prot · GZ09135 · 2012-06-25 00:00:00 — Det är det som man får stimulansen för. Huvuddelen betalas av arbetsgivaren, men man kan få en liten stimulans. Regeringen satsade 2010, och det resulterade i 25 000 sommarjobb. Vi kan se en tydlig skillnad mellan hur många sommarjobb som tillkom den sommaren och hur många som tillkom och hur många man räknar med ska tillkomma . Den här satsningen handlar om 100 miljoner. De andra åtgärder som regeringen hänvisar till och som man gör i stället är sänkning av restaurangmomsen och sänkning av arbetsgivaravgifter för ungdomar, vilket är mångmiljardsatsningar. Skillnaden är att det är kravlöst, och det fungerar tyvärr inte. har det knappt blivit några jobb av krogmomssänkningen. Det har inte lett till några större prissänkningar. På vissa håll är det en minimal prissänkning, men på många håll leder det bara till ökade vinster. Det är samma sak med halveringen av arbetsgivaravgiften. Man har inte sagt att företagen måste anställa nya ungdomar för att få den halverade arbetsgivaravgiften. Det är det som är felet. Man måste våga ställa krav. 58 (S): I det förra inlägget pratade statsrådet om att det visserligen var en satsning som man gjorde 2010, men att man inte kan göra det generellt. Man kan ju undra varför det är viktigt med generella nedsättningar av arbetsgivaravgiften för ungdomar eller varför det är viktigt med en generell momssänkning. Bidrag till arbetsgivarna är tydligen bra i vissa fall för den här regeringen. Man kan också fundera på varför det var viktigt att göra detta 2010. Man kan vara cynisk och tro att det hänger ihop med ett valår. Jag vet inte, men jag hoppas att det inte var så. är det och 20 000 färre sommarjobb för ungdomar. Vi har en hög arbetslöshet, och vi vet att ungdomar som går sysslolösa en hel sommar ägnar sig åt helt andra saker än vad de borde göra. Om regeringen tar frågan på riktigt stort allvar tycker jag att man borde ha gjort något riktat. Jag har inte hört argumentet för varför regeringen valde att inte göra det när vi vet att vi har hög arbetslöshet och lågkonjunktur i hela . Det är inte valår, men det kan väl inte betyda att ministern inte måste göra något. Överläggningen var härmed avslutad. 16 § Svar på interpellation 2011/12:403 om arbetslösheten i län 59 Arbetsmarknadsminister (M): har frågat mig vilka insatser jag och regeringen gör för att möta den växande arbetslösheten i . Han har vidare frågat mig vilka åtgärder som utformas för län mot bakgrund av de olika slag som arbetsmarknaden där drabbats av. Enligt vårens arbetskraftsundersökningar från SCB ser vi ingen ökning av arbetslösheten. Sysselsättningen har fortsatt att öka , om än i minskad takt. Med tanke på det ekonomiska läget i vår omvärld är utvecklingen med andra ord förvånansvärt positiv, men jag är långt ifrån nöjd. Arbetslösheten ligger fortsatt på en hög nivå. Även med ett produktivt näringsliv och väl skötta statsfinanser påverkas vi av den svaga konjunkturen i delar av vår omvärld. En minskad efterfrågan i riskerar att slå hårt mot ett litet exportberoende land som . Det är ingenting som vi rår över, men vi måste förhålla oss till det. Vi har därför stora utmaningar framför oss. När många länder i måste spara har i stället utrymme i statsfinanserna för att vidta kraftfulla insatser. I budgetpropositionen 2012 kunde därför regeringen lägga fram ett arbetsmarknadspaket som innehöll både strukturella åtgärder för att minska långtidsarbetslösheten och temporära insatser för att möta en ökad arbetslöshet. Ytterligare satsas på den aktiva arbetsmarknadspolitiken . Det handlar till exempel om arbetsmarknadsutbildning, arbetspraktik, fler arbetsförmedlare och förstärkt anställningsstöd. Jag vill ge några exempel på dessa åtgärder som vidtagits för att svara på första fråga. har Arbetsförmedlingens förvaltningsresurser ökats med för att kunna ge bättre stöd till de arbetslösa. Aktiviteten och kvaliteten i jobb- och utvecklingsgarantin höjs genom ökade förmedlingsresurser och ett effektivare arbetssätt. Deltagarna kommer därför i större utsträckning att kunna få aktiva insatser, vilket leder till ett ökat utflöde till arbete och utbildning. Vidare utvecklas Arbetsförmedlingens arbete med arbetsgivarkontakter, vilket också väntas gynna garantideltagarna och förbättra möjligheterna att ordna fram bra praktikplatser. En arbetsgivare som anställer en person med ett nystartsjobb får en ekonomisk kompensation motsvarande nästan halva lönekostnaden. Enligt en utvärdering gjord av utvärdering (IFAU) bidrar nystartsjobb till att förkorta arbetslöshetstiderna. Regeringen har också öppnat upp för fler äldre att få nystartsjobb genom en förlängning av villkor med kortare kvalifikationstid. Personer som har fyllt kan kvalificera sig för nystartsjobb , i stället för . Vi ser totalt över 40 000 i nystartsjobb. När det gäller fråga om vilka åtgärder som utformas för län är svaret följande: Det är såklart olyckligt och beklagligt att drabbas av varsel. Om varslen realiseras som uppsägningar kan det innebära en ökad utmaning för Arbetsförmedlingen på regional nivå. Det ingår dock i Arbetsförmedlingens uppdrag och ansvar att använda tilldelade resurser för att hjälpa personer som blivit arbetslösa eller varslats om uppsägning. Detta kan man göra inom ramen för den tidigare nämnda utökningen av arbetsmarknadspolitiken, exempelvis de satsningar som görs på arbetsmarknadsutbildning och arbetspraktik. Arbetslinjen är därmed underbyggd av en aktiv arbetsmarknadspolitik som jag ständigt vill utveckla. Då , som framställt interpellationen, anmält att han var förhindrad att närvara vid sammanträdet medgav talmannen att i stället fick delta i överläggningen. 60 (S): Jag vill börja med att tacka arbetsmarknadsministern för svaret på interpellation. När jag läser arbetsmarknadsministerns svar känner jag en liten oro. Jag kan läsa: Enligt vårens arbetskraftsundersökningar från SCB ser vi ingen ökning av arbetslösheten. Men det är det försöker peka på i sin interpellation. Det är 14 000 fler arbetslösa än . Det motsvarar av den registrerade arbetskraften. nämner i sin interpellation att 199 000 personer var öppet arbetslösa, medan 185 000 personer deltog i program med aktivitetsstöd. Om man i svaret hänvisar till den politik och det beslut som man tog om en budget , inför det här kommande året, med de varsel som vi har fått i länet, tycker jag att det är illavarslande. nämner bland annat varslet på ESAB i . Det är 170 personer som varslas om uppsägning. Jag tror att det blev 163, men jag tror att det stod i tidningen i går att det var 167 personer. Det motsvarar ungefär 15 000 personer i . Då får man lite perspektiv på vilka effekter det får för kommunen . Han nämner också varsel på Lithells i och varsel för 30 personer i och 10 personer i . Det har också tidigare varit fler varsel. Det är många varsel i ett län som växlar upp på andra ställen, på andra orter och får fler jobb. Därav kommer frågan: Vilka insatser gör statsrådet och regeringen för att möta den växande arbetslösheten i ? När man, herr talman, läser statsrådets svar kan man tolka det som att regeringen egentligen inte är bekymrad, eftersom arbetslösheten är mycket högre ute i och det ändå har lagts fram en budget som säkert klarar av detta. Jag är lite tveksam till det. Nystartsjobben tycker jag är en bra insats. Det är lite synd att inte fler får nystartsjobb, och det är synd att fler inte får jobb över huvud taget. I svaret skriver ministern: Det ingår dock i Arbetsförmedlingens uppdrag och ansvar att använda tilldelade resurser för att hjälpa personer som blivit arbetslösa eller varslats om uppsägning. Detta kan man göra inom ramen för den tidigare nämnda utökningen. Men om pengarna inte räcker till, statsrådet, vad ska Arbetsförmedlingen i län göra i så fall? Kan statsrådet se till att Arbetsförmedlingen omfördelar? Är det så det kommer att bli? Blir det en omfördelning från andra arbetsförmedlingar? I en tidigare interpellation har jag pekat på att andelen jobb minskar i , och i län har de minskat sedan föregående år, medan utvecklingen i fas 3 är precis tvärtom: där är det en ökning i nästan samma omfattning som jobben försvinner. Jag skulle gärna vilja ha svar från statsrådet på mina frågor. 61 (FP): Efter en mer än lång sjukskrivning känns det inspirerande att åter vara med i en debatt. Efter att ha lyssnat till många interpellationsdebatter är det en del argument som trots allt känns igen, efter den tidsperioden. Jag tycker att den här interpellationen skiljer sig avsevärt från många av de andra. Jag tycker dock att den är ställd till fel statsråd. Om man vill öka sysselsättningen måste man ta sin utgångspunkt i att det handlar om företagsamheten. Utan företagare blir det inga företag. blir det inga arbetsgivare. Utan arbetsgivare blir det inga arbetstillfällen. Den här interpellationen är ställd med utgångspunkt i och gäller hur vi ska öka sysselsättningen i . som var hade jag tillfälle att åka genom några delar av län, , och även . Man kommer då till orter som heter till exempel , en gång en lysande ort med fantastiska naturresurser men en ort med en tynande tillvaro. Man kan fråga sig: Varför går det just nu bra för ? Ja, det beror på att vi har sådana naturresurser där uppe som vi tar vara på och utvecklar. Om vi hade bevarat allt som hade funnits i , Gammelstilla och vad det kan vara alla dessa orter som finns då hade vi inte kunnat satsa på de nya jobben, på utbildning och på att bli ett land med höga löner, kunskap och så vidare. Jag tror till och med, herr talman, att man kan gå tillbaka till , som var en av dem som lade grunden för den tekniska utvecklingen i vårt land. Gotlänning var han dessutom, och han hamnade i övriga . Om vi inte ser till att företagens villkor blir bra, då hjälper det inte hur mycket resurser vi än kommer att satsa på just Arbetsförmedlingen. Jag har i debatten hört att alliansregeringen tillskrivs åsikter men även avsikter som jag inte känner mig befryndad med över huvud taget. Jag tror för min del att Socialdemokraterna verkligen tror på sin politik, för annars skulle man inte ha framfört den. Jag menar att det är viktigt att man respekterar olika infallsvinklar på politik. Var det bättre förr? Är vi på rätt spår? Jag är ingen garant för att allt har blivit bättre . Men jag vet att allt inte var ännu bättre . Efter att ha lyssnat på en så här lång debatt vill jag säga att det är väldigt viktigt att vi i vårt lilla land som är utsatt för så stora påfrestningar från och är så exportberoende respekterar varandra bättre och inser att vi utan kunskap och samförstånd inte kommer att kunna bereda fler människor jobb i detta land. Det var roligt att vara tillbaka efter så här borta. (TALMANNEN: Det är ömsesidigt.) 62 Arbetsmarknadsminister (M): Jag vill också välkomna , som tappert har suttit här och lyssnat. För att nyansera debatten och diskussionen: Det finns egentligen inte någon enkel lösning på de problem som vi står inför. De är mångfasetterade, och det krävs många olika verktyg i verktygslådan. Läget är fortsatt ansträngt på arbetsmarknaden. Vi påverkas mer än vi kanske tror av vad som händer i vår omvärld. Vi ser också att företag som dem som interpellanten nämner lämnar och etablerar sig i ett grannland. Då är det viktigt att det finns ett bra näringslivsklimat och att företagen vågar starta och kan växa och att det finns goda villkor, precis som tar upp. Men för att bli lite mer konkret när det gäller de personer som riskerar att bli arbetslösa i län: Arbetsförmedlingen är en enda sammanhållen myndighet med ett nationellt ansvar. Det gör att det är lättare att flytta resurser, såväl ekonomiska som personella, till de platser som berörs mest. Ett bra exempel på det är den inrättade arbetsförmedlingen nere i , där man etablerade ett nytt kontor på plats och där man jobbar tätt tillsammans med omställningsföretagen och på ett effektivt sätt nyttjar de resurser som vi har för att hjälpa människor att komma tillbaka. En nyhet att de som riskerar långtidsarbetslöshet kan få tidiga insatser på ett annat sätt än som var fallet förut. Blir man friställd har man kontakt med sitt omställningsföretag i de fall företaget har kollektivavtal. Man får ofta bra hjälp, man står nära arbetsmarknaden, man har inte hunnit vara arbetslös och många kommer snabbt i arbete. Men för dem som har bristande skolunderbyggnad kan Arbetsförmedlingens snabbspår vara ett alternativ. län ligger också bra till geografiskt. Det finns starka arbetsmarknader på pendlingsavstånd i såväl och som . Den aktiva arbetsmarknadspolitiken kommer att komma personer i län liksom i övriga till del. Vid de regelbundna möten vi har med Arbetsförmedlingen följer vi den ekonomiska utvecklingen noggrant, och det finns goda resurser inom Arbetsförmedlingen. Skulle det behövas mer resurser återkommer vi till om det. 63 (S): Välkommen tillbaka, ! Det är kul att ha dig här igen. Jag har saknat dig i debatterna. Det är dock några andra som har försökt hoppa in i stället. Jag tackar arbetsmarknadsministern för att hon konkretiserade svaret lite. Jag är ändå fundersam över om regeringen förutsåg den typ av arbetsnedgång som vi nu ser över stora delar av landet, och därav min fråga. Det är nämligen viktigt att det finns en beredskap för att kunna agera. Vi har sett hur Arbetsförmedlingen har lämnat tillbaka medel till staten för att man trots den höga arbetslösheten inte har kunnat göra av med dem. Arbetsmarknadsministern medger ju detta: Arbetslösheten ligger fortsatt på en hög nivå. Jag tror att arbetsmarknadsministerns kollega till och med har kallat det massarbetslöshet. Det gjorde även statsministern, men det var innan han satt i regeringen. Är regeringen beredd att skjuta till resurser om det inte räcker till? Är man beredd att förändra regelverket för Arbetsförmedlingen? Min bild är att Arbetsförmedlingen lämnade tillbaka pengar trots att det behövdes riktiga insatser. Jag delar arbetsmarknadsministerns uppfattning att många av dem som har blivit varslade har efterfrågats på arbetsmarknaden. Det som kan behövas är att man till exempel får en tilläggsutbildning som Arbetsförmedlingen eller ett annat företag kan bistå med så att man får en snabb omställning och kan komma tillbaka. Man kanske inte ens behöver vara arbetslös speciellt . har ställt frågan till arbetsmarknadsministern för att han möter den växande arbetslösheten i , och här har jag uppfattat att det är arbetsmarknadsministern som är ansvarig. De som har försökt ställa frågor till näringsministern har ofta fått dem vidarebefordrade till bland andra arbetsmarknadsministern. Det är alltså inte helt enkelt att få svar från den minister man önskar, men när det gäller näringsministerns insatser är jag tveksam om jag hade fått ett bättre svar. Så tillbaka till arbetsmarknadsministern: ministern att regeringen i höstbudgeten förutsåg den kris vi ser och att frågan därmed är avklarad? 64 Arbetsmarknadsminister (M): Regeringen gjorde i budgeten prognoser tillsammans med andra institut, till exempel KI, för vad vi trodde skulle komma. Men regeringen kunde såklart inte förutse att man skulle säga upp 170 personer i . Vi har dock tagit höjd i budgeten, så det ska finnas resurser för omställning. Det är viktigt. Vi tog kanske till och med i lite för mycket, och därför fick Arbetsförmedlingen lämna tillbaka en del pengar. Det är dock viktigt att det finns resurser för att möta och mota arbetslösheten och för att förhindra långtidsarbetslöshet. Jag är glad över att vi numera kan erbjuda ett snabbspår för personer med särskilda bekymmer. Det är en speciell grupp som behöver lite extra resurser för att kunna ställa om från ett arbete till ett annat. Den stora utmaningen ligger inte i de personer som står nära arbetsmarknaden och som inte ens har blivit arbetslösa, utan den stora utmaningen är de långtidsarbetslösa där vi har en stor mängd personer med funktionsnedsättning, personer födda utanför , som inte har kommit in på den svenska arbetsmarknaden, och ungdomar med felaktig eller ingen utbildning alls. Min uppgift är att tillförsäkra att Arbetsförmedlingen har de resurser som man behöver och att resurserna kan omallokeras till de delar av landet där de behövs bäst. Därför var det en angelägen och viktig reform när Arbetsförmedlingen blev en myndighet, för då kan man bli ännu mer effektiv. 65 (S): Jag tackar ministern för kompletterande svar. Varför satsar inte arbetsmarknadsministern och regeringen mer på utbildningsinsatser för att möta den växande arbetslösheten och dem som står utanför ? Varför ser vi att andelen som får offentligt skyddad anställning eller lönebidragsanställning har minskat? Det är ju dessa personer som behöver detta stöd. Varför lyckas inte Arbetsförmedlingen? Vad är det som gör att regeringen inte väljer att satsa mer på till exempel vuxenutbildningen om behovet ökar och vi ser att fler personer inte har tillräckligt gedigen utbildning för att komma ut på arbetsmarknaden? Vore det inte bra att satsa mer på vuxenutbildning, arbetsmarknadspolitik och offentligt skyddad anställning och lönebidrag? Jag tycker att det vore en bra satsning. Kanske kan ministern ge mig glädjande svar så här i slutet av interpellationsdebatten. 66 Arbetsmarknadsminister (M): Det som alldeles har skett är att tidigare socialförsäkringsminister har lämnat över en utredning till regeringen som vi kommer att remittera . Den handlar just om hur stödet till personer som har det extra tufft ska kunna bli mer effektivt och träffsäkert. Syftet är inte att minska statens åtagande utan att göra så att det når många fler. är en del i detta och lönebidragen och nivån på dem en annan del. Här finns också andra förslag. Utredningen kommer att fortsätta genom att lyfta fram bra exempel på arbetsgivare. Vad är det som gör att vissa lyckas anställa personer som står långt ifrån medan andra inte gör det? Här finns mycket kunskap att hämta. Lönebidragen har minskat, men i stället har trygghetsanställningarna ökat. De har balanserat upp varandra. Det är ändå en utmaning att många har svårt att komma in på arbetsmarknaden. Utbildning är viktigt, men det är inte det enda som är viktigt. Det beror på. Man måste anpassa insatsen för varje individ och också efter vad det finns för arbetsmarknadsutsikter där man bor och verkar. Man måste få en utbildning som är relevant så att man kan få ett arbete. Det är inte vettigt att sätta folk i stora utbildningsinsatser, utan de flesta ska söka arbete och komma in på det sättet. Det är viktigt att de som blir arbetslösa eller riskerar arbetslöshet i får ett bra stöd från Arbetsförmedlingen och också möjlighet att se hur arbetsmarknaden ser ut utanför län där det kanske just nu ser lite ljusare ut. Vi ser att sysselsättningen har ökat med 200 000 , och det är hoppfullt trots att vi har en allvarlig kris. Jag önskar en trevlig sommar till herr talmannen, kansliet och riksdagsledamöterna. Överläggningen var härmed avslutad. 17 § Svar på interpellation 2011/12:427 om illojal konkurrens inom åkerinäringen 67 Statsrådet (M): har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för åkerinäringen i syfte att komma bort från osund konkurrens. Vidare frågar hur regeringen vill skapa fler jobb inom transportsektorn. Jag svarar nu liksom tidigare på liknande frågor från och andra riksdagsledamöter att det förstås är oacceptabelt om seriösa förare och åkare får lida för att andra inte följer gällande regelverk. Detta gäller oavsett nationalitet eller ursprungsland. Regeringen har därför fattat beslut om att ge och Transportstyrelsen i uppdrag att se över regelefterlevnaden inom yrkestrafiken på väg och senast återkomma med förslag på åtgärder för att underlätta och effektivisera myndigheternas tillsyn och kontroll av yrkestrafiken på väg. I uppdraget ingår även att lämna förslag till eventuella författningsändringar. Jag avser att skyndsamt bereda de förslag som myndigheterna kommer att presentera i redovisningen av regeringsuppdraget. Även om frågor om arbets- och anställningsvillkor är arbetsmarknadsministerns ansvar kan jag konstatera att det inte är aktuellt med någon särreglering för en specifik bransch. När det gäller lönebildning bör vi naturligtvis upprätthålla den svenska modellen med kollektivavtal där ansvarstagande parter kommer överens om rimliga villkor. Oavsett bransch arbetar regeringen för att det ska löna sig bättre att arbeta, för att det ska bli enklare och mindre kostsamt att anställa samt för att fler företag ska kunna starta, stanna och växa i . Regeringen avser inte att vidta någon särskild åtgärd för att skapa fler jobb inom just transportsektorn. är liksom hela EU beroende av ett väl fungerande transportsystem. I det ingår utländska transportföretags och anställdas transportarbete. Jag och regeringen är för en fri inre marknad, där tjänster kan röra sig över gränserna. Åtgärder för att till exempel begränsa europeiska åkare från att utföra tillfälliga inrikestransporter på väg anser jag inte gynnar vare sig transportnäringen, transportköparna eller miljön. Tvärtom välkomnar jag möjligheterna för europeiska åkare att verka inom hela unionen under tydliga spelregler. 68 (S): Jag tackar statsrådet för svaret, även om hon nog har en insikt om att jag hade önskat någonting mer. Utan svensk åkerinäring hade vi inte haft någon mjölk på frukostbordet, någon glass i kiosken den vackra sommardagen eller andra viktiga förnödenheter som vi behöver införskaffa. Det är en nyckel i ett modernt samhälle att distribution och transporter fungerar. Det är också en viktig bransch ur sysselsättningssynpunkt, med 116 000 förare i 10 000 företag. I snitt är det fem bilar som arbetar. Det är alltså en viktig småindustriell verksamhet vi talar om. Det är en bransch som är i djup kris. Den tidigare svenska internationella trafiken är utraderad. är inrikestrafiken utrotningshotad. hade vi 200 konkurser. har av företagen lönsamhetsproblem. Orsaken till detta är ensidigt lönedumpning och social dumpning av marknaden som leder till bristande respekt för vilotider och säkerhet samt usla villkor för chaufförer, som tvingas till ageranden som leder till brister i trafiksäkerhet. Vi hör om smuggling av alkohol och annat som drabbar ungdomar. förlorade vi kanske 18 000 jobb, enligt branschen. Ropen kommer från både fackliga organisationer och branschorganisationer: Gör någonting nu! Tillståndet är nu sådant att man handlar med bilar och omregistrerar bilar i utlandet som används till reguljär inrikestrafik utan att erlägga några avgifter och utan att kontrolleras. Det handlar om chaufförer som importeras, om uttrycket tillåts, med F-skatt eller så kallat falskt egenföretagande. Det finns betydande företag som kan ha nära 150 bilar men noll anställda. Jag vänder mig inte mot chaufförer från andra länder. Jag vänder mig mot de usla villkor som finns och den snedvridna konkurrens som hotar att slå ut hela näringen. Varför kan inte statsrådet nu ta ett initiativ till att Transportstyrelsen och ska kontrollera verksamheterna bättre? Varför kan inte statsrådet nu ta fram ett förslag om att svenska kollektivavtal ska gälla i ? Om dessa två åtgärder skyndsamt vidtas kan vi rädda en bransch som annars kan gå fullständigt förlorad. 69 (S): Det är illa nog att många arbetstillfällen slås ut och att det sker en underbudskonkurrens där människor kör omkring med låga löner och dåliga villkor. Det som gör det ännu värre är att detta sker på svenska vägar i . Det innebär dessutom faror, inte minst när det gäller trafiksäkerheten. Mycket av detta handlar om att spara pengar. Man sparar in på säkerheten, som arbetsmiljövillkoren för chaufförerna när det gäller dygnsvila. Man driver de stackars chaufförerna till det yttersta, vilket riskerar att leda till att de blir totalt utmattade och inte sover ordentligt. Det handlar även om till exempel spännanordningarna man fraktar tungt lass med. Det riskerar att leda till att vi får allvarliga olyckor när man inte följer säkerhetskraven. Att frågan har så många dimensioner tycker jag gör den ännu mer angelägen.