prot · GZ0962 · 2012-01-26 00:00:00 — Därför ställer vi frågan hur regeringen och ministern ser på prioriteringarna i olika landsdelar och på regeringens hanterande av kommissionens strävan att arbeta bort missing links och öka modaliteten i transportsystemet. Ministern sade att man har Motorways of the Sea med sig, men vi vet också att äger ett projekt som heter . Vi blev därför ännu mer frågande när vi såg TEN-T-förslagen om hur man skulle jobba med det eftersom godsen ökar på dessa vägar. I projektet of the Sea KarlskronaGdansk ingår Kust-till-kust-banan som prioriterad. Dessutom skulle denna järnväg bidra till att uppnå kommissionens mål om att eliminera missing links i systemet mellan och då banan förbinder den nordiska triangeln med den prioriterade korridoren i till GdyniaGdansk-området. Varför är inte den prioriterade Motorways of the Sea-korridoren med i systemet? Var finns järnvägsanknytningen i sydöstra ? Varför har man inte tagit hänsyn till resultatet i Baltic Transport Outlook, som jag nämnde tidigare, avseende förändrade godsströmmar? 109 Statsrådet (M): Baltic Transport Outlook, översynen av framtidens tänkta transporter och inte minst ur perspektivet vidare ut i , presenterades ganska . Jag tror att den till och med kom efter att hade presenterat sitt förslag. Vi är dock inte helt obekanta med vad som står där eftersom vi har medverkat i den. Den har legat som grund, för vi har velat driva på för att se vad vattnet som färdväg kan ha för betydelse. Det tror vi är viktigt. När det gäller att åka buss i stället för tåg står vi alla inför utmaningen att när det är möjligt lämna bilen för att i stället åka med ett kollektivt färdmedel. När jag är ute i landet på platser med lågtrafikerade järnvägar som inte är elektrifierade och dåligt underhållna möter jag ofta tanken att renovera upp dem så att man kan åka tåg. Det är ingen dålig tanke, men den tar ofta att förverkliga. När vi nu tittar på hur vi kan öka kapaciteten på järnvägen kan det vara ett alternativ att låta godset gå men inte konkurrera med persontrafiken. Då ska man inte glömma bussen. Det handlar inte om att sluta åka tåg för att i stället åka buss utan om att lämna bilen för att hellre åka buss. Det är en diskussion om arbetspendling. nämnde E22 som är en . Jag har åkt på den och konstaterat att den inte riktigt är som en . För inte så länge sedan var jag i och gjorde en avspark för den etapp av som ska gå till Stensnäs. Den är viktig inte minst för godstransport, men också för arbetspendling. nämnde , skolan och de . Jag har inte varit där, men jag har sett bilder. Det är också en etapp som finns med i den plan som är beslutad. När jag träffar representanter från och det gäller förmodligen också och talar man om Sydostlänken, det vill säga hur man kan binda samman Stambanan och komma till hamnar. En järnvägsutredning är nu på gång det måste man göra först. Staten står för via ; förresten blir det en medfinansiering av intressenter. I den kapacitetsutredning som ska göra där man tittar på kort, medellång och lång sikt tittar man på flaskhalsar och kapacitetsbrist utifrån godsstråksperspektiv. Där kommer noder som hamnar in. nämnde i förbigående. Jag tror att vi är tillbaka där för att få en helhet inom landet och internationellt. Den utredningen får jag . Även om inte allt står med just nu är detta ett levande dokument. Vi har med oss både kunskap och insikt och behov av att kunna transportera, exportera och importera. 110 (S): Jag tänkte faktiskt prata lite om och . som är vd på och som är vice ordförande för tillverkningen vid hade en insändare i . Där belyser de problemet med den felande länken , den så kallade Sydostlänken. Den ingår i den del som vi kallar Motorways of the Sea KarlshamnKlaipėda. Där ligger förberedelserna. I insändaren belyser de problemet med bristande järnväg. Den behövs för att människor ska kunna ta sig till sina arbeten. Det är många pendlare till arbetsplatserna. Det är över 6 500 personer som jobbar i och . Den behövs också för att binda ihop Blekinge kustbana med och för att man ska kunna få ut gods och produkter på ett snabbt och bra sätt. Jag lämnar över artikeln. Jag instämmer med vad och uttrycker i den. 111 Statsrådet (M): Den debatt som vi har haft här visar på behovet av att hitta kombinationen av långsiktighet för kommuner, regioner och nationen när det gäller infrastruktur och behovet av flexibilitet när det uppstår förändringar i vår omvärld eller i vår lokala nära värld. Det är en utmaning när vi planerar infrastrukturen. Därför jobbar vi med att förkorta och förenkla planeringsförutsättningarna. Det är också därför som jag jobbar med kapacitetsutredningen tillsammans med . Vi kunde konstatera att trots att vi har investerat nästan 500 miljarder i infrastruktur de kommande tolv åren kommer vi att ha kapacitetsbrist och flaskhalsar. Sydostlänken finns inte med i planen. Det handlar om ca 1 ½ miljard. börjar man i alla fall med järnvägsutredningen. Man måste titta på hur marknaden och exportflödena ser ut. Vi har helt nya utmaningar med nya länder på andra sidan som vi inte har haft samma kontakt med tidigare. var vår handelsväg. Jag tror att den kommer att vara det även framöver. Överläggningen var härmed avslutad. 12 § Svar på interpellation 2011/12:175 om svensk klimatpolitik efter 112 Miljöminister (C): Ärade ledamöter och åhörare! har frågat mig hur jag avser att gå före på klimatområdet i väntan på ett globalt klimatavtal samt om jag avser att genomföra fler av de förslag som lades fram av Klimatberedningen. Klimatmötet i var en framgång och pekar ut en plan mot en global överenskommelse där alla är med. Men liksom anser jag att vi ska fortsätta att höja ambitionsnivån med kraftfulla insatser på hemmaplan för att minska utsläppen av växthusgaser redan innan ett globalt klimatavtal är på plats. ska visa ledarskap både genom det vi gör här hemma, i arbetet inom EU och internationellt. tar sin del av ansvaret för att begränsa utsläppen till hållbara nivåer. Vi har slagit fast ett klimatmål att minska utsläppen för till 2020. En kontrollstation ska genomföras 2015 för att analysera den faktiska utvecklingen i förhållande till målen. Vi har slagit fast målet om en fossiloberoende fordonsflotta till 2030. Regeringen har gett i uppdrag att undersöka möjligheterna att rapportera preliminär utsläppsstatistik avseende föregående år så att vi bättre kan följa utvecklingen och vidta åtgärder. Vår målsättning med Färdplan 2050 är en ambitiös klimatpolitik, men den innehåller också stora möjligheter att stärka den svenska konkurrenskraften. Jag vill se en omfattande förnyelse och modernisering av det svenska samhället för att nå den strukturella omställning som krävs för att vi ska uppnå visionen om ett utan nettoutsläpp . Det behövs en noggrann analys, sektor för sektor, där en rad möjliga åtgärder undersöks. Det bör vara en gemensam insats där stora delar av samhället engageras. Det är dock för tidigt att redan nu peka ut vilka åtgärder vi ska genomföra då. har fått i uppdrag att göra ett underlag för en svensk färdplan för att uppnå visionen om att inte ska ha några klimatutsläpp netto till 2050. Man ska både visa vad som är möjligt i olika samhällssektorer och beskriva vägar dit inklusive styrmedel. Jag utgår från att olika konkreta förslag, inklusive de förslag som Klimatberedningen kom fram till, ingår i underlaget som arbetar med. ska redovisa sitt underlag för Färdplan 2050 i slutet av detta år. En delrapport väntas och kommer att bli avstamp för en viktig diskussion i den referensgrupp som jag har tillsatt som ett led i arbetet för delaktighet och för att plocka upp alla de initiativ och förslag som jag vet finns i olika delar av vårt samhälle och som inte ens Klimatberedningen hade med i sitt material. Färdplan 2050 är en möjlighet att ta till vara det breda engagemang och kunnande som finns runt om i . Alla är berörda och alla ska ges möjlighet att vara delaktiga i denna modernisering. Det innebär nya möjligheter för våra innovatörer och vårt näringsliv att konkurrera med energisnål och klimatsmart teknik som vi klarar vår tids ödesfråga, klimatet. 113 (MP): Tack, miljöministern, för svaret. Jag tackar särskilt för att miljöministern delar min inställning att vi inte kan slå av på takten i klimatarbetet i väntan på ett globalt klimatavtal utan måste göra vad vi kan för att gå före i klimatarbetet på hemmaplan. Ska vi ha en ärlig chans att klara tvågradersmålet måste alla ansvarstagande länder gå före och visa att vi kan mer än vad vi lovade i . Det är inte kört, men det krävs action här och . Vad gör miljöministern då? Jo, hon avvaktar i väntan på en färdplan för ett som ska vara utan nettoutsläpp av växthusgaser till 2050. Jag brukar vara den första att tjata om vikten av långsiktighet, så det är helt rätt att redan nu börja tänka på 2050 och tänka på hur vi ska få bort våra fossila utsläpp helt. Man kan givetvis diskutera årtal och definitioner, men inriktningen är god. Problemet är att klimatfrågan inte bara är långsiktig utan också i högsta grad akut. Vi behöver vända de globala utsläppssiffrorna från ökning till minskning inom loppet av om vi ska ha en chans att klara tvågradersmålet. Då ska vi veta att tvågradersmålet inte är frid och fröjd utan innebär avsevärda klimatkonsekvenser. Visserligen är bidrag till denna globala utsläppstrend begränsat, inte för att vi skulle släppa ut ovanligt lite utan för att vi är ovanligt få. Men länder som är progressiva och som går före kan också inspirera andra och se till att vi får effekt på de globala utsläppssiffrorna. Men då krävs det action här och , inte 2050. Jag är övertygad om att det finns många goda förslag ute i samhället som kan ta fram, förslag som inte fanns med i Klimatberedningen. Men det finns ingen anledning att lägga klimatpolitiken i träda i väntan på detta arbete med Färdplan 2050. Vi har i alla fall en grund i de förslag som redan finns framtagna av en i de flesta delar enig klimatberedning. Klimatberedningen hade ett femtiotal olika förslagspunkter, varav en del punkter var paket innehållande flera punkter. Det är alltså ganska många förslag som man kan plocka från. Klimatberedningen menade att man skulle påbörja dessa saker och att de skulle vara fullt utvecklade till 2020. blev det inte riktigt så, även om det inte är 2020 . Vi kan i alla fall konstatera att det än så länge har varit lite snålt med resultat. Visserligen är en del av dessa förslag ganska allmänt hållna, och det kan vara svårt att avgöra om man har genomfört dem eller ej. Men vi kan nöja oss med dem som man kunde kvantifiera. Det var tio tydliga styrmedel som man kunde beräkna hur mycket utsläppsminskningar de skulle ge. Regeringen har genomfört två. Åtta, som skulle motsvara utsläppsminskningar på , har man helt brutalt dissat. Varför har man gjort det? Har vi råd att säga nej till dessa utsläppsminskningar? är visserligen regeringens klimatmål så lågt satta till 2020, om man räknar bort det som vi ska köpa från utlandet att vi i princip borde kunna rulla i mål på gamla meriter. Men trots att målen är så lågt satta att man inte borde kunna sjabbla bort dem ser vi av siffrorna som kommit att vi ökar utsläppen innan. Förvisso spelar kalla vintrar in liksom konjunkturuppgång och vår ständigt opålitliga kärnkraft. Men är ändå ganska mycket. Klimatpolitiken borde kunna bättre än så. Är det inte dags att börja damma av Klimatberedningens gamla förslag, ? 114 (V): Detta är en viktig debatt, i synnerhet med tanke på att utsläppen i nu ökar enligt den senaste statistiken från till . Då krävs det nya och robusta åtgärder för att minska de svenska utsläppen av växthusgaser. Därför oroar regeringsdeklaration mig då han sade: Beslutade och aviserade klimatåtgärder räcker för att uppnå klimatmålet. Jag hoppas att miljöminister här och kan presentera nya och robusta åtgärder så att vi ser till att utsläppskurvan börja peka nedåt kraftigt i . Jag skulle vilja fokusera på en sak, och det gäller svar till interpellanten. Det gäller visionen att det inte ska finnas några nettoklimatutsläpp . Som det ser ut handlar regeringens klimatpolitik till ungefär en tredjedel om att regeringen köper billiga utsläppskrediter i andra länder. Lite av åtgärderna vidtas inte här i , utan det är fråga om uppköp av billiga utsläppskrediter. Jag har en fråga om denna vision . Är det regeringens vision att man ska tillgodoräkna sig uppköp av billiga utsläppskrediter, eller är det en vision för att vi inte har några klimatutsläpp alls där vi inte kan tillgodogöra oss sådana utsläppskrediter? 115 (C): interpellation är mycket angelägen eftersom klimathotet är allvarligt och angeläget att diskutera. Vi behöver ha en fortsatt omställning, och vi är på god väg när det gäller energisystemet. Elcertifikaten och en förenkling av tillståndsprövningen när det gäller till exempel byggande av vindkraft gör att vindkraften har ökat kraftigt . Men mycket återstår att göra när det gäller transportsektorn. lyfter fram just Klimatberedningens olika förslag. Det är sant att Klimatberedningen hade en mängd olika förslag. Några beräknades av Klimatberedningen. Först remissbehandlades förslaget, och sedan beredde regeringen det. När regeringen gjorde beräkningar av detta kom man inte fram till samma omfattning av effekterna. Det skulle därför vara intressant om kunde peka lite mer exakt på vilka nivåer som hon räknar på och vilka åtgärder som det motsvaras av. En sådan åtgärd som fanns med i Klimatberedningens förslag var en kilometerskatt. Jag tror inte att man hade beräknat en så stor klimateffekt av den ens i Klimatberedningen. Kilometerskatten är ett stort paradnummer i oppositionens budgetar. Det sägs att den ska ge en klimateffekt, men det är oklart hur den ska utformas. Det viktigaste och mest tydliga är att den ska dra in 4 miljarder till statskassan. Det är det som man vet. Men vem som ska betala och vilken klimateffekt den ska få är oklart. Det vore därför intressant om kunde upplysa om det. Tittar man på vad regeringen har gjort och som är beslutat men som man ännu inte har sett den fulla effekten av gjorde regeringen i samband med energi- och klimatöverenskommelsen ett klimatskattepaket. Målet för detta paket var ekonomiska styrmedel som skulle ge en minskning av koldioxidutsläppen med till 2020. Som en del av det var det till exempel en skattebefrielse för miljöbilar , och fordonsskatten får en högre klimatfaktor, vilket jag tror är en av de åtgärder som även bockar av i Klimatberedningens förslag. Det inkluderade även en höjd energiskatt på diesel och en höjd koldioxidskatt för uppvärmning av sektorer utanför EU:s utsläppshandelssystem. Detta är sådana förslag som ännu inte har fått full effekt. Sedan fortsätter de 2013 och 2015. Full effekt har vi alltså inte sett av regeringens klimatskattepaket. Men det som är intressant i detta sammanhang är att det klimatskattepaket som beslutades av 2009 hade större klimateffekt än den koldioxidskattehöjning i form av höjd bensinskatt som de rödgröna gick till val på. Det klimatskattepaket som redan är beslutat men som inte är fullt implementerat har en större effekt än det som de rödgröna gick till val på. 116 Miljöminister (C): Detta är en mycket intressant diskussion. Jag tror att man måste sortera lite grann i tidsperspektiven. Man behöver också titta på vilka faktiska effekter olika förslag ger. Jag tyckte att uttryckte detta oerhört bra när han gick igenom delar av de gamla förslagen och tittade på hur de fungerar jämfört med klimatskattepaketet. Det finns också åtgärder på andra områden där beslut är fattade där vi ännu inte ser effekter men där vi förväntar oss en ganska rejäl effekt. Jag tänker till exempel på energideklarering av fastigheter. Under frågestunden tidigare här hade vi en diskussion med regeringens företrädare om kostnaden för boendet. Det är klart att energi och uppvärmning är en viktig del av boendekostnaden och en del, tror jag, som konsumenter mer och mer tittar på. Att fastigheter i ökande grad och stegvis nu ska energideklareras är ett annat exempel på klimatåtgärder som stegvis har effekt. Man sätter i gång en process där vi också hjälper konsumenten att välja en bättre kvalitet. I kombination med de ROT-avdrag som finns får man när man ser hur energideklarationen för ett hus är möjlighet att reparera och uppgradera huset och att ge det en bättre klimatstatus. Precis samma effekt som vid energideklarering av hushållsmaskiner har vi sett när konsumenten har kunnat välja. Vi har sett hur marknaden förbättrats när det gäller vitvaror i . Det har skett med en enorm hastighet. När de här reglerna introducerades var hela sortimentet jämnt spritt på ett antal olika nivåer. hade bästa nivån. såg vi att hela marknaden hade förändrats därför att konsumenten valde att inhandla kylskåp och tvättmaskiner på den översta nivån, så av marknaden låg på den översta nivån. Det här är naturligtvis väldigt viktiga effekter. I kombination med vilka effekter vi ska se i och hur vi ska klara de tuffa svenska klimatmålen finns det både åtgärder som beslutas i och åtgärder som beslutas inom EU. På en del av dem har och den liksom jag själv lagt ned otroligt mycket arbete för att få dem på plats just med tanken att det gynnar den europeiska inre marknaden och ger en konkurrensneutralitet så att vi skyddar också jobben. Dessutom hjälper det när det gäller våra svenska klimatmål och därför också i ett större omfång när det gäller den globala ambitionsnivån. Ständigt jobbar vi med att undersöka vilka förslag vi kan trycka på för att de ska komma fram inom EU-systemet. till den lista över förslag som kommer att lämnas av kommissionen handlar det om industri, om boende och om transporter om både tunga transporter och personbilar. Där lägger vi nu upp ett arbetsprogram för att ska kunna vara oerhört drivande när det gäller de här förslagen inom olika samhällssektorer. Naturligtvis tittar vi i och på många departement på vad vi kan göra i för att stärka den här utvecklingen. Jag delar debattdeltagarnas åsikter att vetenskapen visar att tvågradersmålet nog är för högt satt, att vi förmodligen kommer att behöva sikta mot lägre nivåer. 117 (MP): Jag börjar med att besvara frågor. För oss som inte har ett regeringskansli till vårt förfogande är det svårt att göra så många egna bedömningar av effekterna. Vi kan inte gärna överpröva Klimatberedningens siffror, utan jag får helt enkelt hänvisa till vad man där sagt och naturligtvis till vad regeringen sagt i sina bedömningar. Till exempel gäller det de två bitar som jag bockat av på min lista över sådant som regeringen genomfört. Dels gäller den koldioxiddifferentierade fordonsbeskattningen. Där handlar det om . Dels gäller det höjd koldioxidskatt i icke handlande sektorn lätt industri, jordbruk samt skogs- och vattenbruk. Där handlar det om . Totalt blir det alltså . påstår här att det beträffande de förslag som vi rödgröna gick till val på var mindre än regeringens hela klimatpaket. Jag är glad över att få fortsätta debatten från då jag inte riktigt hann bli klar. De förslag som ni redan hade genomfört var vi inte på något sätt emot. Tvärtom hade vi ofta egna förslag som gick därutöver. Efter att ni 2009 hade genomfört era förslag gick vi till val på ytterligare förslag, bland annat om höjd koldioxidskatt, som ni däremot var emot. Jag har därför lite svårt att förstå hur ni kan hävda att ni var mer progressiva därför att ni redan hade gjort saker. Sedan ville vi göra ännu mer därutöver. Det ville inte ni. Kilometerskatten, lastbilsskatten, är inte i första hand en klimatåtgärd utan en åtgärd för att, kan man säga, internalisera de externa effekter som lastbilarna för med sig utöver klimateffekterna att man ska få betala för alla andra samhällskostnader som orsakas. Icke desto mindre medför det miljökonsekvenser för klimatet enligt Klimatberedningen så det är inte försumbara klimateffekter även om detta inte är det överordnade syftet. Det är viktigt att vi har med oss EU-perspektivet, så det känns tryggt att vi där har med oss som var väldigt tydlig om att EU behöver höja sin ambitionsnivå och om att det inte duger med minus utan att det ska vara . Men där har det blivit lite svajigare . Det vore bra om vi ändå kunde enas om att det är en jätteviktig fråga att vi skärper ambitionen på EU-nivå, för det får också konsekvenser för den handlande sektorn och tilldelningen av utsläppsrätter. Så länge den tilldelningen är så övergenerös som den är man kan till och med få mer utsläppsrätter än man har utsläpp sätter det självklart inte så stor press på omvandlingen av industrin till en mer modern industri som klarar framtidens utmaningar. När vi ser att stora delar av utsläppsökningarna i beror på åtgärder inom den handlande sektorn är det jätteviktigt att vi jobbar på EU-nivå för att verkligen skärpa upp där. Vi behöver också se vad vi kan göra på svensk nivå. Vi kan inte luta oss tillbaka och säga att så länge EU inte gör något gör inte heller vi något. Vi har ju en rad förslag från Klimatberedningen som jag menar att vi kan börja med att genomföra. Sedan kommer vi säkert att behöva göra mer därutöver. Jag tror att Färdplan 2050 i ett längre perspektiv kan vara någonting väldigt viktigt. Men vi kan inte vänta, utan vi måste börja göra saker . Är det någonting i Klimatberedningens förslag som vi redan nu skulle kunna säga att vi var överens om 2008 och att vi kanske kan fortsätta att vara överens om det skulle det underlätta. 118 (V): Jag tycker inte att jag riktigt fick svar från miljöministern om att det inte ska vara några nettoutsläpp . Är det med eller utan uppköp av billiga utsläppskrediter? under frågestunden här ställde jag samma fråga till miljöministern men fick inte heller då något svar. Därför upprepar jag frågan. Varför är det då så viktigt att få besked om det här? Jo, därför att det handlar om en stor del av den svenska klimatpolitiken om vi ska göra investeringar för framtiden, för verkliga utsläppsminskningar här och , eller om vi ska köpa billiga utsläppskrediter i form av så kallade CDM-projekt. Det finns ett CDM-projekt tillsammans med som gått in i. Det är ett storskaligt vattenkraftsprojekt i byn i i norra . Lokalinvånarna har protesterat mot detta storskaliga vattenkraftsprojekt därför att det har försämrat skördarna och grundvattnet. Människor klagar på att de får i sig en massa damm och annan miljöförstöring som spritts från det här bygget. Det har inte varit någon kommunikation med dem som bor i området. Människor har inte fått ekonomisk kompensation för de problem som det här projektet lett till. Man menar att projektet inte är additionellt, att det inte leder till några utsläppsminskningar. Det här är bara ett exempel på en billig utsläppskredit som lägger pengar på detta i stället för att göra utsläppsminskningar på hemmaplan. Därför vill jag beträffande visionen om inga nettoutsläpp veta om det är med eller utan CDM-utsläppskrediter i andra länder. 119 (C): Jag vill tacka för raka och tydliga svar. Vad säger här bekräftar att regeringens klimatskattepaket hade en större omfattning än klimateffekterna av de bensinskatteförändringar som de rödgröna gick till val på. Det är helt sant att Alliansen inte gick till val på att höja koldioxidskatterna. Men i Klimatberedningens förslag fanns en bensinskattehöjning med . frågar om miljöminister och regeringen vill genomföra den. Då är väl svaret till : Har nu förslag på i bensinskattehöjningar, eftersom man lyfter fram Klimatberedningens förslag? Sedan tycker jag också att det är bra att få bekräftat att lastbilsskatten inte är någon klimatåtgärd. Den har en viss effekt, men framför allt är den fiskal. Det säger inte , men syftet är fiskalt. Det handlar om att ta in 4 miljarder. har tidigare talat om att man skulle bygga tunnelbana i , men det handlar alltså om att göra andra infrastrukturinvesteringar. Det är viktigt att se att tricksandet med statens inkomster och utgifter inte funkar om man ska sitta i regering och följa budgetlag.