prot · GZ0994 · 2012-04-11 00:00:00 — Jag tror också att det är viktigt för att få synergieffekter mellan våra olika länder och för att se till att få ihop som en region. Det är också viktigt att konstatera att handeln är en betydelsefull fråga för att skapa och knyta band mellan oss för att se till att stärka den delen. Jag kan konstatera när jag tittar på de vänorter som ni vet att de flesta kommuner har, vänorter mellan sin egen kommun och andra kommuner i olika länder runt om i världen, att det är otroligt många som har en eller flera vänorter i de nordiska länderna. Det handlar också om att få ett ökat utbyte av olika aktiviteter och att förstå varandra. Jag tycker att det är ett alldeles utmärkt sätt att försöka skapa och öka förståelsen för de saker vi har att hjälpas åt att förbättra. En av de saker jag har genom biblioteks utmärkta försorg är en mängdbevakning som jag får . över nio tror jag det är som det trillar in ett mejl med bevakningar av olika områden. Jag har det på vapen, på mitt eget namn och naturligtvis på många andra saker. En av de mängdbevakningarna är just , och liknande. trillar det in ett mejl om vad som har hänt från olika tidningar och andra begivenheter, så även . Dagens mejl handlade om behovet av att auktorisera olika utbildningar mellan våra broderländer, som det stod, för att vi skulle kunna få en ökad möjlighet att se till att våra utbildningar gällde i de olika länderna. Det andra handlade om samarbete mellan de nordiska länderna och behovet att samordna nya lagar och regler för att få en ökad möjlighet till utbyte. Detta tycker jag är en mycket viktig del. 14 (C): Cirka en halv miljon människor har under de senaste nio tio åren flyttat eller pendlat mellan de nordiska länderna. Många av dem vittnar om återkommande problem när det gäller uppkomsten av arbetslöshet, vid arbetsskador, vid studier eller vid pensionering. Visserligen kanske kärleken är gränslös men föräldraledigheten blir något av en orättvis ekonomisk fälla just när man har valt att flytta över en nationsgräns. Det här är historier från vardagen, från verkligheten, som sprider sig från mun till mun och som skapar också mentala hinder, inte bara de rent faktiska hinder som finns för människors vilja att våga söka sig över till ett annat nordiskt land. Det kan väl inte vara meningen att det ska vara så i då rörlighet borde kännas naturligt och där nationsgränser inte borde vara något problem. Vi kan konstatera att det europeiska samarbetet har det lite jobbigt. Det finns fortfarande stora ekonomiska utmaningar för EU. finns det stora möjligheter och förutsättningar för att framgångsrikt stärka som en tillväxtregion, att gå före genom att just möta dessa utmaningar med öppnare gränser mellan länderna och med tydliga reformer som stärker den enskilda människans möjlighet att röra sig fritt över nationsgränser när det gäller både jobb och rättvisa ekonomiska förutsättningar för att kunna bilda familj även om man har valt att lämna sitt hemland. Därför är det för mig som centerpartist och representant för mittengruppen självklart att öppenhet med färre gränshinder är den mest framgångsrika vägen att gå för ökad tillväxt och därmed ökad välfärd för alla nordiska medborgare. Mejlledes och brevledes har det kommit in många initiativ till och förslag på förenklingar för gränsgångare. De har kommit från näringsliv, fack, enskilda personer och företrädare för gränskommuner. De förväntar sig att dessa problem kommer att resultera i konkreta hinder eftersom de påverkar deras vardag negativt. Jag tror att vi har berört och identifierat de flesta problemområden. Avslutningsvis vill jag framföra ett stort tack till statsrådet , som lämnar det positiva beskedet om arbetet att finna rutiner för att från den sida finna möjligheter att förhindra nya krångliga regler. Det prioriterade området är att se till att stoppa tillflödet av nya hinder. På så sätt kan man också undan för undan skapa mer samhörighet mellan de nordiska länderna. Det är till gagn för de nordiska medborgarna. Tack för detta positiva besked. Vi ser också fram emot att övriga nordiska regeringar lämnar motsvarande besked om rutiner i syfte att förhindra nya regler genom att finna samordning vad gäller implementering av EU-regler och EU-direktiv. 15 (SD): En klok man sade en gång att dras med massarbetslöshet. Den kloke mannen heter , och jag håller med honom. Sysselsättningsgraden är lägre i än i till exempel . Siffrorna ser betydligt sämre ut om man ser till ungdomsarbetslösheten. har det varit lite olika uppfattningar om ungdomsarbetslösheten. Jag upplever att det finns en form av argumentationsmässiga gränshinder mellan höger- och vänsterblocken, och jag tänkte försöka överbrygga dem eftersom jag tror att båda har sina poänger. Statsrådet menar att ungdomsarbetslösheten anses vara i nivån . Då har man valt att helt räkna alla ungdomar som studerar som icke arbetslösa, oavsett skäl till studier. Låt mig börja med att konstatera att av ungdomarna upp till varken studerar eller jobbar. Till det kommer en mängd studerande ungdomar som också söker jobb. Där kan det finnas olika skäl till hur man söker jobb. Jag håller med om att man inte fullt ut kan förutsätta att alla som studerar och söker jobb egentligen vill arbeta, men man kan heller inte förutsätta det motsatta, det vill säga att alla som befinner sig i någon form av studier och söker jobb vill studera i första hand. Det kan mycket väl vara så att många väljer studier som ett sätt att få en inkomst. Studier ger en försörjning. Det är inte säkert att studierna i varje enskilt fall behöver vara meningsfulla i den meningen att de leder till en etablering på arbetsmarknaden längre fram. Dessutom kan man tycka att den som vill studera och vill arbeta, alltså aktivt söker ett arbete men inte får det, i någon mening borde kunna betraktas som arbetslös. Men oavsett hur man väljer att mäta arbetslösheten bland ungdomar kan vi konstatera en sak, nämligen att den svenska ungdomsarbetslösheten är betydligt högre än i våra nordiska grannländer och att den är hög i ett internationellt perspektiv vilken mätmetod vi än väljer. Med detta som bakgrund är det så klart attraktivt för svenska ungdomar att arbeta i ett land som som har låg ungdomsarbetslöshet och även i med en betydligt lägre ungdomsarbetslöshet än den svenska och dessutom högre löneläge. Då finns en rad praktiska problem som flera här har nämnt som behöver lösas inom , till exempel problemet att man inte kan få en praktikplats i ett annat land. Sedan finns de gränshinder som uppstår vid deltidsarbete i flera länder, till exempel att gå miste om sociala förmåner. Man kan till och med bestraffas genom ökad skatt på grund av att man tar extrajobb i fast man arbetar i ett annat land. Låt mig återigen hänvisa till : Vägen till integration går genom arbete. Om vi menar allvar med vår ambition att öka integrationen i måste vi prioritera integrationen på arbetsmarknaderna och de förmånssystem och övriga praktiska omständigheter som följer arbetet. 16 (V): har vi snart gått igenom den andra omgången på talarlistan, och jag märker att de flesta av oss vill förändra i positiv anda. Vi vill gå framåt och nå målet ett gränslöst . Att vi sedan har olika vägar att nå dit ger spänst i debatten. Annars skulle det vara trist urtråkigt om vi inte hade olika syn på det hela. Jag vill ta upp en sak som kanske inte direkt kan sägas är ett faktiskt gränshinder men som utgör ett gränshinder för människor. Det gäller skatteavtalet mellan och . Det är en trist historia. Till och många närliggande kommuner har många danskar flyttat. De är nog den största gruppen som har flyttat till . Jag välkomnar danskarna, liksom alla andra människor som har valt att flytta hit oavsett var de kommer ifrån. Men, herr talman, det är lite knivigt när det finns ett avtal med om att danska medborgare som bor i till exempel och arbetar i ska betala skatt i . Det är precis tvärtemot gränsövergångsreglerna för andra nordiska länder. Avtalet blir ett gissel. Vi får naturligtvis ekonomisk kompensation från den danska staten, men pengarna räcker inte för att täcka kostnaderna som kommun får stå för. Jag vill komma till själva kärnan i detta som drabbar människor. Det mest negativa är att det ofta skrivs i medierna, framför allt i skånska medier, med en underton att danskar får allt gratis i . Det finns ytterligare en underton att de utnyttjar systemet. Det är inte speciellt positivt. Med sådana falska beskyllningar slås kilar mellan människor. Det är väl något som vi i ett demokratiskt samhälle med alla medel bör undvika. Att den enskilda individen får stå till svars och utmålas som snyltare är sorgligt när det är de svenska respektive danska regeringarna som aldrig kommer till skott att lösa fråga. Jag vet att det pågår ett arbete med att försöka lösa frågan. Men eftersom vi inte har kommit någonvart är jag inte säker på att frågan kommer att lösas . Jag hoppas naturligtvis. Hoppet är, mina vänner, det sista som överger människan. Danskar som har valt att flytta till ska inte stå som syndabockar, utan det är de svenska respektive danska regeringarna som ska stå vid skampålen inte den enskilda individen. 17 (KD): Det finns en rad frågor som bubblar upp när vi på allvar lyfter upp gränshinderfrågor i till debatt i samtliga våra nordiska länder. Flera här i talarstolen har berört problem som finns i direkta gränsområden runt vårt land och i förhållande till våra övriga nordiska grannar. Dessa frågor bör vi självklart lyfta upp, precis som gjorde i sitt inlägg. Även jag vill peka på ett gränsproblem, och det berör oss som bor mitt i , om jag uttrycker det så. Som smålänning vet jag att skogen och sjöarna och den frihet som dessa ger lockar många turister till vårt land. En del av dessa turister köper fritidshus, och då inte så sällan i , där målet är att kunna nyttja och ta till vara den frihet och de möjligheter som finns. En hel del av dessa turister i vårt land kommer just från . Man har dessutom hanterbara avstånd, även om man inte stannar i utan söker sig lite längre upp i . Enligt uppgift finns det över 10 000 danskar som har fritidshus i . En aktuell information som vi riksdagsledamöter fick, och som berörde lite grann i sitt inlägg, är att av dessa vill teckna avtal när det gäller parabol, tv- och telefonabonnemang men då har bekymmer med kravet på svenskt personnummer. Dessa fritidshusboende, i detta fall från , har när man lever och bor i en konsumtion som bidrar till att hundratals miljoner tillförs den svenska ekonomin och inte minst servicenivån. När det gäller turister och fritidsboende och servicenivå i vårt land ska vi veta att i glest befolkade områden, som en del av är, har det en stor betydelse. Men detta att vi drar nytta av det är egentligen inte grundmotivet. Det är en positiv bieffekt av ett ökat gränshinderfritt . Grundfrågan är att vi ska lösa frågor för att göra det enkelt för fritidsboende från andra länder att kunna bo och leva på ett naturligt sätt och att de hinder som finns, om det gäller att teckna avtal om tv eller telefon, kan undanröjas. Jag hoppas att vi kan öppna upp för en ökad nordisk gemenskap och att det finns en vilja att lösa dessa gränshinder som finns och som emellanåt redovisas till oss när det gäller fritidsboende i vårt land. Min fråga i den här delen av debatten är: Har möjligen statsrådet något att erbjuda som lösning för de fritidsboende i vårt land från andra nordiska länder som upplever att man har hinder, till exempel när det gäller personnummerfrågan? 25 miljoner invånare bor i . och pekade på att ett område, som jag också vill understryka, handlar om den orimliga ordningen med olika standard för byggmaterial. Detta är något som hindrar utvecklingen när det gäller byggsektorn, men framför allt hindrar det en lägre kostnad och skapar fördyringar för enskilda invånare i . Vi har möjlighet att bli slagkraftigare, att se till att byggnation utvecklas och industrier växer men framför allt att enskilda människor i kan ta till vara detta genom att vi undanröjer hinder och ser till att skapa en enhetlighet. Detta är ett av de angelägna områdena för att skapa ett gränshinderfritt . 18 Statsrådet (M): Jag ska försöka hinna kommentera alla. Jag ser att jag har till på sluttampen. Jag börjar med den allra sista talaren, , KD. Jag har ingen lösning för fritidsboende i vårt land. Men alla gränshinder som ni ser är jag väldigt tacksam för att få information om så att vi kan börja jobba med dem så gott vi kan. Byggnormer berörde jag i mitt tidigare inlägg. Jag vill egentligen bara kommentera att det inte bara är hinder genom att det fördyrar för människor. Det finns också olika gränshinder när det gäller byggnation och infrastruktur, exempelvis mellan och . För små företagare som har sitt företag registrerat i är det nästan omöjligt att lämna en offert i därför att man ska betala moms på sina maskiner i förskott. Det gör att det i praktiken är omöjligt att lämna något anbud där. Till ska jag säga att jag längtar efter att höra henne sjunga i . När det gäller skatteavtalet mellan och har gjort ett tillkännagivande, och jag vet att man just nu ser över det här på , tillsammans med en större översyn. Jag har inte mer detaljer om det och hur långt det har gått, men jag vet att man jobbar med frågan. Jag tycker naturligtvis också att det är viktigt att samordna nordiska utbildningar. Alla dessa frågor om att vi ska kunna röra oss över gränserna i hela är viktiga. Det handlar om studenter, om jobben, om var man vill bo, om var man vill ha sin pension, helt enkelt hur man vill leva, och om att man också som funktionshindrad ska kunna leva i ett gränslöst . hade en kommentar om att män inte kan vara pappalediga i den utsträckning som vi i tycker att män ska kunna vara. Jag håller med om det det är fullständigt barockt, om man får säga så i talarstolen. Den här frågan var uppe när jag var i , och då handlade det om svenska män som arbetar i . Det är precis samma situation, och verkligen inte någonting som gagnar jämställdheten. Det är också en fråga som jag tar med mig och ska försöka arbeta med. Men det handlar också om detta: Hur agerar man i ? Hur agerar man i ? Det är inte ensamt som kan driva det här, utan vi måste se krafttag i alla nordiska länder för att vi ska lösa den här typen av hinder. Förslaget om en gränshinderombudsman liknande JO som sorterar direkt under ska vi titta på. Vi håller på att göra en bred genomlysning av hela systemet för att också se hur vi kan få ett nytt effektivt system för att koppla ihop lokala gränshinderaktiva, både med Hallå och med Gränshinderforum, alla gränstjänster. Det är egentligen ett nytt mandat för att göra det här bättre och än mer effektivt. Mandatet går ut , och då vill vi se hur vi kan effektivisera det ytterligare så att vi får ännu bättre fart på gränshinderarbetet. Alla förslag till förbättringar som ni har mottas tacksamt. 19 (S): Det har varit oerhört intressant att delta i denna debatt och höra om alla de gränshinder som har radats upp här men också synpunkter på hur man kan lösa gränshinder. Jag tolkar debatten så att det faktiskt finns ett reellt behov av att tillsätta en nordisk ombudsman för gränshinder. Jag tycker att det är bra att statsrådet tar upp det i den strategi som man nu håller på att se över. Uppenbarligen måste det vara oerhört många människor där ute som känner sig kränkta av att förvaltningar på olika sidor om gränsen gör olika tolkningar i olika frågor. Man vet inte säkert vart man ska vända sig med sina kränkningar och sina besvär. Jag skulle vilja uppmana fler partier att ta chansen att ställa sig bakom vårt medborgarförslag om att tillsätta en gränshinderombudsman, så kan vi ha ett enat nordiskt råd i den frågan. Som politiker är vi vana att formulera oss i vackra tal, och vi skriver gemensamma deklarationer och resolutioner. Det är gott och det behövs, men när det gäller problem som uppstår i människors direkta vardag behövs det mer av konkret verkstad. Där tycker jag att vi i ska vara föregångare. När det gäller strategin och att se över de informationscenter som vi har och hur det ska se ut framöver, vilket nu jobbar med, skulle jag särskilt vilja understryka att jag hoppas innerligt att ni också har lyft in finansieringsfrågan. Det är alltså en stor oro ute bland centren för att man inte har löst finansieringen efter 2013. Finansiering är trots allt långsiktighet för att verksamheten ska kunna fortsätta. Med det vill jag avsluta med att säga ett stort tack till talmännen här i och också i våra övriga nordiska parlament, som har tagit initiativ till att debatten har kommit till stånd. 20 (MP): Då kommer vi till verktyget, metoden, för att bryta det dåliga mönstret. För en politiker måste i så här stora sammanhang verktyget vara visionen. Det räcker inte med ett bra handlag eller bra hantverkare, som med flera. I är vår riksdag väldigt Stockholmsfixerad. Trots att jag kommer från tror jag därför att den vision som ska få fart på riksdag måste vara en vision som beskriver de vinster som kan göra på minskade gränshinder. Om vi skapar en bild av en gemensam, tätt sammanlänkad arbetsmarknad som omfattar och genom ett snabbtåg som gör uppehåll i , , och kanske en ort till på den rakaste och kortast möjliga sträckan mellan huvudstäderna skulle vi ha skapat den mest attraktiva arbetsmarknadsregionen i . Ingen annan kan konkurrera med de boendemiljöer som de mest kräsna nyckelpersonerna på morgondagens arbetsmarknad kommer att kräva. Att kunna bo i den idyll som det finns så mycket av i det här geografiska området och ändå med högst en timmes restid ha tillgång till en eller kanske båda huvudstäderna, vad kan vara mer lockande för en ung, modern, barnfamilj som inte vill missa det globala karriärtåget men ändå erbjuda barnen det bästa de kan få? Att spinna på den visionen och beskriva alla de fördelar som det skulle innebära för och dess utvecklingsmöjligheter tror jag är nyckeln till att få alla här i huset med på tåget. Ska man lösa stora problem måste man våga tänka stort. Visst kan varje gränshinderproblem för sig verka litet och futtigt. Men det är inte de konkreta problemen som utgör själva hindret för förändring. Jag menar att problemet finns i de nationella byråkratierna, den osäkerhet som sitter som rädsla i väggar och hos myndigheter och institutioner. Det är därför som detta är en så stor fråga. Först när också stockholmarna upplever att de bor i en gränsstad tror jag att vi kan få alla med oss. 21 (FP): Tack, , för den visionen! Jag kan nog ställa upp på flera av de sakerna. Jag tror också att det är viktigt att känna att vi skapar möjligheter att på olika sätt lättare färdas till varandra, bo på olika ställen och arbeta på andra sidan gränsen. Det är viktigt att konstatera att många här i känner att vi har en nordisk identitet. Det har gjorts en undersökning som jag tror ska presenteras där statsrådet möjligtvis ska vara med. Där visar man att svenskarna rätt mycket identifierar sig med . Jag tycker att det är positivt. Jag ska inte föregripna den presentationen. Det är ändå roligt att känna att vi har en politisk vilja. Jag kan hålla med både och , som tydligt har sagt att den politiska viljan och visionen är viktiga verktyg för oss. Vi vet att en del av de lagar och föreskrifter som vi tar bort för att underlätta gränsarbetet ibland tyvärr ersätts av nya lagar som inte alltid är samordnade. Därmed skapar vi ibland nya hinder. Sådant kan vi jobba med. Det är viktigt att känna att vi har en politisk vilja. Därmed är debatten alldeles strax över, och jag vill också passa på att tacka statsrådet för både goda inlägg och goda insatser . Jag tror också att det är viktigt att känna att vi nordiska kamrater som sitter här i kammaren vill, kan och förmår arbeta framåt. Det är viktigt att vi tillsammans ser till att den politiska viljan ersätts av att vi gemensamt tar ansvar för att se till att det blir verkstad av det vi nu har sagt här i kammaren. 22 (C): Här har jag historien om och . Läs den, ni som inte själva har drabbats av gränshinder i ! Då tror jag att ni alla känner viljan att hjälpa till och förbättra det nordiska samarbetet och den nordiska arbetsmarknaden. Här finner vi en vanlig familjs liv i med just gränshinder. Här finner vi exempel som man möter i vardagen när man råkar hitta kärleken i ett land och väljer att plugga i ett annat land och jobba i ett tredje. Det är trots allt inte så ovanligt att en vanlig familj är beroende av studiemedel, a-kassa och fungerande socialförsäkring. Då måste man kunna känna tillit till gällande regler. Annars kommer vi fortsatt att tveka vid nationsgränsen. Kanske kunde förslag om en gränshinderombudsman vara hjälpmedlet för och . Jag hoppas verkligen att vi kan fortsätta att diskutera det. Avslutningsvis vill jag visa på den tveksamma situation som hamnar i som arbetslös när det gäller att betala in dyra medlemsavgifter till a-kassan i ett land. Men om man bor i ett annat land ska man ta ut lägre ersättning från a-kassan vid eventuell arbetslöshet. Detta leder naturligtvis till att man mentalt stoppar vid gränsen. Jag tror att var och en är sig själv närmast och försöker ha kontroll över sin ekonomi och också försöker ha kontroll över eventuella problem som kan uppstå. Därför är det viktigt att vi lägger fokus på hur vi kan ta bort hinder för den enskilda individen. Det är så vi kan göra skillnad och fortsätta utveckla till en stark nordisk tillväxtregion. Tack för en bra debatt! 23 (V): När man står näst sist på talarlistan kanske man inte behöver upprepa samma saker, utan jag vill ta upp en annan sak, nämligen hbt-frågor inom det nordiska samarbetet. Att kunna uttrycka sin sexualitet på egna villkor är en grundläggande mänsklig rättighet, oavsett var i världen man bor. Det är en rättighet vi ska ha och värna. Ingen stat ska kunna hänvisa till historien, kulturen och religionen och hävda att dessa rättigheter inte omfattar de egna medborgarna. Jag vet att vi har gjort ett jättebra jobb i när det gäller dessa frågor och verkligen står upp för de mänskliga rättigheterna här i EU som i övriga världen. Arbetet med hbt-frågor i har varit framgångsrikt. Det är jättebra. har till exempel alla i partnerskapslagstiftning eller samkönade äktenskap. Men det finns ett hinder. Det är att det saknas en gemensam konvention för partnerskap och samkönade äktenskap som skulle innebära att vi garanterar att partnerskap eller äktenskap ingånget i ett land har samma rättsliga verkningar i ett annat nordiskt land. kommer att med glada tillrop välkomna om regeringen inom ramen för det nordiska samarbetet speciellt under ordförandeskapet 2013 verkar för en sådan konvention. Det är viktigt med det nordiska samarbetet, som många har sagt tidigare. Det fungerar väl, och vi har kommit till ett gränslöst . välkomnar ett utvecklande samarbete, ett vasst samarbete, ett effektivt nordiskt samarbete. Det vinner inte bara vi här i på, utan det vinner också folk i övriga världen på, vill jag påstå. 24 (KD): Jag vill inleda med ett tack till statsrådet för svar och kommentarer i debatten. Det har varit en viktig del för den dialog som vi har haft i vår riksdag under dagens debatt. En fråga som har berörts av olika personer och som jag själv antydde redan i mitt inledningsanförande handlar om EU:s viktiga roll och EU som faktor för våra nordiska länder. Det påverkar oss alla. Det är faktiskt så att av EU:s lagstiftning tillämpas även i och på via , så alla nordiska länder är berörda. Jag efterlyser och önskar en ökad nordisk samordning av EU-politiken, och där spelar regeringsföreträdarna och en viktig roll. Också i det nordiska samarbetet i övrigt bör vi utveckla kunnande och en politisk vilja att tillämpa EU-lagstiftningen så att den inte skapar hinder mot en fri rörlighet mellan våra nordiska länder.