prot · H00948 · 2012-12-19 00:00:00 — Föredrogs finansutskottets betänkande 2012/13:FiU10 Statsbudget . Kammaren biföll talmannens förslag att ärendet fick avgöras efter endast en bordläggning. Talmannen konstaterade att ingen talare var anmäld. FiU10 Statsbudget Kammaren biföll utskottets förslag. Det är dags att uppmärksamma att halva /13 är till ända. Hösten har svept förbi i en rasande takt, och här i kammaren har vi sett både debattglädje, debattlystenhet och mycket stort engagemang. Det har utan tvekan varit en utomordentligt intensiv höst både inrikes- och utrikespolitiskt. Det är framför allt situationen i och den politiska och ekonomiska utvecklingen i , och som har dominerat den internationella nyhetsrapporteringen. Utvecklingen i dessa länder har också gjort ett avtryck i då frågor om och har behandlats i ett samlat betänkande . Finanskrisen fortsätter att i högsta grad vara påtaglig i , och krisens effekter påverkar såklart även arbetet här i kammaren. Hösten har som sig bör ägnats åt ett intensivt budgetarbete. Budgeten har stötts och blötts, precis som det ska vara. Partigrupper, partikanslier och utskotten har präglats av detta arbete, som inneburit ett antal mycket sena kvällar i kammaren och otaliga kaffekoppar, i varje fall för egen del . Ni kanske har noterat en liten förändring i kammarfoajén. Ljusslingor i golvet fick en del ögonbryn att höjas. En del funderade om det var en hemlig fallucka ner till , tidigt julpynt eller någon form av nyinstallerad discobelysning. Det var några av de kommentarer vi har hört från både politiker och journalister. Men, ärade ledamöter, det är endast en markering av ett litet område vid dörrarna som är avsett att inte blockeras för att det ska vara lätt att ta sig in i och även ut ur kammaren. Avslutningen innebär också att det är dags att tacka av de ledamöter som lämnar . Får jag be och att komma fram. kom in 2002 och har bland annat varit aktiv i kulturutskottet. har en mycket gedigen och bred politisk bakgrund, såväl nationellt som internationellt. Han har varit statsråd i Statsrådsberedningen, handelsminister, näringsminister samt kultur- och utbildningsminister. Enligt många partikamrater var kanske en av socialdemokratins mest populära statsråd. , som är ekonom i grunden, har ofta fått beröm för att han har en sällsynt god förmåga att förklara komplexa ekonomiska frågor på ett begripligt sätt. Hans breda kunskaper i kombination med en stor portion ödmjukhet och nyfikenhet gör att han ofta har varit efterfrågad, både inom sitt parti men även internationellt. Ett mycket gott exempel på detta är att den dåvarande grekiske premiärministern vände sig till för hjälp när den ekonomiska krisen briserade i . ska här få avgångsmedalj. (Applåder) Från en kommunalrådspost i kom in i 2006. Med en brinnande energi och entusiasm för skolfrågor placerades i utbildningsutskottet. och var han gruppledare för den moderata gruppen i socialutskottet. Med lyhördhet och iver samt intresse av att lära sig satte sig snabbt in i många svåra och tunga frågor som utskottet behandlar. Han var ofta ute på verksamhetsbesök för att skapa sig en bild av hur politiken aktualiserades i verkligheten. ifrågasättande av hur och varför något är på ett visst sätt samt hans prestigelöshet har gjort honom till en mycket uppskattad och duktig politiker. Under sina år i har särskilt drivit frågor som rör valfrihet inom vård, skola och omsorg. Några av stora dolda intressen är att resa till nya länder och fotografera. Om ni har vägarna förbi kanske en av mest spännande kommuner dit han nu återvänder som kommunstyrelsens ordförande, visar han säkert med glädje upp ett stort antal fotoalbum från . Jag ber att få lämna medalj även till . (Applåder) har haft flera tunga uppdrag inom riksdag och regering. Han kom in i 1994, och här var han ordförande i både finans- och arbetsmarknadsutskotten samt aktiv i bland annat skatteutskottet och . var också en mycket uppskattad gruppledare åren 20082011. Han har också varit kommun- och finansmarknadsminister samt ledamot av Socialdemokraternas verkställande utskott. var mycket drivande i att utveckla socialdemokratisk arbetsmarknadspolitik och då med särskilt fokus på anställdas arbetsvillkor och arbetsmiljö. Vi känner som en jordbunden och mycket trygg person med ett stort intresse även för jakt, skog och mark. Han delade generöst med sig av sina erfarenheter och har varit ett stort stöd för många nya riksdagsledamöter . Hans vänner vittnar om att han är en mycket god historieberättare som har lättat upp en och annan ganska spänd politisk diskussion med västmanländsk humor. Och vi får hoppas att tar med sig sin goda humor till sitt nya uppdrag som landshövding i . (Applåder) lämnade för att bli första kvinnliga landshövding. kom in 2002 och har bland annat varit ledamot i och näringsutskottet. Som politiker engagerade hon sig särskilt i utbildnings- och näringslivsfrågor, frågor som säger att hon ska fortsätta driva i sin roll som landshövding. valdes till tredje vice talman, och hon har gjort ett föredömligt arbete i kammaren samt när det gäller att representera riksdag som institution i olika sammanhang. Som talman uppskattade jag mycket att arbeta med , som var en både nitisk och ytterst samvetsgrann medarbetare. Innan var en välkänd kommunalpolitiker i min hemstad . satt hon i kommunfullmäktige samt i kommunstyrelsen. Hon var även gruppledare för i kommunfullmäktige. har haft en aktiv roll inom sitt parti och varit engagerad i valberedningen, kvinnoförbundet samt i förtroenderådet. Hon har också varit mycket aktiv inom . Vi känner som en mycket kunnig och påläst politiker med en ödmjuk framtoning och som en person som har nära till skratt. (Applåder) har en lång och gedigen politisk bakgrund. Hennes politiska bana började i , där jag lärde känna henne. tog plats i kommunfullmäktige i . Hon var bland annat ledamot i kommunstyrelsen och i ett antal nämnder. kom in i . här har hon varit ledamot i socialutskottet och civilutskottet samt ledamot i valberedning. har också varit ordförande i . Hon drev särskilt frågor om jämställdhet som ledamot. Vi känner som en mycket aktiv och energisk politiker som förutom sitt riksdagsarbete engagerade sig i många sidouppdrag, till exempel som styrelseledamot i stiftelsen . Partikamraterna vittnar om att har ett mycket stort hjärta. Hon engagerade sig ofta i sin omgivning, och hennes dörr stod alltid öppen för den som behövde prata. utsåg regeringen till landshövding i . (Applåder) har bett att få sin avtackning i samband med vårsessionens avslutning. Vi önskar våra avgående ledamöter och kolleger lycka till med deras nya uppdrag. De som inte har haft möjlighet att närvara här i kammaren kommer att få sina medaljer i annan ordning. Tack för era energiska och entusiastiska insatser som det måste jag erkänna någon enstaka gång har varit lite tålamodsprövande för oss i talmanspresidiet! Jag vill också ta detta tillfälle i akt att tacka gruppledarna och övriga ledamöter i riksdagsstyrelsen. Jag vill även rikta ett varmt tack till förvaltningen och vår riksdagsdirektör för ett energiskt arbete under delvis kaotiska förhållanden, från tid till annan. Och jag vill, såklart, önska er alla en god jul och ett gott nytt år. Men, som sagt, tro nu inte att kammaren stänger igen med dessa ord. sätter vi i gång med nya spännande interpellationsdebatter som fortsätter även . Varmt välkomna till dem! 3 § Anmälan om inkommen granskningsrapport från Talmannen anmälde att följande granskningsrapport inkommit från : RiR 2012:24 Regeringens redovisning i budgetpropositionen tydlig och transparent? 4 § Hänvisning av ärende till utskott Föredrogs och hänvisades Skrivelse 2012/13:50 till trafikutskottet 5 § Svar på interpellationerna 2012/13:142 och 143 om nedskärningarna i skånsk sjukvård 2 Socialminister (KD): och har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att säkerställa likvärdig vård i hela landet och vilka åtgärder jag avser att vidta för att förhindra att nedskärningarna på får nationella konsekvenser. När det gäller frågan om likvärdig vård i hela landet är hälso- och sjukvårdslagen tydlig med att vård ska ges på lika villkor. Målet för hälso- och sjukvården är en god hälsa och en vård på lika villkor för hela befolkningen. Landstingen och regionerna har en stor frihet och det huvudsakliga ansvaret för finansiering, organisering och utförande av hälso- och sjukvård så att alla invånare har tillgång till en god vård. Denna frihet vill regeringen bevara. Regeringen tar frågor om jämlik vård på stort allvar och gör flera insatser för att motverka ojämlikhet inom vård och omsorg, bland annat genom särskilda insatser för en mer jämlik vård, ett stärkt patientsäkerhetsarbete och ett arbete för att stärka patientens ställning. Regeringen tar skillnader och ojämlikheter i vården på största allvar och har drivit på när det gäller utvecklingen av kunskap och när det gäller att synliggöra skillnaderna i vården, bland annat genom bidrag till utvecklingen av öppna jämförelser. Regeringen har också genomfört en särskild satsning på jämlik vård , och presenterar regeringen sin strategi för en god och mer jämlik vård. Den nya patientsäkerhetslagen som trädde i kraft öppnar upp för helt nya förutsättningar att bedriva en säker vård. Lagen innebär bland annat en förändring i hanteringen av klagomål mot vården. har patienter möjlighet att vända sig till med sina klagomål mot hälso- och sjukvården eller dess personal. Patienterna kan också vända sig till patientnämnderna och framföra sina synpunkter och klagomål. Regeringen vill också stärka patientens ställning. Regeringen har tillsatt en särskild utredare som ska föreslå hur patientens ställning inom och inflytande över hälso- och sjukvården kan stärkas och lämna förslag till en ny patientlagstiftning. En utgångspunkt för utredarens arbete är att förbättra förutsättningarna för en god och jämlik vård. Utredaren ska bland annat föreslå en modell för systematisk insamling och bearbetning av patientberättelser i klagomåls- och anmälningsärenden för att identifiera bristfälliga rutiner och effektivisera och förbättra vårdprocessen. Redovisning med förslag till ny patientlag ska lämnas . och har också frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att förhindra att nedskärningarna på får nationella konsekvenser. När det gäller rikssjukvården är det uppgift att, med stöd av hälso- och sjukvårdslagen, utreda vilken sjukvård som ska utgöra rikssjukvård samt vid vilka landsting den ska bedrivas. Syftet med rikssjukvård är att koncentrera avancerad hälso- och sjukvård till ett eller två regionsjukhus i landet och på så sätt höja den medicinska kompetensen, stärka patientsäkerheten och öka effektiviteten. För att bedriva rikssjukvård måste ha tillstånd från , vilket kan ges efter en grundlig process som kan ta upp till . Samordningen av rikssjukvården sköts av , , som beslutar vilka typer av verksamheter som ska definieras som rikssjukvård och vilka enheter inom hälso- och sjukvården som får tillstånd att bedriva viss rikssjukvård. I nämnden sitter representanter för landstingen, , och Kammarrätten i . Ordförande är generaldirektör. har tillstånd att bedriva hjärtkirurgi och hjärttransplantationer. Genom tillsynen granskar om människor får de insatser som de har behov av och om vården följer lagarna, till exempel att säkerställa en god kvalitet. ska också de landsting som har tillstånd att bedriva rikssjukvård rapportera in särskilda kvalitetsdata för uppföljning, och innan tillståndsperioden löper ut görs en genomlysande utvärdering av verksamhetsområdet för att avgöra om verksamhetsområdet ska omdefinieras eller inte. ser över arbetet med rikssjukvården. För mig som socialminister är frågorna om jämlik vård och patientsäkerhet oerhört viktiga, och jag kommer att fortsätta att driva utvecklingen framåt på dessa områden. I detta anförande instämde (KD). 3 (S): Jag vill börja med att tacka socialministern för svaret, men jag får säga att jag inte är särskilt nöjd med det. Det är klart att om man frågar socialministern vilka åtgärder han tänker vidta för att de här nedskärningarna inte ska göras och för att kvaliteten inte ska försämras och han sedan i praktiken, trots sitt långa, långa svar, säger att han inte tänker vidta några åtgärder, då blir man ju besviken. Situationen för sjukvården i är mycket ansträngd. Det räcker med att ha följt diskussionen för att se hur det har utvecklat sig. har fått skärpa kontrollen över och ställa sjukhuset under särskild tillsyn, detta efter uppgifter om att fem patienter har dött till följd av platsbrist. såg vi att när skulle förklara sig för och göra en riskanalys så skickade man ett yttrande till , där man fick man erkänna att det anställningsstopp som man har genomfört faktiskt kan hota patientsäkerheten. Detta sade man rakt ut i ett yttrande till . Hemma i är kanske akutmottagningen allra mest ansträngd. fanns det 40 fasta läkartjänster. är det 25 fasta läkartjänster kvar. Sex läkare har sagt upp sig bara på grund av att belastningen är så stor som den är. Lägg till detta de stora problemen med den sammanslagning mellan som verkar ha skett utan någon tanke på hur det ska bli i slutändan. Det är alldeles uppenbart för dem som följer den här diskussionen att sjukvården totalt sett är underfinansierad i vårt län. Demografin, att människor blir äldre och äldre, gör att vi får ett större och större tryck på sjukvården. Men även det faktum att vi kan göra mer och mer i sjukvården innebär att kostnadsutvecklingen ökar. Det är uppenbart att det behövs mer resurser till sjukvården, och det är man inte i beredd att skjuta till, trots att man har bland de lägsta skattesatserna i landet. För att få balans i budgeten skulle man, enligt våra beräkningar, behöva göra sig av med ytterligare 800 anställda i . Då kan man fundera över vilken betydelse det skulle få för kvaliteten i sjukvården. Är detta då en riksdagsfråga, eller är det någonting som vi bara ska diskutera i ? Utgångspunkten i vår interpellation är att har mycket viktiga nationella uppdrag. Man har rikssjukvården för barnhjärtkirurgi, behandling av hjärtfel och hjärt- och lungtransplantationer. Där har man hela landet som upptagningsområde. Dessutom är hela upptagningsområde när det gäller benmärgstransplantationer och barncancervård. Detta gör att är en mycket viktig del av hela sjukvårdsstruktur. När man då ser att kvaliteten är på väg att försämras blir detta ett nationellt intresse och inte bara ett skånskt. Min fråga till socialministern är: När han nu ser vad som håller på att hända, att kvaliteten redan har försämrats och att risken finns att den ska försämras ytterligare med de stora besparingar som sker, är han då beredd att sätta sig in ordentligt i frågan, till exempel genom att åka ned till och sätta sig med den politiska ledningen och sjukhusledningen och försöka medverka till att ytterligare kvalitetsförsämringar inte sker i sjukvård? 4 (S): Jag får också tacka för svaret från socialministern, även om jag nog måste säga att det var ett icke-svar. Socialministern gömmer sig bakom olika myndigheter, men det är ju myndigheterna som redan nu gör sitt jobb och konstaterar att situationen inte fungerar i . Precis som sade har det här blivit en nationell fråga eftersom också har riksuppdrag och därmed en nationell uppgift. I har Socialdemokraterna nu startat en kampanj som heter På liv och död Rädda sjukvården i . Det kan låta ganska drastiskt, men det är precis det som det handlar om. kopplar ju samman fem dödsfall på med brist på vårdplatser. Trots denna mycket skarpa kritik försvinner nu ännu fler vårdplatser i . Det handlar om ungefär 140 platser från . Som Malmöbo tänkte jag lyfta fram just vad som händer med sjukvården i . Inom kirurgi, ortopedi, neurologi, kvinnosjukvård, internmedicin, ja, inom snart sagt alla verksamheter drar nu osthyveln fram och det hyvlas. som vården skärs ned ökar Malmös befolkning . Det här är självklart helt orimligt, och flera verksamhetschefer, bland annat verksamhetschefen för kvinnokliniken, har sagt upp sig för att de inte kan fullfölja sitt uppdrag. Andra har hotats med repressalier efter kritik. Justitiekanslern har precis öppnat ett särskilt ärende med anledning av att de anställda på den onkologiska kliniken som protesterade mot de grava nedskärningarna sedan blev kritiserade av divisionschefen. De skånska läkarföreningarna skriver i ett yttrande att budgeten med dess besparingar utgör en ren fara för patientsäkerheten. , chef för i , säger så här: Man utnyttjar sin personal så pass radikalt att i slutändan skapar man sina egna patienter. 54 professorer vid medicinska fakulteten vid och i samt prefekter vid och kritiserar och protesterar mot den flyttkarusell som pågår mellan sjukhusen. De skriver: I slutändan leder det till en fragmentering och allmän försvagning i såväl som . Strålbehandlingen ska nu flyttas från till . Ca 1 200 cancersjuka, infektionskänsliga patienter ska transporteras till upprepade behandlingar i . Väsentlig utbildning av studenter riskerar att inte längre bli möjlig. finns det en risk att den läkarutbildning som framgångsrikt bedrivits i går förlorad, och staden mister sitt universitetssjukhus. Det här är ord och inga visor. Den här dialogen är väldigt svår att föra i . Man gömmer sig även där bakom tjänstemän, och det här är ingen politisk debatt. Det är som sagt ett nationellt ansvar. Regionpolitiker säger som svar på kritiken att det är tidningsankor. Onkologläkare, professorer och verksamhetsansvariga är tidningsankor. Det är så de rubriceras. Då är min fråga till socialministern: åtgärder avser socialministern att vidta för att vi faktiskt ska ha en likvärdig vård också i min hemstad ? 5 (S): Precis som tidigare talare vill jag understryka att det är ett riksintresse. nämnde några av de specialiteter som finns i . Patienter från hela landet har möjlighet att komma till och . Det är också så att patientsäkerheten i sig är ett riksintresse. Det är inte acceptabelt att människor faktiskt riskerar att dö i som det ser ut nu alltså liv som faktiskt skulle kunna gå att rädda på grund av att vården inte fungerar. Det är inte acceptabelt med en hänvisning till att det är en regional fråga, utan det är ett riksintresse. Den största bristen är inte kompetens. Problemet är pengarna. Man anslår inte tillräckligt med resurser till vården. Man gör neddragningar och personalnedskärningar, vilket är väldigt allvarligt. Man har hänvisat till att det finns brist på arbetsuppgifter, och det är helt vansinnigt med tanke på de köer som finns, inte minst köer till livsviktig vård. Akuten är ju ett av de viktigaste områdena, att se till att människor som kommer till akuten med akuta tillstånd åtminstone får vård inom rimlig tid. Det är just platsbristen på akuten som kopplas till de fem dödsfallen. Ett av de här dödsfallen var en tvåårig pojke som hade fått vattkoppor. De flesta barn klarar vattkoppor bra, men i vissa fall kan det bli komplikationer och allvarliga konsekvenser. Den här lille pojken fick åka mellan olika avdelningar och hamnade inte på rätt ställe just på grund av platsbrist. Tyvärr gick inte hans liv att rädda. Det dröjde helt enkelt innan han fick rätt vård. Det är bara ett av flera exempel. Det är inte en acceptabel situation att människor riskerar sitt liv därför att vården inte fungerar. Det är också så att vissa avdelningar har fått konkreta hot mot sig som har blivit uppmärksammade, till exempel när det gäller strålningen, där Malmöbor tvingas åka till för att få sin livsnödvändiga strålning. Kvinnosjukvården har drabbats väldigt hårt, förlossningsavdelningen inte minst. Det finns också många patientgrupper som man inte hör så mycket om i debatten men som är lika hårt drabbade, till exempel inom psykiatrin. Det är kanske inte den starkaste gruppen i debatten men människor som lider väldigt svårt redan. Det är väldigt många dödsfall kopplade till psykiatrin, genom självmord, missbruk och allmän ohälsa. Det är viktigt att de också kommer fram i debatten. När man nu skär så skär man överallt. Det är ingen som skonas från nedskärningarna. Det är viktigt att man lyfter fram alla grupper som drabbas av det här, även ned på vårdcentralsnivå. Jag vill också gå in lite specifikt på kvinnosjukvården. Det är ju en katastrof. Det har redan tidigare varit ett väldigt tufft läge på förlossningarna. Det är så att kvinnor föder barn när som helst över , dygnet runt. Då är det helt avgörande att det finns tillräckligt mycket personal. Det finns det inte . Kvinnor riskerar att bli avvisade och får åka till andra kommuner. Det är också så att man har infört en löpandebandsprincip. Helst ska man ge sig i väg med sitt barn senast efter förlossningen, om det inte är komplikationer. Det är många som menar att det här kommer att leda till att färre ammar sina barn, för det kan ta tid att komma i gång med amningen. Man kan behöva hjälp med det. Och det är bara en av många konsekvenser. Man riskerar också mammornas och barnens liv med den här löpandebandsprincipen, där man inte upptäcker komplikationer. 6 Socialminister (KD): Tack för inläggen som är avsedda att beskriva situationen i ! Jag behöver inte säga till de erfarna parlamentarikerna att den här debatten egentligen förs i fel sammanhang. Ska man föra hälso- och sjukvårdsdebatt på den här nivån, med den konkretionen, är det en sak för landsting och för regioner. Det är där som ansvaret ligger. Det här vet , det vet och det vet förstås också mycket väl. Vad gör vi då på den nationella nivån? Jag försökte beskriva i mitt inledande svar vad som faktiskt görs. Där är det ju så att den stora förändringen, jag skulle säga den största och absolut viktigaste förändringen som har skett inom sjukvården , är att vi mäter och jämför. Vi publicerar de här fynden som gör att vi kan se skillnader. När vi ser skillnader kan vi vidta åtgärder för att förstärka kvaliteten där det brister, där tillgängligheten är otillfredsställande eller vad det nu kan vara. Det här är någonting som förändrar svensk sjukvård i ganska snabb takt. Men det här är förstås inte det enda svaret, utan långt fler saker görs. Jag nämnde strategin för en god och jämlik vård som syftar just till att metodiskt arbeta för att säkerställa att vi har en hög kvalitet överallt, att brister redovisas för att man ska kunna ta itu med dem. Jag har berättat om patientsäkerhetsarbetet, den nya lagstiftningen som syftar till att tydliggöra situationer, anmäla eller uppmärksamma situationer där någons liv eller någons hälsa har varit i fara eller kunnat komma i fara. Det handlar om ett mer öppet sätt för att avslöja de situationer som vi måste arbeta med för att kunna undvika att ytterligare misstag sker. Jag tangerade också patientens ställning, där väldigt mycket arbete pågår som syftar till att höja kvaliteten och förstärka patientens möjlighet att ställa krav på vården. Där pågår väldigt mycket. Jag beskrev också att när det gäller rikssjukvården är det profession, myndigheter tillsammans, som väljer ut vad det kan vara. Uppföljningen och tillsynen förstärks men ligger också på myndighetsnivå. Jag vet självklart att meddebattörerna är angelägna om bästa möjliga vård i och för skåningarna. Jag tvivlar inte ett dugg på det. Jag tror ändå att det är viktigt att vi särskiljer vad som är den nationella nivåns ansvar och vad som är upp till regioner och landsting att ansvara för. Den nationella nivån har ett ansvar för övergripande lagstiftning. Vi har ett ansvar för budgetmedel. Vi har ett ansvar, som vi använder rätt aktivt, när det gäller att sätta i gång processer som leder till bättre fungerande vårdkedjor så att människor inte hamnar mellan stolar, eller vad det nu kan vara där vi ser betydande värden genom statliga insatser. Och vi har våra myndigheter som till exempel bedriver tillsyn för att slå ned på det som är fel.