prot · H00945 · 2012-12-17 00:00:00 — Om och anser att det borde vara på ett annat sätt tycker jag att det är dags att lägga fram kraftfulla förslag. Det hjälper inte med småpengar till områdena. Man kan inte göra någonting åt stora strukturella problem och klassklyftor genom att lägga småpengar som stimulansmedel. Det är inte möjligt. Jag vill även påpeka att här gjorde en märklig beskrivning av utlandsfödda kvinnor med många barn och så vidare och deras fastlåsning i hemmet. Ser vi till AKU-undersökningen är det inte denna bild som målas upp i verkligheten. Där ges en helt annan bild, nämligen att kvinnorna diskrimineras när de möter Arbetsförmedlingen och kommunerna och därigenom låses fast i den strukturella rasism och diskriminering som faktiskt finns i . 60 HANS (FP) replik: Låt mig börja med det sista. Det är fråga om en kombination. Visst finns det diskriminering ute på arbetsmarknaden där exempelvis utrikes födda kvinnor diskrimineras och därmed inte släpps in. tror vi att det är bra att stimulera kvinnor att komma ut på arbetsmarknaden. Det har uppenbarligen varit situationer där man har valt att stanna hemma med barnen i väldigt när man har kommit hit. Det är klart att det kan leda till att det blir ett större steg när man sedan ska ta sig ut på arbetsmarknaden när barnen är större, om man inte har fått exempelvis svenskkunskaperna från start när man kom hit. Vi tror alltså att vi förstås ska jobba med alla former av diskriminering på arbetsmarknaden, men vi tror också att detta är ett bra sätt att ge kvinnorna en bra möjlighet att lära sig det svenska språket från start och den vägen komma ut i arbetslivet. Vi tror att båda vägarna är viktiga. När det sedan gäller utbildning och skola är det en definitionsfråga vad man menar med småpengar. Jag tror dock ändå att det är klokt att försöka satsa på profilskolor i förorter som är utsatta exempelvis på grund av att många är arbetslösa. Jag är också lite fundersam över retorik, för jag hör inget förslag på hur vill komma åt situationen. Vill man gå tillbaka och ta bort det fria skolvalet ja, då får man alltid gå i en skola i en utsatt förort om man råkar bo och vara född där. Det är väl inte heller någon ideallösning på den situation som är; jag tror att det är bättre att försöka utveckla och komma åt problemet på ett annat sätt. Sedan tror jag också att ju fler utrikes födda som får jobb och därmed kan få en bättre ekonomi och på ett bättre sätt integreras i samhället, desto mer öppen kommer man att bli för att exempelvis göra sina skolval. Jag tror att den vägen kommer att ge möjlighet för fler barn att söka sig till andra skolor, alltså när man känner sig mer säker och trygg i samhället. Det är en komplex frågeställning. 61 (SD) replik: Det är väl fantastiskt att vi har fler utrikes födda som går till jobbet, , och särskilt om det dessutom har inträffat sju kvartal i rad. Ingen skulle bli gladare än jag om vi fick lika hög sysselsättningsgrad hos utrikes födda som hos svenskar. Dit är det dock väldigt långt vi är fortfarande sämst i . Den svenska alliansregeringen är sämst i på att få invandrare i arbete. Hur kan det komma sig att vi får ett ökat antal invandrare i arbete men ändå inte förbättrar siffrorna? Ja, det beror på att vi under samma sju kvartal har haft den jämförelsevis största invandringen till detta land någonsin, förutom ett enskilt år . som vi har en situation där vi förvisso får fler i arbete får vi alltså ännu fler i arbetslöshet. Det är på grund av den oansvariga integrations- och framför allt migrationspolitik ni bedriver. Jag tror att vi kan vara överens om en sak, och det är att den bästa vägen till integration om det är det ni vill kalla det; det får ni väl göra om ni vill är arbete. Den bästa vägen att komma in i det svenska samhället är att man får ett jobb. Jag skulle vilja fråga : Hur ser du på möjligheterna att komma in på arbetsmarknaden för dem som befinner sig i , är arbetslösa, har lite lägre utbildning och vars tjänster kanske inte efterfrågas på den svenska arbetsmarknaden? Hur ser du och på deras möjligheter att komma in på arbetsmarknaden och få ett jobb med tanke på det förslag nu går ut med i sitt idéprogram, som förmodligen kommer att antas senare , där man vill öppna upp för helt fri invandring till ? 62 HANS (FP) replik: Jag börjar med det sista, angående . Det är vad jag förstår en arbetsgrupp som har tagit fram ett förslag som ska behandlas internt, så vi får väl avvakta hur denna behandling utfaller. När det gäller att öka möjligheterna att få jobb är det ju det regeringen håller på med. Det gör man inte minst via att utveckla etableringsreformen, som jag tror är rätt väg att gå. Att satsa på en bra och snabb introduktion via exempelvis svenskundervisning, underlätta för nyanlända att få en bostad och hjälpa kommunerna ekonomiskt så att de kan erbjuda bostäder för att människor på ett bra sätt ska komma i gång i en etableringsprocess och komma i arbete är väl den väg som är rimlig. Visst, vi i har mycket att göra för att förbättra vår integration. Den har varit problematisk , faktiskt, men det är ändå viktigt att påpeka det tror jag att gjorde under den föregående debatten att det är fler utrikes födda som har kommit till som går till arbetet än som inte gör det. Väldigt många kommer alltså i arbete, och kan vi förbättra vår integrationspolitik tror jag att det också kan göra att vi hamnar på en bättre plats när man jämför med andra länder när det gäller integration. Detta tror jag är den väg vi ska vandra, inte minst för att jag bedömer att vi kommer att behöva arbetskraft från andra länder inom olika områden. Det handlar om äldreomsorg med mera. 63 (SD) replik: Detta är häpnadsväckande. När det gäller bostäder vill jag påminna om att det finns hundratusentals svenska ungdomar som vill ha en bostad. Då menar jag alltså svenska ungdomar som antingen är födda i eller utomlands men som befinner sig i och inte får en bostad. Det finns 400 000 som vill ha ett jobb i det här landet. Det är inte det som är problemet. Problemet är och det vill inte och alliansregeringen förstå att ni oavsett hur många utrikes födda ni kan få i arbete inte kommer att komma till rätta med utanförskapet så länge ni inte inser att ni först måste reda ut den situation vi nu har i landet. Efter det får vi fundera på vad vi gör med fortsatt migration. Vi kommer inte till rätta med problemen med era lösningar. De lösningar ni presenterar är mer av samma misslyckade integrationspolitik som vi har haft i det här landet . Situationen har inte något enskilt år blivit bättre med den politiken, , den blir bara sämre. Hur mycket integration kan en skola få? Eleverna i har mer anslag per elev än andra motsvarande skolor i , men de är i särklass i jag tror att de är i särklass; de ligger i alla fall i botten när det gäller resultaten. Detta är inte elevers fel. Det är ert fel. Det beror på att det kommer till nya elever som ska ta del av dessa resurser. De elever som finns där har inte en chans att få den utbildning de behöver för att komma in på den svenska arbetsmarknaden . Er politik fungerar ju inte, . Ser ni inte det? Är ni så fast i era ideologiska doktriner att ni inte kan förstå vad som är verklighet och vad som är fantasi? 64 HANS (FP) replik: Nja, vi i är fast i föreställningen om ett öppet samhälle som utvecklas genom att vi är öppna. Vi har i historiskt sett lyckats bra med detta. Våra företag exporterar, vi har företag från andra länder som jobbar med våra företag och vår ekonomi lyfts. Man måste säga att man när man hör får en känsla av att landet är i något slags kris, men har en av de mest välskötta ekonomierna i . Det gör att vi har förutsättningar. Om jag får säga någonting om mitt parti , som var kritisk mot, har vi en förmåga att hålla två bollar i luften . Vi jobbar med integration av de nyanlända, de utrikes födda som kommer till . Vi stöttar dem via etableringsreformen, en bra svenskundervisning och bra möjligheter till bostad. Det talar inte emot att vi också gör åtskilliga satsningar för att stötta infödda svenskar att få jobb. Vi har sänkt arbetsgivaravgiften för ungdomar. Vi har sänkt restaurangmomsen så att ungdomar lättare får jobb inom hotell- och restaurangbranschen. Vi har gjort ett stort antal insatser för att förbättra möjligheterna för alla som bor i . Det är detta jag ibland känner är skillnaden mellan oss i och , och mellan allianspartierna och . Ni vill exempelvis ta bort instegsjobben; de tycker ni är jättefel. verkar ni tycka att det är okej med nystartsjobb. Det är också en riktad satsning till en viss grupp som enligt de bedömningar som har gjorts i kammare och av regeringen har ett speciellt behov. Jag känner alltså: Håll två bollar i luften, så kan vi lyckas med båda! Vi i har trots allt en god historik av att vara ett öppet samhälle. Det har berikat oss och lett till att vi är en av de godaste välfärdsstaterna i att leva i. 65 (C): behandlar arbetsmarknadsutskottets betänkande som handlar om utgiftsområde 13 Integration och jämställdhet. Jag vill yrka bifall till förslaget i betänkandet och avslag på samtliga reservationer. stod jag här som riksdagsledamot i en liknande debatt. Då var jag så nervös under mitt anförande. Jag tror att jag glömde att andas . är det lite annat, jag är fortfarande nervös men inte alls lika nervös som då. Då som vill jag gärna diskutera och debattera integrationen i vårt land. Integration, herr talman, beskrivs ofta utifrån ett statligt perspektiv, ett uppifrån-och-ned-perspektiv. Integrationsdebatten handlar ofta om de där, vilka det nu är. Det handlar sällan om dig och mig. Det handlar inte heller om de 700 000 nya svenskar som går till jobbet och bidrar till vår gemensamma välfärd. Integrationsdebatten ger sken av att utanförskapet enbart finns bland nya svenskar när verkligheten ser ut på ett annat sätt. Integrationsdiskussionerna har varierande kvalitet, som allt annat i samhällsdebatten. Ta till exempel de senaste diskussionerna om julfirandet i kyrkorna eller pepparkaksgubbarnas rasistiska symbolik. Jag kan inte hjälpa att sucka djupt. som vi diskuterar varande eller icke-varande diskrimineras människor födda i utlandet just bara för det faktum att de är födda i utlandet eller är barn till föräldrar som är födda i utlandet. De får aldrig chansen att visa vad de går för, vad de vill därför att de heter eller eller . har kommit med chockerande statistik. av männen som har ett muslimskt klingande namn kommer inte på arbetsintervju just därför att de har det namnet. Det förebyggande arbetet mot diskriminering som regeringen föreslår är mycket viktigt. Det är endast genom kunskap och medvetandegörande som attityder som är grunden för diskriminering kan komma att förändras. av befolkning är positiva till migration och invandring till , men nästan hälften av våra medborgare känner sig missnöjda med hur integrationen fungerar. Det känns otroligt bra att få vara förtroendevald för en befolkning där man inte är rädd för sina medmänniskor. Jag känner genuin stolthet. och min liberala dröm är att vi bygger ett samhälle där färg, kön, etnisk bakgrund, sexuell läggning, ålder eller grupptillhörighet inte ska spela någon roll för hur en människa blir bemött i samhället, ett samhälle där ingen diskrimineras men inte heller favoriseras, ett samhälle där systemen byggs kring människorna och inte ett samhälle där människor förpackas så att de passar in i systemen. har vi försökt med det. Homogeniteten, likformigheten, alla-ska-vara-med-mentaliteten har inte resulterat i lyckligare eller friare medborgare eller medborgare som känner större delaktighet eller känner att de har större makt över sina liv. Systemen har blivit ändamålet för det offentliga, inte människan. Bevarandet av hur systemet har varit har blivit viktigare än förändringen för att få som ett konkurrenskraftigt land redo att möta framtidens utmaningar, ett där människor inte känner sig som främlingar. Enligt och min dröm skulle vi inte heller behöva ha en särskild integrationspolitik, utan nya svenskar som är utan arbete omfattas av arbetsmarknadspolitiken; nya svenskar som inte fått chansen att få gå i skolan omfattas av utbildningspolitiken; segregerade områden som och omfattas av bostadspolitisk debatt och inte av en integrationspolitisk diskussion. vision är att skapa ett inkluderande samhälle dit alla är välkomna med sina idéer. Uppfinningsrikedom ska belönas, inte bestraffas. De människor som tänker annorlunda och som löser problem på ett annorlunda sätt ska inte sättas i skamvrån. Jag inser mycket väl att vi inte är i närheten av att vara färdiga med vårt samhällsbygge, men vi är på god väg. Detta betänkande är en pusselbit för det framtida hållbara samhällsbygget. Regeringen föreslår bland annat att tillföra medel till kommunerna för att hålla bostäder lediga så att personer som fått uppehållstillstånd får lämna boende ganska snabbt och får komma till en riktig bostad som kan bli ett hem. Att korta ned ledtider är ett viktigt steg för en snabbare etablering i det svenska samhället. Regeringen föreslår vidare att stärka de arbetsförberedande insatserna i etableringsreformen som är målanpassade och tydligt kopplade till arbetslivet. Det är viktigt att varje individ ser syftet med det man gör. Det är viktigt att ständigt utforma insatser som har tydliga kopplingar till arbetslivet så att man inser vitsen med de insatser man går igenom. Den första insats som föreslås är möjligheten till ett yrkesbasår som erbjuds personer som inte gått i skolan . Målet med denna insats är att ge personen introduktion till nytt arbete med tyngdpunkten på praktisk träning. Basåret ska bestå av arbetsträning, undervisning i svenska språket som är kopplat till yrket och teoretisk utbildning med inriktning på behoven på arbetsplatsen. Det tar tveklöst för nya svenskar att etablera sig i det svenska samhället och på den svenska arbetsmarknaden, särskilt för kvinnor. Det var mycket välkommet av regeringen att tillsätta en utredning om utrikesfödda kvinnors situation på arbetsmarknaden. Av utredningens slutbetänkande kan man utläsa att utrikesfödda kvinnors lägre sysselsättningsgrad inte beror på vare sig deras stora familjer eller ovilja att arbeta. För mig var detta ingen överraskning, men vi behövde tydligen en utredning för att få det klart och få bukt med en del av våra fördomar. Det regeringen föreslår, och som har drivit, är att etableringsinsatserna även ska omfatta kvinnor som kommer till som anhöriga och familjemedlemmar som kommer som anhöriga, vilket inte har varit fallet tidigare. På så sätt ges dessa kvinnor en ärlig chans att påbörja sin egen etablering och bli delaktiga i det svenska samhälls- och arbetslivet, också på egen hand, som en individ och inte bara som en del av en familj. Många av de insatser som betänkandet berör handlar i stor utsträckning om de nyanlända. Det är jätteviktigt, det har tidigare inte fungerat, och mycket av förklaringen till att det tar så för en invandrad att få ett arbete och etablera sig är den första tidens icke-fungerande insatser. Med etableringsreformen tar man hand om de nya svenskar som kommer till för att de ska få en snabbare introduktion i det svenska samhället och arbetslivet. Den är oerhört viktig. Vi har fortfarande en utmaning gällande dem som har varit här . De utmaningarna måste vi adressera vidare och diskutera och hålla debatten levande. Vi får inte glömma dem som har varit här och är utan arbete. Arbetslinjen ska fortsatt vara i fokus för denna grupp, med sysselsättning som ger meningsfullhet och ingång till samhället. Det är mycket viktigt att diskutera integrationens utmaningar utifrån ett hållbarhetsperspektiv. Våra insatser måste fungera som en bro till ett framtida liv i , inte som själva livet. Kanske en ny svensk måste få veta när integrationsinsatserna tar slut. När blir jag svensk och accepterad? Jag vill avsluta mitt anförande med att återigen tala om min första tid i , detta vackra land. Det var inga statliga insatser eller kommunala projekt som fick mig att känna mig välkommen eller som en del av det samhälle jag levde i uppe i , i . Det var först när jag fick svenska vänner och lärde mig språket som jag började känna att jag kunde manövrera i mitt nya hemland. Det var vanliga människor som vågade dela med sig av sin tid, sin vardag och sin kultur som lärde mig älska . Det var när jag fick mitt första sommarjobb som 16-åring som jag insåg vikten och vitsen med fikapauserna, trots att vi hade läst om det ganska mycket på skolbänken i svenskundervisningen. Det går inte att utkommendera människor att börja umgås med varandra eller grannar att säga hej till varandra. Det är inte vårt jobb som politiker, men det vi kan göra som politiker är att se till att röja hinder ur vägen, att bryta utanförskapet och sänka innanförskapets höga murar. Det handlar inte bara om att ta sig ut ur utanförskapet, det handlar också om att ha ett innanförskap som är inkluderande och välkomnande. Det vi kan göra som politiker är att inte falla till föga för populistiska åsikter eller enkla lösningar som ser bra ut på papper och som säljer lösnummer av tidningar. 66 (KD): Det finns olika betydelser av ordet integration. En förklaring talar om att det är en sammanställning av sinsemellan olika delar till en komplexare helhet. Integration som ett sätt att få in människor med utländsk bakgrund i det svenska samhället är komplext. Det måste finnas både empati för de människor som av olika anledningar kommit till vårt land och rimliga krav på acceptans och vilja att dela svenska värderingar och sätt att leva. Men det finns ingen motsättning mellan att tycka att det är bra att vi tar emot människor som behöver skydd och en ny hemvist och det faktum att alla bör arbeta och bidra till en egen försörjning. Faktum är dock, vilket vi vet, att många, oavsett svensk eller utländsk bakgrund, har svårt att få arbete i det konjunkturläge som vi befinner oss i. Att etableringsreformen, som trädde i kraft , har gjort verkan är klart även om det, som i alla stora reformer, återstår justeringar för att resultaten ska bli ännu bättre. Att komma i kontakt med Arbetsförmedlingen i med en gång och att få en individuell, prestationsbaserad ersättning för närvaro vid sfi, samhällsorientering och jobbsökande är en stor och viktig åtgärd, inte minst för kvinnor. Däremot kvarstår ett problem, och det finns i alla kommuner. Det finns människor som kom hit för och fortfarande inte klarar sin vardag på den enklaste svenska. Det säger sig självt att möjligheten att komma närmare arbetsmarknaden minskar för man inte har tillgång till det svenska språket. vill ge dessa medborgare en ny chans att läsa anpassad svenska efter utbildningsnivå, ålder och yrke. Likaså ska alla nyinflyttade personer i vårt land erbjudas svenskundervisning och samhällsintroduktion, precis som de som ingår i etableringsreformen. Arbetsintegrerande sociala företag är också goda exempel på hur många människor med en komplex bakgrund, alltså inte bara med språket som hinder, har gått från bidrag till egen försörjning. Att komma in i ett socialt sammanhang där man behövs och gör nytta är något som vi alla behöver få känna. Många som kommer hit har inte papper på tidigare utbildningar och arbeten, vilket ger stora behov av validering. Men validering kan också ske genom arbetsuppgifter som ges på praktikplatser eller på sociala företag, till exempel, för att tydliggöra personens färdigheter och kunskaper. Ytterst handlar integration om bemötande, det vill säga hur vi som anser oss vara svenskar bemöter våra nya medborgare som grannar, som skolkamrater eller i arbetet. En del människor får en mer positiv inställning till invandrare först när de själva har en relation till dem som kommer från andra länder. Med andra ord: När vi lär känna varandra tenderar vi att till exempel lättare ta ställning för att den flyktingfamiljen ska få stanna i landet eller att den kollegan ska få fortsätta sin praktik. Så här i kan vi åter behöva påminna oss om att det inte är svårt att göra gott för människor som man älskar. Det som däremot är den verkliga godheten är att göra en insats även för dem som man inte känner. Regeringens inriktning är att nyanlända invandrare snabbt ska få jobb och lära sig svenska. Vi har tidigare i debatten hört om de viktiga satsningar som görs i budgeten. Jag tror att inte minst etableringsreformen, som jag var inne på tidigare, är avgörande för det här integrationsarbetet. Genom att Arbetsförmedlingen har det samordnande ansvaret är processen numera mer transparent, vilket gör att brister kommer upp till ytan. Även om personen har varit inskriven på Arbetsförmedlingen har man inte alla gånger hamnat i Arbetsförmedlingens olika program, utan man har hamnat i kommunala arbetsmarknadsåtgärder som faktiskt inte har lett någonvart. Det här är alltså en otroligt viktig förändring. Däremot ska vi ta tag i det problem som en utredning visade när det gäller varför just invandrade kvinnor har svårare än män att komma in på arbetsmarknaden. Lotsföretagen har diskuterats. Det gäller att se till att det är rätt personer som jobbar som lotsar. Det är viktigt för de nyanländas nätverk, språkkunskaper med mera och för att få en bro in i det svenska samhällslivet. Vi kristdemokrater förespråkar också att man har flyktingguider, kontaktfamiljer och så vidare. Det ena utesluter inte det andra. Enligt propositionen ska etableringslagen ändras så att även anhöriginvandrare omfattas. Det här innebär att ersättningen till kommunerna och landstingen ökas. Det handlar om ekonomiskt bistånd och hälso- och sjukvård. Det kommer att bli totalt 1,3 miljarder ytterligare till etableringsreformen. Med ändringarna kommer familjer, främst från , att kunna återförenas. Det är bra för både individerna och integrationen. Förutsättningarna ökar därmed också för att de ska få jobb och lära sig svenska. Men vi kan också konstatera att de som är analfabeter, de som inte ens har tillgång till sitt eget språk från början, kommer att ha svårt att komma ut i arbetslivet efter bara i . Det finns naturligtvis enstaka exempel, men att kunna sitt eget språk gör det lättare att också lära sig svenska. Parallell undervisning i hemspråket och svenska är en väl beprövad metod, men man kan använda den i mycket högre grad. Jag nämnde tidigare att vi behöver ha fler insatser för dem som har varit här länge men som fortfarande saknar det svenska språket och därmed också står långt från arbetsmarknaden. Vi måste våga ställa krav på att de ges förnyade möjligheter att läsa en anpassad sfi. Det är alltför många barn som är tolkar till sina föräldrar i . Jag är övertygad om att de flesta, både barn och föräldrar, får en bättre möjlighet om de kan få en anpassad sfi-undervisning på nytt. Jag nämnde arbetsintegrerande sociala företag. Jag hade möjlighet att åka till och besöka restaurangen , där det fanns ett antal kvinnor från flera olika länder. som det här sociala företaget hade funnits hade det getts arbetsmöjligheter för ett 20-tal. Flera av dem hade gått vidare till andra arbeten i branschen och därmed gett möjligheter till andra att komma in i det här företaget. Det är ett alldeles lysande exempel där man också hade använt sig av OCN som en möjlighet att validera medarbetarnas kunskaper. Det behövs också signaler från det offentliga där man praktiskt visar att man själv tar integrationen på allvar genom att representera mångfalden hos sina invånare. Hur många av kommunens eller anställda är till exempel utrikes födda? Hur många med utländsk bakgrund är chefer? Vad satsar man på för att visa att man tar sina medborgares bakgrund på allvar? Man pratar ibland om vardagsrasism. Är det så vanligt att vi inte ens tänker på det? Det är möjligt att det är så. Därför är det extra viktigt att regeringen nu satsar på att höja barns och ungas kunskaper om främlingsfientlighet och annan tolerans, särskilt när det gäller den judiska minoriteten.