prot · GZ09111 · 2012-05-09 00:00:00 — Det handlar framför allt om frågorna om demokrati och mänskliga rättigheter i vår omvärld men också om att bidra till handel länder emellan. Eurozonens överlevnad står alltjämt på spel. Större ansvarstagande inom medlemsstaterna måste till för att krisen ska kunna lösas. Striktare budgetdisciplin är en nödvändighet, och likväl behövs solidaritet medlemsstaterna emellan. deltagande i den nya finanspakten är för oss därför en självklarhet. Medan förslagen på finansiell transaktionsskatt missar målet är kraftfulla åtgärder mot skatteparadis önskvärda för att förhindra skadlig skatteflykt. Det är också av stor vikt att arbetar aktivt för att förhindra mervärdesbeskattning av vår ideella sektor. Det är ett hot som finns mot vår svenska ideella sektor, vilken vi värdesätter och tror behövs i vårt samhälle. På samma sätt som kraftfulla åtgärder för att garantera kontinentens makroekonomiska stabilitet är nödvändiga är också jobbskapande och ohälsobekämpande insatser viktiga för att stärka EU. Bakom flera staters usla finanser döljer sig miljontals arbetslösa och sjuka. Att skapa sysselsättning och erbjuda högkvalitativ vård ska även framöver vara medlemsstaternas ansvar. I bittraste kristider behövs ett kunskapsintensivt mer . Betydelsen av högkvalitativ och gränsöverskridande gångbar utbildning kan inte nog understrykas. För lite delade en mur . Med öppnades vår kontinent upp. Det är bra, och det skapade ökade kontakter mellan våra länder, men vi måste ändå fortsätta ha medel för att effektivt bekämpa organiserad brottslighet och människohandel. Många tar sin tillflykt till från våld och förtryck. EU har ett ansvar för att visa medmänsklighet mot de människor som på grund av förtryck, fattigdom och konflikter söker sig till vår kontinent. Vi tror att det är bra att kommissionen nu ämnar införa ett enhetligt förfarande för prövning av ansökningar om internationellt skydd, liksom att EU förväntas ansluta sig till om mänskliga rättigheter. Vi hoppas att det för ett mer jämlikt och tolerant . Trots jordbrukets relativt knappa bidrag till EU:s välfärd fortsätter pengar att pumpas in i den gemensamma jordbrukspolitiken, CAP. Detta är varken önskvärt eller hållbart. Förutom minskade anslag bör tullar sänkas och kontraproduktiva exportstöd avskaffas. bör verka för att i största möjliga mån göra den så kallade CAP:en förenlig med politik för global utveckling. gynnas av en öppen och inte en isolationistisk jordbrukspolitik. Klimathotet är reellt. Det känner inga gränser, vare sig geografiska eller mellan generationer. För oss kristdemokrater är det självklart att vi har ett ansvar att förvalta när det gäller att inte förbruka vår miljö och att ha våra efterkommande i åtanke när vi fattar beslut på miljö- och klimatområdet. Såväl inom EU som vid internationella klimatförhandlingar bör fortsätta att gå i bräschen för en mer ekologiskt hållbar värld. Det är glädjande att har visat sitt aktiva stöd för upprättandet av den gröna klimatfond som beslutades om vid klimattoppmötet i . Inom EU bör trycka på för bindande och mer ambitiösa utsläppsminskningsmål. Unionens energisäkerhet och energiförsörjning måste säkerställas, och ansträngningar för att klimatsäkra biståndet måste fortskrida. EU:s effektivitet avgörs inte av storleken på dess institutioner. Vi vill att EU ska växa med antal medlemsstater, inte i byråkrati. Det så kallade medborgarinitiativet är ett bra verktyg för att öka kontrollen och transparensen i institutionernas arbete, och det ger möjlighet för medborgare att ha inflytande och skapa initiativ. Skattebetalarnas medel bör inte gå till de stora svarta hål som uppstår genom flyttkarusellen mellan och . Detta är något som förbryllar många av våra medborgare och som vi måste komma till rätta med. Lika lite som dyrare EU-institutioner gynnar ett mer handlingskraftigt EU, lika mycket fler medlemsstater för unionens framtida fred och säkerhet. EU mår bra, som vi ser det, av att utvidgas. mår bra av ett utvidgat EU så länge utvidgningen bedrivs utifrån vår värdegrund om mänskliga fri- och rättigheter, rättsstatsprincipen, demokrati och jämlikhet. Vi välkomnar därför att 2013 kommer att ansluta sig som EU:s 28:e medlem. Andra länder, som , tycks dock stå längre ifrån EU:s värdegrund . Vi som har välkomnat ett turkiskt medlemskap ser nu med stor oro att pressfriheten är knapp, och religiösa och etniska minoriteter förtrycks alltjämt. Utan större respekt för mänskliga rättigheter förblir ett turkiskt medlemskap osannolikt. Betydelsen av EU:s gemensamma utrikes- och säkerhetspolitik ska inte underskattas. Mellanstatlig till sin natur är den en del av utrikes- och säkerhetspolitiska intresse. Det ligger onekligen i vårt intresse att främja demokratisk utveckling och ekonomisk integration såväl i EU:s närområde som bortom unionens gränser. Med vissa stater saknas dock förutsättningar för fördjupat samarbete. Utvecklingen när det gäller mänskliga rättigheter i går åt fel håll, och kritiken mot Putins statsapparat måste öka från EU:s sida. EU:s utrikespolitik måste agera mot våld och förtryck var det än visar sig. När det gäller vårt närområde och har EU och dess utrikesministrar gjort ställningstaganden mot våldet i och sagt att måste kliva åt sidan. Sådana uttalanden är oerhört viktiga för att vi ska kunna säkra stabiliteten i EU:s närområde. En annan konflikt i vårt närområde är den mellan och , och det är mycket viktigt att EU genom kvartetten är med och försöker bidra till en lösning. Det är en konflikt som påverkar många och destabiliserar hela regionen. Därför anser vi att det är en viktig fråga, och vi hoppas på en lösning . När det gäller det södra grannskapet har en demokratiseringsprocess startat. Att länder som och visar att de menar allvar med demokratisträvandena är en förutsättning för att eventuella frihandelsavtal ska komma till stånd. Så länge kristna kopter mördas och västsaharier förnekas sina rättigheter i enlighet med olika FN-resolutioner är vägen till handelsavtal inte helt självklar. De senaste årens framsteg i inger framtidshopp. tog frihetshjältinnan slutligen plats i landets parlament, och EU har därför lättat på sanktionerna mot militärregim. i vår kommer ett antal kvinnliga parlamentsledamöter till vårt parlament, och jag hoppas att vi ska kunna fortsätta att utveckla samarbetet mellan våra länder. Översynen av EU:s arbete för mänskliga rättigheter liksom inrättandet av EU:s utrikestjänst är viktiga medel för att säkra större respekt för mänskliga rättigheter världen över. bör aktivt verka för att det är utgångspolitiken. Mänskliga rättigheter och demokrati är utgångspunkten för EU:s utvecklingspolitiska agenda. Särskilt betydelsefullt är att stärka utvecklingssamarbetet med de minst utvecklade länderna på den afrikanska kontinenten. Vi välkomnar de reformer som EU nu gör för att förbättra sitt biståndsarbete. och EU behöver mer EU, ett mer ansvarstagande och öppnare EU. Det vill vi försöka arbeta för, det vill säga för ett ekonomiskt, socialt och ekologiskt ansvarstagande EU som blickar framåt. Jag blir lite förvånad när jag ser flera av de reservationer som oppositionen lämnat som gäller sysselsättning och arbetstagares rättigheter. Det är väldigt negativt beträffande vad EU kan bidra med till vår framtid. När det gäller arbetsmarknad och fackliga rättigheter har oppositionen i en reservation till exempel försökt påskina att EU är emot arbetstagares rättigheter. Det är mycket märkligt eftersom EU har en ganska stark lagstiftning på just detta område och har drivit på för att ska genomföra flera reformer, till exempel att arbetsgivare ska arbeta med frågor om jämställdhet och lönekartläggning, ha starka krav på arbetsmiljön, motverka diskriminering i arbetslivet, stärka kvinnors rättigheter vid graviditet och att alla länder ska ge rätt till föräldraledighet. Fackliga rättigheter finns dessutom inskrivna som grundläggande värden i Lissabonfördraget. Rätten att organisera sig är en grundläggande demokratisk fri- och rättighet och finns som ett tydligt raster i hela EU:s politik. Flera talar om att EU uppmuntrar till lönedumpning. Det är mycket märkligt. Om man läser framgår det klart och tydligt att man inte får dumpa lönerna och att man måste följa kollektivavtal i respektive land. Man gör inte EU rättvisa med den negativa retorik som förs fram då EU de facto fått många länder att införa lagar till gagn för arbetstagarna. Inom EU arbetar vi även för sysselsättning, fler kvinnor i arbetslivet, minskad ohälsa och så vidare. Min förhoppning är därför att vi ska fortsätta att stärka EU vad gäller arbetstagarnas rättigheter samt påverka alla de nya länderna att anta de lagar och regler som finns på området och som gynnar befolkningen. Avslutningsvis, herr talman, vill jag säga att EU inte är perfekt, men vi behöver ett EU som står upp för medmänsklighet och demokratiska värden både inom och utanför EU, ett EU som inte bara säger sig vilja väl utan också gör väl. Med ett mer ansvarstagande och öppet EU kommer vi att ha en bra framtid även i . 25 (V) replik: Jag begärde replik när kom in på löntagarnas rättigheter och fackliga rättigheter i Europeiska unionen. Det lät som om vi på oppositionssidan svartmålade Europeiska unionen. Tyvärr är det inte fallet. Snarare har vi haft inställningen att det är frågor som inte kommer att hotas av EU. I folkomröstningskampanjen i var det ett av de kanske viktigaste argumenten som kantrade över en majoritet, att många fackligt aktiva, många löntagare, kände att de fackliga rättigheterna inte skulle ifrågasättas av ett EU-medlemskap. ser vi att det inte stämmer, utan de fackliga rättigheterna hotas på två sätt. Det ena är de domar som utfärdats av . Det gäller Viking-, Laval-, Rüffert- och Luxemburgfallen. I alla de fallen angrips organisationsfriheten och konflikträtten. I alla de fallen minskar man möjligheterna för löntagarna att arbeta för rättvisa kollektivavtal. Den står över alla andra inom EU-systemet. Att påstå att detta inte är ett hot mot fackliga rättigheter är att negligera vad som verkligen sker. Det andra sättet som de fackliga rättigheterna hotas på sker i samband med den ekonomiska krisen. Vi kan se hur man använder krisen för att förstärka trycket på löntagarna genom att sänka löner, lämna kollektivavtal, inte stå för det man kommit överens om genom fackliga avtal och genom arbete med fackliga rättigheter. På båda dessa punkter går utvecklingen åt fel håll. skulle det behövas ett juridiskt bindande socialt protokoll. Om verkligen menade vad hon säger om vikten av kollektivavtal borde ställa sig bakom vårt krav att innan det sker en ratificering av något nytt fördrag inom EU måste vi ha ett juridiskt bindande socialt protokoll där fackliga rättigheter garanteras. 26 (KD) replik: Jag kan inte säga att jag har bättre kunskaper än när det gäller arbetstagarnas rättigheter inom EU. Men när vi behandlade Lavalärendet i arbetsmarknadsutskottet gick jag ganska så grundligt till väga för att ta reda på vad som faktiskt gäller. Man kan se hur klart och tydligt anger att lönedumpning inte får ske. De kollektivavtal som finns på de olika arbetstagarnas arbetsområden är de som ska gälla. Arbetsgivare som vill komma till eller som vill bedriva verksamhet måste ha tagit reda på vilka kollektivavtal som gäller i och anpassa lönerna till dem. Vi har den arbetsmarknadsmodell i som vi tycker är bra. Det finns grundlagt. Det finns ett begrepp inom EU som just anger att om vi anser att vår arbetsmarknadsmodell är viktigast den är oerhört grundläggande för det svenska rättssystemet och den svenska arbetsmarknadsmodellen får vi fortsätta att ha den. Vi kan garantera att EU inte kan påverka den svenska arbetsmarknadsmodellen, och det tycker jag är mycket viktigt. Det finns företag som utnyttjar människor och inte följer lagar och regler, men att angripa EU och tycker jag är helt fel. Om man läser lagarna och reglerna ser man att arbetstagarna har en stark ställning. När det gäller den fria rörligheten är det en viktig grundförutsättning, och den uppmuntrar även . Vi måste ha fri rörlighet, men vi ska också ha tryggare system. Med den lag som vi antog i samband med och utstationeringsdirektivet skapade vi trygghet för arbetstagarna, menar vi. 27 (V) replik: Jag sade i mitt anförande att det finns en med ett fint ord diskrepans, en skillnad mellan de fina, högstämda orden och den praktik som EU står för. Det gäller även på detta område. Jag kan hålla med om att det ofta talas om vikten av både fackliga rättigheter och kollektivavtal, men dess värre visar praktiken hur man underminerar dessa avtals giltighet. I den ekonomiska krisens spår är det väldigt tydligt. Löntagarnas rättigheter garanteras inte i något krisland, tvärtom. Man sänker löner och ifrågasätter kollektivavtal. Det görs inte bara med EU:s goda minne, utan också med starkt pådrivande från Europeiska unionen för att länder ska kunna få rättigheter till lån. Dessutom tror jag att har missuppfattat innehållet i de fyra domarna, Viking-, Rüffert-, Luxemburg- och framför allt Lavaldomen. Utslaget är inte en garant för möjligheterna att teckna kollektivavtal. Det är tvärtom så att man minskar möjligheterna att gå till konflikt i ett land om ett företag inte uppfyller kollektivavtal så länge det företaget har kollektivavtalsliknande villkor som stämmer överens med reglerna i ett annat land. Det kan alltså vara som i Lavalfallet. Ett utländskt företag organiserar arbetare från som har lettiska villkor och lettiska kollektivavtal och därigenom villkor som kanske inte ens uppgår till hälften av det som är normalt på svensk arbetsmarknad. Enligt är det fullt tillämpligt. Detta är dumpning. Det är att minska möjligheten för löntagarnas organisationer och fackliga organisationer att se till att folk som arbetar på samma arbetsplats sida vid sida också har samma villkor. Därför är det så viktigt med ett juridiskt bindande socialt protokoll. står de fyra friheterna över inte bara hälsa och miljöpolitik utan också fackliga rättigheter. Det kan man komma till rätta med genom ett juridiskt bindande protokoll som garanterar de fackliga rättigheterna. 28 (KD) replik: Om det kollektivavtal som man har gjort upp om på den svenska arbetsmarknaden uppfylls råder arbetsfred. Sådan är vår arbetsmarknadsmodell. Lettiska arbetstagare som kommer hit ska omfattas av det kollektivavtal som finns angett till från exempelvis . Det enda som de inte omfattas av är möjligtvis försäkringsområdet. Det är någonting som sker nationellt. Det vet jag att ni har kritiserat, och man kan diskutera om det är rätt eller fel att försäkringar också ska harmoniseras. Men lettiska arbetare som kommer hit ska kunna gå till och titta vad har angett som kollektivavtal, och det ska kunna hävdas. Annars finns den naturliga gången att man kan anmäla arbetsgivare och att fackliga organisationer kan ingripa. Det är inte så att vi har en laglös situation för arbetstagare som kommer hit. Att det sedan finns sådana som försöker utnyttja arbetstagare och kanske har svart arbetskraft är en annan sak. Men regelverket från EU:s sida är ganska tydligt till arbetstagarnas förmån. 29 Statsrådet (FP): I vår värld angår allt alla. Orden kommer från demokratikämpen , som tyvärr lämnade oss alldeles för tidigt . är då vi inte glömmer att krig och konflikt snarare än fred och lugn är för denna kontinent och att detta varit det historiska tillståndet . När utrikesminister för exakt lade fram den deklaration som blev startskottet till dagens EU trodde han nog aldrig att utvecklingen skulle gå så snabbt i rätt riktning på så få år, att hela Öst- och och skulle bli fria demokratier och kasta av sig sovjetkommunismens diktatur, att en kol- och stålunion mellan främst och skulle bli en inre marknad för en halv miljard européer eller att den fria rörligheten skulle göra det lika lätt som naturligt att resa i, studera i och handla med andra EU-länder. I av värsta ekonomiska kris dagar, då vi parallellt ser en värderingskris som växer i skuggan av arbetslöshet, utanförskap och skulder, då är det att gå tillbaka till rötterna. Det går inte att leva på gamla meriter. EU är så mycket mer än en inre marknad. Det är en union av värderingar. Vi Europavänner måste mer intensivt än på mycket länge försvara EU:s grund: frihandel, fred och frihet. Vi inser att alla är sammanflätade med varandra, på samma sätt som inget land i världen kan vara en isolerad ö . Svensk exportindustri är beroende av resten av . Mer än två tredjedelar av handel sker på den inre marknaden. Men Europasamarbetet är också av strategisk betydelse för säkerhet och välstånd och en central del av vår demokrati. Därför arbetar regeringen för att fortsätta den fördjupning av Europaintegration som har pågått sedan vi blev medlemmar 1995. Jag förnekar inte att EU står inför stora utmaningar på många fält . Det får man inte göra, hur EU-entusiastisk man än är. När enskilda länder drabbas och missköter sina ekonomier drabbas alla. Arbetslösheten och särskilt ungdomsarbetslösheten är rekordhög i hela EU. För att förebygga framtida kriser är det viktigt att varje enskilt medlemsland tar sitt ansvar och gör den hemläxa vi har kommit överens om tillsammans. Vi har jobbat väldigt hårt för att stärka regelverket och skapa stabilitet i de offentliga finanserna. Detta arbete måste fortsätta. Det är ett maratonlopp som bara har börjat. Men krisen är inte en eurokris, utan en skuldkris som påverkar alla medlemsländer oavsett valuta. Det handlar om att vissa medlemsländer har slarvat med sina finanser. skrev under finanspakten med stöd av denna kammare för att minska risken för nya stora underskott och skulder inom EU . Med pakten gav vi helt enkelt vårt stöd till att skulle införa striktare budgetregler. Det var ett bra och klokt beslut. Men mycket arbete återstår, och krisen är långt ifrån över. Fler måste arbeta, fler måste arbeta mer och fler måste arbeta längre. Det är allvar. På spel står hela den välfärdsstat som vi tar för given. Gör vi ingenting nu blir våra barn den första generation i världen som inte kommer att kunna ha samma levnadsstandard som vi tar för given. Det finns inga mirakelkurer, utan det är hårt arbete som krävs. Här ligger fokus på att varje land måste ta sitt eget ansvar. Det handlar om att lyfta fram frågor som höjd pensionsålder, få fler att arbeta mer och satsa på forskning och utbildning för att kunna hålla uppe tempot mot länder i . Men den stora gemensamma utmaningen för att ta oss ur krisen ligger i att öka tillväxten. Här har den inre marknaden en enorm outnyttjad potential. Det finns många saker som vi skulle ha gjort för länge sedan men där vi ligger efter. Här finns också ett viktigt verktyg i 2020-strategin och den europeiska terminen. I förhandlingarna om EU 2020-målen är jag stolt över att regeringen lyckades sätta fokus särskilt på kvinnors deltagande på arbetsmarknaden. Som feminist ser jag en självklar väg ur krisen. Den löper parallellt med vägen mot ett mer jämställt samhälle. I kölvattnet av den ekonomiska krisen gäller det att hushålla med våra gemensamma pengar betydligt bättre än vad vi gjort . Det borde vara en självklarhet, men det är inte det. Det går inte att spendera sig ur en skuldkris. , när förklarade och presenterade sitt förslag till långtidsbudget, sade man att det inte var någon revolution. Jag kan säga att förslaget var ren och skär konservering utan självinsikt inför de problem som EU och medlemsstaterna står inför. Att fortsätta att låta av våra gemensamma EU-pengar gå till jordbruksstöd och regionalstöd för inte EU framåt en millimeter. har två tydliga mål i förhandlingarna. För det första måste EU:s budget moderniseras för att gynna tillväxt. För det andra vill vi ha en oförändrad svensk medlemsavgift. Områden som forskning, gränsöverskridande infrastruktur, klimat, innovationer, bekämpning av gränsöverskridande brottslighet och utrikespolitik står i centrum. Klimat- och miljöfrågorna måste integreras i alla utgiftsområden i budgeten. Detta driver vi hårt och passionerat i . Vi har med en stor grupp av andra likasinnade länder som tillsammans företräder tre femtedelar av unionens medborgare kommit överens om att utgiftsnivån ska minska med mer än jämfört med kommissionens förslag från . EU måste spendera bättre och inte mer. När EU:s medlemsländer måste spara kan inte EU dra på sig spenderbyxorna. Den ekonomiska krisen i är också ett hot mot den globala friheten. kommer enligt prognoser med i spetsen att äga nära hälften av världens resurser. står EU för en fjärdedel av världsekonomin. räknar man med att EU:s del krympt till en åttondel. räknar man med att EU bara kommer att stå för av världsekonomin om vi inte vänder och får i gång tillväxten på allvar. Omvärlden och förutsättningarna har förändrats väldigt snabbt, och hänger inte med. Man kan ställa sig frågan: Ska utvecklingsländer ha som förebild den kommunistiska diktaturen som har flest politiska fångar och avrättar flest människor i världen eller EU som har avskaffat både dödsstraffet och tortyr? står inför ett vägval. Det handlar om vi ska återta platsen som världens ekonomiska centrum och demokratiska förebild eller stå och titta på och förpassas till att bli världens största hembygdsmuseum. EU är en värderingsunion där demokrater och marknadsekonomi har gått samman. Men i skuggan av den ekonomiska krisen ser vi en allvarlig värderingskris växa fram. Vi ser hur kriserna göder och föder varandra. populistiska, främlingsfientliga och nationalistiska partier har i genomsnitt fördubblats i varje nationellt val . I söndagens val i tog sig det nynazistiska partiet Gyllene gryning in i parlamentet tillsammans med ett annat högerpopulistiskt parti, Oberoende greker. I första omgången av det franska presidentvalet valde nästan var femte fransk väljare att rösta på Nationella frontens ledare . Populistpartierna påverkar både debattklimatet och politiken. genomförde hastiga konstitutionella reformer helt i strid med EU:s grundläggande värderingar. antog en medielag som närmast kan jämföras med dem i dagens eller , och det är oacceptabelt. Vi har kontrollinstrument för att EU-länder inte ska missköta sina statsfinanser. Men även de mänskliga rättigheterna inom unionen måste säkras på samma sätt genom EU-samarbetet. initierade jag att kommissionen ska börja granska hur EU-länderna lever upp till de mänskliga rättigheterna på samma sätt som vi självklart trycker på de länder som vill komma in i unionen. Det måste bli verklighet . Om ska vara en förebild i frågor om demokrati, mänskliga rättigheter och rättvisa måste vi sopa rent på hemmaplan. Det duger inte annars. När jag besöker länder på väg mot demokrati eller som är kvar i diktatur är jag trött på att få höra: Varför ska vi förändra oss när romer förtrycks på europeisk mark och homosexuella och minoriteter trampas på på er egen kontinent? Här måste vi våga vara goda förebilder. Med Lissabonfördraget fick EU en rättsligt bindande stadga som ger medborgarna en rad grundläggande rättigheter. Det är ett steg i rätt riktning. Men det räcker inte. Vi måste göra mer. Om vi inte är tidiga, trovärdiga och tydliga på hemmaplan med att agera när friheten kränks då tappar EU sin trovärdighet totalt globalt. Demokrati och mänskliga rättigheter måste tydligt genomsyra EU:s utrikespolitik. Därför driver regeringen just nu väldigt hårt ett krav som den höge representanten har lyft upp, nämligen att tillsätta en speciellt ansvarig person för de mänskliga rättigheterna inom utrikestjänsten. Vi måste också fortsätta att stötta de demokratiska reformerna i våra grannländer. Här är utrikespolitiken förstås nära kopplad till utmaningarna på migrationsområdet. Den arabiska frihetsvåren det visade på det stora behovet av en gemensam asyl- och migrationspolitik med förutsägbara och rättssäkra regelverk. Här fortsätter att strida för att människor på flykt undan förföljelse ska ges skydd. Tyvärr har vi allt färre vänner bland andra EU-medlemsstater.