prot · H00922 · 2012-11-09 00:00:00 — har träffat åkeriägare i precis som jag har träffat åkeriföretagare i län, och deras bild är ganska dyster. De ser hur de nu utkonkurreras av utländska förare som anlitas av utländska åkerier som överutnyttjar dem men också av andra företag. Egentligen konkurrerar man inte på lika villkor. Det som vi har talat om i den här kammaren handlar om den svenska modellen med kollektivavtal. Regeringen, som här företräds av , har sagt att man står bakom den svenska modellen men undergräver den genom att inte agera eller agera genom att tillåta ett system där personer uppenbart, som det står i svaret, har ett anställningsförhållande men låtsas vara företagare och har en F-skattsedel. På det sättet kan de leva under, som beskriver, ganska vedervärdiga förhållanden här i , och det tillåter regeringen. Man bara ser på. I ministerns svar står det att man därför aktivt arbetar med att främja ett dynamiskt och innovativt näringsliv. Och man kan väl säga att det är innovativt att tillåta lönedumpning och slå ut svensk åkerinäring, men jag vet inte om det är speciellt produktivt. Min fråga är: Har inte regeringen någon som helst kontakt med svensk åkerinäring? Svensk åkerinäring påpekar det här problemet, och frågan är ju inte ny. Jag ställde en liknande interpellation till , som också den besvarades av infrastrukturministern, och det har inte hänt speciellt mycket . Man pekade på den utvärdering som skulle göras. I interpellationssvaret har det kommit till ett svar om just F-skattsedlar: har i ett tillkännagivande uppdragit åt regeringen att genomföra en förutsättningslös utvärdering av de förändringar av näringsverksamhetsbegreppet som genomfördes i syfte att göra det möjligt för fler att få F-skatt. Regeringen avser att genomföra en sådan utvärdering. Ja, vi tackar för att regeringen faktiskt följer vad har gett till känna. Men när kommer utvärderingen att ske? Är den tillsatt? Hur är tidsplanen? Vad har regeringen för agenda? Kommer det att hända någonting ? Vidare svarar infrastrukturministern att hon avser att skyndsamt bereda de förslag som myndigheten kommer att presentera i redovisningen av regeringsuppdraget. Ja, det tackar vi också för, och vi vore tacksamma om det skulle kunna komma några som helst förslag. Men skyndsamt har jag hört tidigare i helt andra sammanhang. Det sade till exempel i en helt annan fråga som gällde företagare och graviditetspenning. Där har det fortfarande inte kommit fram något förslag. Det var svarade på den frågan, så är skyndsamt är jag lite bekymrad, herr talman. Och jag önskar lite mer precisa svar från infrastrukturministern. 21 Statsrådet (M): Självklart har regeringen kontakter via departement, men också jag som statsråd har kontakter med inte minst åkeriföretagen. ska jag följa med en åkare en hel natt för att följa hans vardag eller snarare nattliga färd. Vi ska vara rätt förstående för åkarnas situation över lag. De har haft en tuff situation, inte minst kopplat till lönsamheten, företagandet och transporterna, som har en förmåga att öka eller minska beroende på hur den ekonomiska situationen ser ut i landet men också i våra grannländer. Där gör åkerinäringen själv ett oerhört viktigt arbete för att lära känna sin bransch. Där har man olika nischer som går bättre, till exempel inom distributionen medan det på andra områden går betydligt sämre. Det är en viktig faktor. Och det är klart att man som åkare jagar sina kostnader. Å andra sidan har vi bestämt oss för att vara med i den gemenskap som EU innebär och där det ska vara fri rörlighet och ges möjlighet för människor att jobba och verka i de olika länderna. Det tycker vi i grunden är bra. Vad som har kommit till, och som den här också har beslutat om, är nya lagar när det gäller just yrkestrafiken. Det innebär att det ska vara lättare att utbyta information mellan EU-länder. Det började gälla . Vi har också skärpt kraven på svensk sida så att också den som beställer transporter har ett ansvar. Det kan till och med vara förenat med straff om man beställer från företag som inte följer de regler som vi har när det gäller skatter och avgifter. Jag blir lite fundersam när säger så tydligt att de som kommer från andra länder och är här och jobbar med F-skatt inte betalar skatter och avgifter i sitt eget land. Det är egentligen en förutsättning att de ska göra det. Det är åtminstone den regel som gäller. Det är också så att den som söker F-skatt, vilket man har möjlighet att göra i även om man inte bor här, inte får ha några skatteskulder. Att detta ska kunna hålla förutsätter naturligtvis att vi kan ha ett bra utbyte mellan länderna, och det tror jag att den skärpning av lagen som började gälla ska vara ett led i. Nej, , jag bagatelliserar inte när jag säger att det är viktigt att vi har en regelefterlevnad. Det säger nämligen också åkeriföretagen. Egentligen har de inte pekat på att det är fel på lagstiftningen. Däremot är tillämpningen och hur vi följer den det stora problemet, till exempel vad polisen gör, vad de gör i sina kontroller och hur de fullföljer det hela. Därför är det en poäng med det utredningsuppdrag som vi har givit till Transportstyrelsen och som har att titta på tillsyn och tillstånd för att tillsammans se vad man kan göra. De kom med en första rapport som jag tycker är intressant. De utländska åkarna sticker nämligen inte på något sätt ut när det gäller regelefterlevnaden. Att samtliga aktörer håller sig till de regler som gäller är en förutsättning för en konkurrens på lika villkor. När det gäller den holländska situationen är det till och med så att den holländska regeringen själv har valt att utvärdera den. Det skulle ha gjorts en utvärdering . Den har dragit ut , och de har också haft val. Men det som jag hör från kolleger och via tjänstemän är att det inte är troligt att de kommer att ha kvar den här lagen, därför att den innebär egentligen en avart av krav på anställning av någon som de facto ska vara egenföretagare. 22 HANS (S): Först och främst skulle jag vilja kommentera det som ministern säger här om att åkeribranschen har en ekonomiskt tuff situation, att de jagar sina kostnader och att vi nu är med i EU. Jag utgår bara från att ministern inte tar detta som intäkt för att man ska bedriva den verksamhet som man gör , där man lönedumpar och låter utländska chaufförer med F-skattsedel leva under vidriga förhållanden. Som jag sade har dagens situation omfattande sociala och ekonomiska konsekvenser för förarna, för seriösa åkeriägare och för samhället i sin helhet. Vissa förare som arbetar för svältlöner försöker skaffa sig andra inkomster för att klara sin överlevnad. Det kan till exempel handla om stölder av diesel. Ett annat sätt att tjäna pengar är försäljning av smuggelsprit. Uppställningsplatser för lastbilar har blivit langningscentraler för minderåriga. Falska utländska egenföretagare leder till marknadsstörningar och illojal konkurrens inom branschen. Cabotage, som ska vara ett undantag från verksamheten, missbrukas å det grövsta och underbygger förutsättningarna för seriösa företagare i åkerinäringen. Problemet med cabotagereglerna har varit känt , men ännu har man inte lyckats komma åt det. Frågan är om det finns något verkligt intresse att göra något åt detta över huvud taget. Samhället går miste om omfattande skatteintäkter, och landet går miste om hundratals arbetstillfällen. I mitt förra inlägg nämnde jag hur många utländska förare med F-skattsedel det finns i , , och . Sammantaget är det i dessa regioner 731 stycken, vilket innebär att 731 yrkesförare är utan arbete. Det innebär också att samhället går miste om i arbetsgivaravgifter och löneskatt. Jag förstod att det var lite oklart för ministern att det var så, men om ministern kollar det med kommer hon att få klara besked. I har regeringen agerat och infört en lag som kräver att förarna ska vara anställda i de företag de arbetar för. I krävs också att bemanningsföretag som kontrakteras i transportnäringen har kollektivavtal och att underentreprenörerna har egna trafiktillstånd och egna fordon. Enligt min och många andras mening vore det ett bra sätt att komma åt problemen också här i . Ministern har hört att man är missnöjd med detta i . Inför denna interpellationsdebatt har jag lyssnat noga på branschen, och jag har inte fått någon signal om att det skulle vara på det viset. Ministern har kanske hört detta, men lagstiftningen finns där. Det problem vi har i existerar inte i eftersom man införde denna lag. Vad har då regeringen för konkreta förslag för att komma till rätta med den oseriösa konkurrensen och lönedumpningen som sker på de svenska vägarna just precis nu när vi står här och diskuterar denna fråga? Vi har inte hört ett enda förslag från regeringen här . Kanske kommer det i nästa inlägg från ministern. Jag hoppas det. 23 (S): Jag ska upprepa de frågor ställde i sin interpellation. Vad avser näringsministern att göra för att F-skattsedlar inte ska missbrukas på den svenska arbetsmarknaden? Vad avser näringsministern att göra för att seriösa företagare ska kunna fortsätta verka i ? I svaret till pekar statsrådet på att man ska följa det beslut som tog. Jag ställde frågan när? men fick inget svar, så jag hoppas att kan konkretisera. Regeringen avser att genomföra en sådan utvärdering, står det. Hur omfattande blir den? När tror man att det komma ett förslag? hade jag en debatt med i just denna fråga. Då svarade statsrådet: bör naturligtvis upprätthålla den svenska modellen med ansvarstagande parter som i kollektivavtal kommer överens om rimliga villkor, och som vakar över efterlevnaden av dem, när det gäller chaufförer där svenska villkor ska gälla. Ja, det är självklart. Men det är svårt att övervaka villkor när man inte har kontroll över huvud taget. När ni skriver att arbetstagarbegreppet är tvingande och ändå ser att det kringgås borde ni som regering säga att ni vill göra något åt det om ni tror på den svenska modellen och på att svenska företagare ska ha anställd personal och inte använda sig av F-skattsedlar för att dumpa den svenska modellen och kringgå kollektivavtalen. Annars slås de seriösa företagen i som har anställda ut och tvingas in på helt fel väg. Vi får personer som bor i sina lastbilar och väntar på jobb för kanske . Polisen säger att det pågår en modern slaveriverksamhet som är reglerad och uppstyrd via F-skattsedelsystemet. Det är konstigt att regeringen inte tar frågan på allvar. Det är lika konstigt att regeringen som säger sig vara för företagarna inte ser de problem som svensk åkerinäring pekar på och att man kräver att få en lagstiftning på plats för att komma till rätta med detta. Jag har inget emot konkurrens, men det måste vara på lika villkor. Så är det inte. Fri rörlighet är jättebra, men kommer man till ska man jobba med svenska villkor och inte dumpa lönerna. Jag kommer ihåg när stod i och sade: ska vi konkurrensutsätta svenska löntagare. Med det menade hon att vi skulle ned på europeiska löner. Det systemet vill jag inte ha i , men med nuvarande politik konkurreras svenska företag ut som lönerna dumpas. Det råder vilda västern där vi ser att trafiklagar och arbetstidslagen inte följs och att människor lever under orimliga villkor. Ingen av oss är nöjd med denna situation, men trots det gör regeringen inget. frågade jag statsrådet om den holländska lagstiftningen, och då var svaret att hon avvaktade vad den holländska regeringen skulle utreda. Då var hon kanske lite tveksam. avfärdar statsrådet den holländska lagstiftningen som innebär att man ska vara anställd av det åkeri man kör för. Vad är det som har hänt, statsrådet? Varför är du så tveksam? Jag hör att du säger att den holländska regeringen inte är riktigt klar med sin utredning, men varför kan vi inte pröva systemet här i tills vidare när vi nu ser att det råder vilda västern inom åkerinäringen? 24 Statsrådet (M): Inledningsvis i mitt svar nämnde jag den utredning om F-skatten som regeringen bereder inom på uppdrag av . frågar vad den ska handla om. Det gäller reformens effekter på skatteuppbörden, arbetsmarknaden, arbetstagarens ställning och företagandets villkor. Innan den är redovisad kan jag inte tala om vad vi ska göra, för det är ju därför vi tittar på det. Det är spännande att både och tar upp just . I de diskussioner som pågår om förslag att utvidga cabotagemöjligheterna är nämligen , enligt min kännedom, ett av de mest pådrivande länderna. När frågade mig hade den holländska regeringen ännu inte fått sin utvärdering. De har fått den nu men inte kommit fram till vad de ska göra, utan det har förskjutits . Vi följer givetvis frågan eftersom vi har nära kontakter med dem, men vi har förstått att de troligtvis inte kommer att ha kvar denna lagstiftning. I Hans Hoffs interpellation fick jag frågan om jag har för avsikt att införa den lagstiftning som har. När jag nu hör mina holländska kolleger säga att detta inte var det bästa blir frågan om jag ska se till att vi inför den lag som möjligtvis själva kommer att avstå från. Jag måste först se vad de har för synpunkter och skäl att inte vilja fullfölja eller att vilja fullfölja. Det har också varit diskussion om huruvida denna typ av lagstiftning följer EU-rätt, vilket kan vara viktigt att ha med sig. nämner också att cabotage har missbrukats och att det har varit känt . För bestämde man att sätta en gräns för hur många dagar och körningar man får göra för att det ska vara liknande regler i hela EU. har man skärpt det så kallade beställaransvaret ytterligare. I svensk lagstiftning har vi vidareberett möjligheten för länder att utbyta information. Det sker alltså en successiv skärpning. Både och nämnde konkurrenskraften kopplat till åkerinäringen. talar jag inte om avarter och det som jag också ser när det gäller människors situation. Om vi håller oss till åkerinäringen, transporterna och konkurrensvillkoren är det en förutsättning att vi har ett regelverk som alla följer. Min poäng är att vi måste se till att det finns en regelefterlevnad, annars har vi sådana som följer regelverket och får stå tillbaka för dem som inte följer regelverket. Det är något som man säger också från svensk åkerinäring. Man tycker inte att det i grunden är fel på lagarna, men man vill se en bättre efterlevnad och att det vidtas åtgärder mot den som inte följer regelverket. Det arbetet håller vi på med tillsammans med branschen. Vi ska få slutrapporten , och jag kommer att skyndsamt se till att vi gör något åt detta. 25 HANS (S): Det går att göra något åt problemen om man vill. I såg regeringen problemen. Man agerade och man införde en lagstiftning för att komma åt en sådan situation som vi ser i . Det har regeringen i gjort. har och den hört att detta kanske ska omprövas. Men man kommer ju att hålla fast vid att se till att situationen inte blir som den är i . I har man sagt att det inte är acceptabelt att det fungerar som inom åkerinäringen i . Agerar inte den skyndsamt kommer varenda lastbil i att ha utländska underbetalda chaufförer. Den enkla anledningen till det är att ingen seriös företagare som betalar avtalsenliga löner som är gängse på den svenska arbetsmarknaden kommer att överleva. De priser som han eller hon offererar för transporterna ligger så mycket högre. Är det så regeringen vill att det ska bli? Min fråga kvarstår: Vad ska regeringen göra för att komma åt den sociala dumpningen och den oseriösa konkurrensen i svensk åkerinäring? Jag har inte hört ett enda konkret förslag från regeringen. Lämna gärna ett besked, , om vad ni tänker göra för att komma till rätta med detta inom den svenska åkerinäringen. 26 (S): Det är lite tråkigt att behöva upprepa saker gång på gång och återkomma med kritik, men jag finner ingen anledning att inte göra det. hade jag en liknande debatt med där hon hänvisade till en utredning som skulle vara klar senast den skulle alltså ta . Jag vet att utredningar kan ske mycket snabbare. Om regeringen tycker att det här är viktigt kan man lägga ned resurser på utredningen och säkerställa att rapporten kommer snabbt. Man kan utreda läget; läget är ju känt . får vi en situation där människor lever i och inte följer gällande cabotageregler och inte följer kollektivavtalsliknande villkor utan lever mer eller mindre som daglönare eller statare. Det är alltså människor som kommer till eftersom man inte kan hitta någon inkomst någon annanstans och lever under vedervärdiga förhållanden. De tvingas jobba på mycket sämre villkor än om de hade varit anställda och levt på svenskt kollektivavtal. Då hade de haft en ordentlig lön. tjänar de kanske 6 0007 000. De kan inte göra sina toalettbesök någon annanstans än i skogen. De tvingas bo i bilarna. De konkurrerar ut svenska chaufförer. Som vi har sagt har vi ingenting emot att människor kommer till och jobbar; det är bra med fri rörlighet. Vad som inte är bra med social dumpning är att människor tvingas leva under sådana här villkor. Vi vill ha en svensk åkeribransch som kan konkurrera i . Man kan inte överleva i för att andra åkerier kommer hit och betalar underpriser på svensk arbetsmarknad. Om regeringen inte gör något åt detta är det vad man vill åstadkomma man vill åstadkomma lönedumpning på svensk arbetsmarknad. Det är så man pressar priserna på arbete. Det är så man säkerställer att vi inte får den svenska modellen i . Jag är faktiskt bekymrad över regeringens agerande. 27 Statsrådet (M): En viktig förutsättning för att företag ska kunna verka är att det finns bra regelverk som alla håller sig till oavsett om man är svensk eller utländsk. Det är något som vi gemensamt borde vara överens om. Det handlar också om hur världsbilden och den ekonomiska situationen ser ut i övrigt, i synnerhet inom transportsektorn. Där har konkurrensen varit tuff eftersom företag inte längre köper tjänster på samma sätt som förut. Det påverkar också. Jag vet inte hur jag ska tolka sammanfattningen av debatten. Socialdemokraterna som säger sig vara för företagande är nu inne på att man vill särlagstifta för vissa branscher. Det är inte en tradition som vi har i . I grunden hindrar man egenföretagandet för att man vill ställa särkrav på vilka som ska få inneha F-skattsedel. Det tror jag vore dumt. Det vore ännu tråkigare om man vill särlagstifta för vissa branscher om att införa minimilöner och det i en sektor där man från socialdemokratisk sida tänker höja kostnaderna, inte minst för åkerinäringen genom att införa lastbilsskatter. säger: Utred snabbt. Vi vet redan. Varför ska vi utreda? Det är en kort sammanfattning av fråga. Vi vet inte hur regelefterlevnaden är, men det sägs mycket om det. Det finns en poäng i att Transportstyrelsen och rikspolisen gör en uppföljning av den undersökning om regelefterlevnad som man gjorde 2007. Då ser vi tendensen. Vi har redan fått en delrapport. Då kommer vi att ha en bild av hur det ser ut som vi i bästa fall kan vara överens om. Min mycket tydliga uppfattning är att regler som vi har ska tillämpas likvärdigt oavsett om det är en svensk eller utländsk åkare. Det är en förutsättning för att få konkurrens på lika villkor. Vi måste se hur bilden ser ut statistiskt, inte bara känslomässigt. Överläggningen var härmed avslutad. 7 § Svar på interpellation 2012/13:76 om färjetrafik UmeåVasa 28 Statsrådet (M): har ställt tre frågor till mig som rör färjetrafiken mellan och , nämligen om jag avser att medverka till att en gemensam finansieringslösning tillsammans med och EU utformas för att långsiktigt garantera färjetrafiken UmeåVasa, om jag avser att i närtid och tillsammans med trafikminister ta upp frågan med om att säkra trafiken över Kvarken samt om jag delar den finska arbetsgruppens ställningstagande om vikten av att utveckla transportsystemen och särskilt uppmärksamma de intermodala transportlösningar där färjan över Kvarken är en sådan komponent. Jag vet att ett arbete pågår mellan EU, och andra berörda parter för att se över förutsättningarna till en gemensam och långsiktig finansieringslösning för färjetrafik över Kvarken genom att söka delfinansiering från EU till ett köp av ett nytt fartyg. En sådan finansieringslösning måste drivas som ett sjömotorvägsprojekt, vilket innebär att minst två länder måste stödja ett sådant upplägg. Sjömotorvägar är den maritima delen av TEN-T, det vill säga det transeuropeiska nätverket för transporter. En utgångspunkt i den svenska transportpolitiken har varit att interregionala och internationella transporter i första hand ska bedrivas på kommersiella grunder utan statliga subventioner. Jag kan därför konstatera att det inte föreligger några förutsättningar att tillskjuta statliga medel från statsbudgeten för att stödja ett sjömotorvägsprojekt mellan och . I detta sammanhang har även den finska arbetsgruppens ställningstagande beaktats. När det gäller frågan om jag tillsammans med min finska ministerkollega avser att ta upp frågan med kan jag meddela att jag har fört samtal med den finska ministern i denna fråga och att dialogen kommer att fortsätta. 29 (V): Jag tackar för svaret. Men infrastrukturministerns svar på min interpellation om färjetrafiken mellan och lämnar mycket övrigt att önska. Det enda positiva i svaret är att ministern har fört samtal med den finska trafikministern i denna fråga och att dialogen kommer att fortsätta. Jag väljer att ta fasta på denna öppning. Ministern säger i sitt svar att en utgångspunkt i den svenska transportpolitiken är att de transporter som sker med färja i första hand ska bedrivas på kommersiella grunder utan statliga subventioner. Hon konstaterar att det saknas möjligheter att tillskjuta statliga medel för att stödja sjömotorvägsprojektet. Hon säger att den finska arbetsgruppens förslag har beaktats. Men det verkar inte i sak ha förändrat infrastrukturministerns ställningstagande att avvisa förslaget om en framtida svensk medfinansiering för att ha kvar färjetrafiken mellan och , detta i motsats till vad den finska regeringen anser att den kan göra. När ministern säger att trafiken ska drivas på kommersiella grunder borde utgångspunkten vara att alla färjelinjer i ska ha någorlunda likvärdiga förutsättningar för att driva sin verksamhet. Trafik med bilfärja har bedrivits i Kvarken . I och med och EU-medlemskap upphörde den statliga skattefria försäljningen i Kvarkentrafiken . Detta ledde i sin tur till att det årliga passagerarantalet rasade. Före borttagandet av taxfreeförsäljningen hade färjan som mest drygt en miljon passagerare. är antalet passagerare strax under 100 000. Inget av de kommersiella rederierna ville därefter bedriva trafik i Kvarken utan valde i stället att koncentrera sin verksamhet till och StockholmHelsingfors. Här finns taxfreeförsäljning kvar som en kommersiell grund. Kvarkentrafiken har inte haft konkurrensneutrala villkor som övrig färjetrafik mellan och . Min fråga till infrastrukturministern blir: Om den kan värna färjetrafiken mellan och , varför kan då inte den svenska staten göra det? I den fortsatta dialogen med den finska trafikministern borde infrastrukturministern kunna ta med sig de berörda parternas synpunkter som jag har nämnt och vara öppen för en lösning med statlig medfinansiering för att man ska kunna ha kvar färjetrafiken mellan och . Delar infrastrukturministern min och uppfattning att färjetrafiken ska vara kvar nu och ? Vi vill ha ett systemskifte i transportpolitiken som går ut på att satsa på transportslag som reducerar miljö- och klimatpåverkan. Sjöfarten är ett transportslag som kvalificerar sig i den strategin. Detta borde väl få infrastrukturministern att satsa på färjetrafiken utifrån miljö- och klimatperspektiv och inte bara utgå från de kommersiella grunderna. och har efter att man blev medlemmar i avskaffat taxfreeförsäljningen. Det enda rimliga borde därför vara att staten medverkar till kompensation i och med detta och är med och medfinansierar en ny färja som är anpassad till miljö- och trafikförutsättningarna i Kvarken. 30 (S): Jag tackar statsrådet för svaret på denna angelägna fråga.