för störningar och avbrott. Eftersom ni hänvisar till operatörernas ansvar måste frågan bli: Vad ska regeringen göra åt det faktum att lagen inte fungerar och operatörerna inte uppfyller kraven på driftsäkerhet? Detta skulle jag vilja att ministern svarar på. 71 (S): Även jag vill tacka ministern för svaret. måste bredband, och möjligheten att vara uppkopplad, surfa på nätet, kommunicera via mejl och webb, precis som telefoni anses vara en grundteknik. Precis som vägar är det en självklar del av infrastrukturen. Det är också en förutsättning för att kunna bo och verka i hela landet. När man kommunicerar med myndigheter, till exempel , förväntas man i princip kunna göra det via nätet. Att driva ett företag utan webbsida är omöjligt. Att ha kontakt med kunder, kunna ta betalt, boka och beställa via mejl är en självklarhet. Alla som turistar på orter som Åre, , , och förväntar sig att uppkopplingen mot nätet ska fungera, och den ska vara snabb, smidig och säker. Precis som ministern säger ligger långt före flera andra länder. Men det är långt ifrån alla som har en vettig, snabb och säker uppkoppling. Den stora utbyggnaden skedde och finansierades främst med statliga medel, EU-stöd och kommunala insatser. Många valde för att nå största möjliga täckning att ha en radiolänk till telestationer. vet man att denna teknik är otillräcklig. Det är endast med fiber som man kan ha en säker möjlighet att skapa den överföringskapacitet som man kräver, nämligen . I mitt län är det som har tillgång till bredband via fiber. I vissa kommuner har man knappt börjat gräva. I till exempel kommun har av hushållen tillgång till bredband via fiber. Men det är i glesbygden som det inte grävs i den takt som vi önskar. Där finns nämligen inte marknaden. Där måste någon annan bygga. När är ute och träffar politiker, tjänstemän och byalag är beskedet tydligt. Man har ett informationsmaterial, eller snarare en powerpointpresentation, som jag tycker känns beklämmande och tragisk. Där ställer man frågan: Var är marknaden, och vad händer när marknaden inte bygger? Svaret är: Där marknaden inte bygger ut måste de boende själva skapa förutsättningar för att bredband med hög kapacitet byggs ut. Det är så man skriver. Det är tydliga besked från staten och regeringen om vem som har ansvaret för att hela landet ska kunna utvecklas och leva vidare och få den teknik som krävs. Vi tycker inte att det duger, och jag tror inte heller att ministern kan vara nöjd med utvecklingen. Jag säger inte att det inte finns positiva, drivande krafter i många byar. Det finns många starka och intresserade byalag som i kampen för byns överlevnad är beredda att lägga ned mycket tid och resurser. Men jag måste starkt ifrågasätta om det verkligen är de ideella krafterna som ska ta huvudansvaret och kommunerna som i nästa steg ska leverera en nationell vision. Det är inte lite som man förväntar sig av byalagen. De ska mobilisera sina grannar, de ska söka pengar, prospektera, gräva, äga, driva och förvalta byanätet. Detta innebär inte bara att man ska byta organisationsform från ideell förening till en annan form; det ställer också stora krav på byalagets kompetens och kraft att jobba med detta. Den egeninsats på som kommer i form av anslutningsavgiften är också en otroligt stor summa för den enskilde. Jag undrar om ministern inte ser det orättvisa i hur läget ser ut i landet. Tycker inte ministern att vi borde se en annan ansvarsfördelning? 72 Statsrådet (C): Om jag börjar med det säger tror jag att det är viktigt att hålla reda på vad som är vad. Det som hade interpellerat mig om gällde rena driftstörningar i de nät som finns. Vi har en ansvarsprincip, en närhetsprincip och en likhetsprincip i den svenska lagstiftningen och i samhällets krishanteringssystem som spelar en viktig roll. Detta innebär att kriser i första hand ska hanteras av någon som äger en anläggning. De ska hanteras på lägsta möjliga nivå i samhället, och de ska hanteras av den som är närmast till hands så att drabbade och aktörer ska behandlas på ett likartat sätt. Vi vet att det är det som gör att systemet fungerar som allra bäst. säger att driftsäkerheten är förvånansvärt låg och att lagen inte fungerar. Det är starka påståenden. Eftersom du säger så skulle jag vilja be dig tala om vad du har för belägg för att det ser ut på det sättet. Vi har en kommunikationsinfrastruktur i som är omfattande. Det inträffar störningar i den, och de allra flesta avhjälps utan att vi i allmänheten märker det. uppstår situationer där avbrotten blir mer långvariga. Dess värre går det inte att helt och hållet garantera att sådant aldrig uppkommer. Det kan bero på sådana saker som att en grävskopa råkar gräva av en ledning därför att man inte har använt ledningskollen. Det kan också handla om att man uppdaterar mjukvara. Det finns ett fungerande system i svensk lagstiftning med ansvarsfulla operatörer som har ett egenintresse och som enligt lagen är ålagda att se till att de har redundans i sina system. Det betyder att om en ledning grävs av på ett ställe ska man inom rimlig tid kunna dirigera trafiken en annan väg för att få upp driftsäkerheten. Det som beskriver om turismen och svårigheterna för den att operera tolkar jag som att det inte alls handlar om driftsäkerheten i näten. Det handlar om hur väl utbyggda de mobila näten är. Man kan konstatera att av alla svenskar lever i områden där det är fullt möjligt att få bredband via trådlösa alternativ. Det är en internationellt sett hög siffra. strävar vi vidare i riktning mot att kunna erbjuda både högre hastigheter och bättre täckning i hela landet. När det gäller fråga delar jag det starka engagemanget för att hela ska ha bredband i världsklass. Det är också visionen i regeringens bredbandsstrategi omsatt i det tydliga målet att av alla hushåll och företag ska ha tillgång till . Det är glädjande att vi nu ser att utvecklingen går framåt snabbare än vad vi hade kunnat förvänta oss. kunde vi konstatera att vi når målet om att hälften av alla svenskar ska ha tillgång till bredband med så höga hastigheter . Det är viktigt. Huvudprincipen är att marknadsaktörerna så långt det är ekonomiskt möjligt ska få stå för den bredbandsutbyggnad som behöver komma till stånd eftersom det är mest samhällsekonomiskt lönsamt. Men i de områden där marknaden inte räcker till gör regeringen stora insatser och skjuter till pengar. handlar det om för att vara med och medfinansiera den bredbandsutbyggnad som behövs i hela landet. Där måste staten vara med och ge en hjälpande hand för att enskilda och företag ska kunna få tillgång till bra elektroniska kommunikationer på likvärdiga villkor. 73 (S): Ministern säger att jag tar till starka ord för att säga att lagen inte fungerar. Låt oss titta på den rapportering av avbrott eller driftstörningar i som jag har kollat. Jag har på kul plockat ut ett antal sidor sex sju dubbelsidiga papper som anger driftstörningar och avbrott. I de papper som jag har valt att ta med talar man om ifall det gäller fast eller mobil telefoni, vad det handlar om, i vilken omfattning det har skett, hur många som har drabbats och störningarna eller avbrotten har varat. Jag ska inte dra allt, men det finns störningar och avbrott som har drabbat alltifrån 400 till 40 000 abonnenter. I blev hela staden av med all telefoni och datoranvändning därför att en kabel drogs av i . Jag tror därför inte att lagen fungerar som den är tänkt att fungera. Det är viktigt att vi får sådant här att fungera. Jag är medveten om att det kan bli åsknedslag eller hända saker som gör att vi drabbas av avbrott. Men det handlar också om risken att sådana här avbrott blir till men för människor så att man inte kan nå SOS Alarm eller så att trygghetslarm inte fungerar. I de papper jag har här finns ganska många äldreboenden som i många timmar har stått utan kommunikation med yttervärlden. De har inte haft möjligheter att larma SOS eller hemtjänst eller vad det nu kan vara i äldreomsorgen. Detta är allvarligt. När ministern säger att regeringens politik bygger på en väl fungerande marknad och att det i första hand är operatörernas ansvar att tillgodose att detta fungerar menar jag att det är någonting i lagstiftningen och regelverket som inte fungerar. Jag är angelägen om att regeringen tar sitt ansvar för denna fråga, som faktiskt är ett samhälleligt ansvar. Vi har avreglerat marknaden, men det får inte innebära att man lever farligare i vissa delar av landet. Jag menar att det är samma sak som på många områden där regeringen har lämnat åt marknaden att ta hand om frågor som är viktiga samhällsfrågor. Jag funderar fortfarande över vem det är som har fått bestämma vad rimliga krav på säkerhetsnivån är. Stämmer vår definition av vad som är rimligt? Är den liktydig med teleoperatörernas? Jag tror inte det. I så fall skulle vi inte stå här. Då skulle inte människor, företag och myndigheter klaga på det här sättet och ha dessa svårigheter. Jag är övertygad om att en förändring i lagstiftningen måste ske, och jag vill gärna att ministern svarar på detta. Jag kan inte lagstiftningen utantill. Ministern säger att man med beaktande av tillgänglig teknik och kostnaderna för detta ska anpassa det hela till risken för störningar och avbrott. Förklara gärna det! 74 (S): Hela kommun var utan bredband och telefoni i går från morgon till sen eftermiddag, och det fanns ingen backup. De var helt bortkopplade. När det gäller byalagens ansvar tycker jag att det är bekymmersamt att man lägger en så stor del av ansvaret för utbyggnaden på de enskilda individerna i byarna där det inte finns någon marknad som är intresserad av att gräva åt dem. Det kommer också att kräva en aktiv kommun. Utan det stödet spelar det ingen roll hur aktiva byalagen är. Kommunerna ser att behovet finns om man vill vara en attraktiv kommun, få ett näringsliv som vill verka där, människor som vill bo och leva där och få besökare. Men kommunernas ekonomiska situation är ju mer bekymmersam . Många har en mycket ansträngd ekonomi. Det gäller framför allt de mindre kommunerna i glesbygden. De har en hög arbetslöshet som minskar skatteintäkterna. Allt fler blir långtidssjuka och arbetslösa, och de är hänvisade till försörjningsstöd från kommunen för att betala sitt uppehälle. Det här krymper kommunernas ekonomiska utrymme att utveckla datatjänster även om det är nödvändigt för utvecklingen av kommunen. Kommunerna har tagit över statens kostnader när människor har utförsäkrats från och inte har någon a-kassa när de är arbetslösa. förväntas de ta ett större ansvar även för att bygga ut bredbandet. Det här leder till att utsatta kommuner hamnar i ett ännu sämre läge. Jag tycker att ministern borde vara bekymrad över detta och se att det här sätter redan utsatta kommuner i ett sämre läge än de kommuner de ska konkurrera med. Den strategi som nu arbetar efter innebär att man sätter fokus på den enskilda individen. Om inte marknaden fixar det här får man ta hand om det på egen hand. Visst får man lite stöd. Det finns pengar. Jag önskar naturligtvis att det fanns mer. Låt oss titta på vad som fanns att arbeta med tidigare. Det är 500 miljoner för utbyggnad av bredband . Det motsvarar det som användes i hela . Hela använde totalt 500 miljoner för att bygga ut bredbandet, och ändå finns det mycket kvar att göra. Det finns fortfarande kommuner som har en mycket liten andel fiberteknik. Det är nästan i vissa kommuner. Det beror inte på att kommunen inte är intresserad eller inte ser att det finns ett behov av just detta, utan det beror helt och hållet på de ekonomiska förutsättningarna. Ministern nämnde också det företag som för 300 miljoner nu ska börja bygga upp det mobila bredbandet. Det bekymmersamma är att de själva avgör var de ska börja bygga ut. Där hade man kanske önskat en tydligare styrning så att man ser var de största behoven finns. Utbyggnaden av 4G-tekniken kan ju avlasta utbyggnaden av fibertekniken . Vi ska använda alla tekniker som finns tillgängliga. Jag önskar att man tänker om och inte sätter fokus på de enskilda byalagen och att man förstår vilka krav man ställer. Vad händer med de byar som inte har några människor som brinner för att jobba med detta? Ska de inte ha någon kraft? 75 (S): Eftersom har valt att slå ihop de båda svaren blir det två saker vi pratar om , men det klarar vi av. Vi får prata om tryggheten och näringslivet och att leva och bo i hela landet och bredbandsutbyggnaden, vilket är en förutsättning för att klara det mobila bredband, , men vi klarar att ta två debatter. säger att det går så fantastiskt bra med utbyggnaden. Det har vi diskuterat tidigare, och det gör det. Det går relativt snabbt. Det beror bland annat på att låg i framkant eftersom vi införde de kommunala bredbandspengarna, hem-pc-reformen och it i skolan. Därför fick vi fart på det väldigt . Det har inte den borgerliga regeringen hejdat, och jag tycker att det är bra att bredbandsutbyggnaden fortsätter. Men vi är inte framme . Vi har inte en tillräckligt bra bredbandsutbyggnad i hela landet, och vi har alldeles för långsamma nät. Regeringens vision om är en fantastiskt bra vision. sade att vi redan har nått hälften. Det lätta är ju gjort . Det är byggt i städerna. Marknaden har byggt där det är tättbefolkat. kommer det svåra. Det är hälften kvar. Det är inte bara obygden som är kvar, utan bara härifrån , till exempel på , saknar man de här snabba hastigheterna. låter det som om säger att vi snart har uppnått målet. Vi har väldigt långt kvar innan vi har nått det målet. Nästa sak som jag tror att kommer att kommentera är att hon har 500 miljoner i sin budget och att vi socialdemokrater inte har mer. Nej, vi har lika mycket till bredbandsutbyggnaden. Det brukar säga i sitt sista inlägg. Jag kan ju säga det nu så behöver inte säga det i sitt sista inlägg, utan vi kan diskutera hur vi ska göra för att flytta fram positionerna i stället. Det här med Fiber till byn var något som socialdemokratiska kommun införde. har den borgerliga regeringen, via PTS, tagit det som sitt och fortsätter i andra delar av landet, men det räcker inte. Jag tror att vi får hjälpas åt att hitta utväxling på de pengar vi har. Vi har lika mycket pengar i våra budgetar . Det gäller att se till att både den borgerliga regeringen och Socialdemokraterna flyttar fram positionerna. När det gäller tryggheten säger att vi bor i de områden där det redan är möjligt att ringa och ha datauppkoppling. Men verkligheten säger någonting helt annat. De människor som vi träffar i , , , delar av , delar av , delar av , delar av och delar av väldigt många kommuner i hela landet säger att det inte är så som säger och som PTS:s kartor visar. Verkligheten visar något helt annat, nämligen att vi inte har tillräcklig utbyggnad av mobiltelefonnäten och inte tillräckligt hög hastighet. Människor berättar om de här problemen för oss. Jag väljer att lita på människorna i stället för på de teoretiska kartorna. 76 Statsrådet (C): Jag vill tacka alla tre för nya inlägg, och inte minst som beskrev att Socialdemokraterna inte har några större satsningar på bredband i sitt budgetalternativ. kan man få det intrycket när Socialdemokraterna tar till orda i de här frågorna att ni skulle ha mycket större satsningar än vad regeringen har. Det är bra att det blir klarlagt så här tidigt att så inte är fallet. När det gäller kompletterande frågor kan man säga att vi alla kan önska att driftstörningar aldrig skulle uppkomma, apropå den lista hon själv hade tagit fram för sitt hemlän. Men det går inte att garantera att driftstörningar aldrig uppkommer. Det viktiga är att försöka förebygga och se till att de blir så få som möjligt och när de trots allt inträffar försöka se till att avbrotten blir så korta som möjligt. Det är också väldigt klart i lagstiftningen att det är kravet på operatörerna. De ska arbeta förebyggande för att se till att driftstörningar inte uppkommer. Om de uppkommer och det är en allvarlig störning är man skyldig att rapportera in det till Myndigheten för samhällsskydd och beredskap och till PTS och framför allt se till att avhjälpa problemet , allt i enlighet med ansvarsprincipen. Huvudansvaret är operatörernas, men regeringen satsar mycket resurser, inte minst via PTS, på att tillsammans med operatörerna öka robustheten i näten. För att ta ett exempel har PTS tillsammans med operatörerna investerat i ett antal mobila, flyttbara basstationer som kan sättas upp i ett katastrofområde när något riktigt allvarligt har inträffat för att kunna garantera möjlighet till telekommunikation i området. Det är inte operatörerna själva som tolkar lagstiftningen och sedan gör som de vill, utan vi har en stark myndighet i som är tillsynsmyndighet för den här marknaden. De har också verktyg att ingripa och hade ingripit om de hade delat interpellantens uppfattning om att den här lagstiftningen inte fungerar. Det blir lite svårt för mig att förhålla mig till att du å ena sidan säger att du inte kan lagstiftningen och å andra sidan säger att det är uppenbart att förändringar i lagstiftningen måste göras. Jag delar över huvud taget inte den bedömningen. Vi har en tydlig ansvarsprincip i lagen om elektroniska kommunikationer i samhällets krishantering som vi arbetar utifrån och som faktiskt fungerar som den ska. När det gäller kompletterande frågor håller jag med om att byalagen verkligen är fantastiska. Det här är modern tids vägföreningsrörelse. De hämtar sin kraft i den starka insikten om att det behövs bra fungerande elektroniska kommunikationer för att hela landet ska kunna växa och utvecklas. När det gäller kommunernas engagemang och ansvar i de här frågorna kan man se att smarta kommuner har engagerat sig tydligt i bredbandsfrågor och sett till att vara med och bygga ut bredband för att det ska finnas bra tillväxtförutsättningar lokalt.