prot · GZ0997 · 2012-04-16 00:00:00 — Det handlar om möjligheten att leva på sitt jobb. vill du sänka arbetsgivaravgifterna något, men det går inte att tillnärmelsevis komma i närheten av de summor ni talar om. 39 PER (MP) replik: Det bekymrar mig att försöker förminska arbetslöshetsproblemet i stället för att göra något åt det. säger att det egentligen inte finns några långtidsarbetslösa ungdomar. Det är ett konstigt besked till alla dem som står där ute och inte har något jobb att gå till och som inget hellre vill än att få en chans att visa vad man går för på arbetsmarknaden. besked är att det är väldigt förmånligt redan, så det finns ingen anledning att göra något. Se hur verkligheten ser ut, ! Se att vi har ett problem med en ungdomsarbetslöshet som inte viker och att där ligger långt över andra länder! Det är denna inställning som gör att vi har en regering som inte lyckas med att vidta åtgärder för att minska ungdomsarbetslösheten, utan den sitter fast i ett stort problem som man inte lyckas ta sig ur. förslag är att vi ska ta ut en skatt på lastbilstransporter just för att vi behöver en omställning av transportsystemet med ökade järnvägstransporter och ökad sjöfart. Vi föreslår också att den skatten ska vara miljödifferentierad, så att de åkare som verkligen tar ett miljöansvar och satsar på att utveckla den bästa tekniken också får en skattelättnad som innebär att de minskar sina kostnader ganska rejält. Vi tror att det är en viktig morot för att miljöanpassa och effektivisera transportsystemet. 40 (FP): Jag ska använda mina blygsamma till att tala om en enda fråga: bostadsmarknaden. Bostadsbristen i storstadsregionerna och på universitetsorterna blir allt värre. För många unga går det inte att hitta en bostad där jobben och studieplatserna finns. När konjunkturen vänder kommer detta problem att förvärras. Bristen drabbar särskilt dem som inte har besparingar att köpa bostadsrätt, studenter som behöver flytta till studieorten, nyseparerade, invandrare och andra outsiders på bostadsmarknaden. Nuvarande hyresrättsregler gynnar dess värre systematiskt dem som redan har etablerat sig och har ett långtidsbundet hyreskontrakt alltså insiders. Som komplement till dagens hyresrätt med dess fokus på besittningsrätt och långsiktigt boende behövs därför nya regler som kan släppa fram en ny korttidsmarknad för outsiders att hyra lägenhet på. Sådana nya regler, som delvis finns beskrivna i budgeten, löser naturligtvis inte hela problemet med bostadsbristen, men det skulle mildra akuta bostadsproblem för många människor, särskilt unga. Till skillnad mot ökat bostadsbyggande kan de genomföras snabbt. I de flesta större städer i finns det också ett utbud av lägenheter som man mer eller mindre tillfälligt kan hyra. I har dock en sådan här uthyrning av bostadsrätter försvårats av restriktiva regler som egentligen är utformade i huvudsak för traditionella hyresrätter. Det har bland annat medfört ett strypt utbud av lägenheter och en omfattande svart uthyrning med osäkra villkor både för hyresgäst och för uthyrare. Dagens regler innebär att den hyra som en bostadsrättsinnehavare kan ta ut ofta ligger så lågt att den inte ens täcker lånekostnaderna. Då förblir naturligtvis lägenheten outhyrd och tom på människor, eller så hyrs den ut svart. Ägaren kan i efterhand bli återbetalningsskyldig för delar av hyran. En bostadsrättsförening kan också helt blockera all uthyrning. Tillsammans medför alltså dagens regler värre bostadsbrist och att i övrigt laglydiga medborgare ser sig tvingade att bli lagbrytare på en svart och rättsosäker hyresmarknad. För att ändra på det här tillsatte regeringen , och utredaren lade fram flera bra förslag om hur man kan skapa en fungerande marknad för bostäder att hyra temporärt. Med fortsatta hyror som ligger under den nivå som ett antal bostadssökande är villiga att betala kommer drivkraften att hyra ut lägenheter att förbli svag, och det kommer att fortsätta att finnas drivkrafter för svart uthyrning. Ett större utbud ger lägre pris, som bekant. Eftersom det totala utbudet av lägenheter för korttidsuthyrning blir större med regeringens föreslagna reformer kommer också de genomsnittliga hyresnivåerna att kunna sjunka. leder det mycket begränsade utbudet till att den genomsnittliga nivån, det vill säga när både vita och svarta lägenheter är sammanlagda, ligger högre. Det är alltså viktigt att diskutera vad som händer i nästa steg när förändringarna, som regeringen föreslår, genomförts och påverkar det totala utbudet och balansen mellan svarta och vita lägenheter. En ägare av en bostadsrätt ska ha en lagstadgad rätt att hyra ut sin bostad. Det ska dock finnas begränsningsregler som skyddar bostadsrättsföreningar. Det handlar till exempel om att det finns tillräckligt många aktiva medlemmar som kan ta ansvar för föreningen och fastigheten. Och den här utredningen föreslår att en förening ska kunna begränsa andelen lägenheter som kan hyras ut. Föreningen kan få rätt att ta ut en avgift från ägarna till de uthyrda lägenheterna. Därmed blir det, så att säga, en morot för dem som bor i fastigheten, att få sina avgifter sänkta på detta sätt. Det här är alltså utredningen. Utredningen föreslår också att hyran ska kunna prövas i domstol. Och det är i praktiken betydligt viktigare man ska kunna säga upp sitt kontrakt med väldigt kort varsel, en eller . Jag tror att det här är viktiga reformer, åtminstone för storstadsregionerna, , och , och för universitetsorter. Det är viktigt att notera att regeringen dessutom vill att det ska bli mer lönsamt. Fribeloppet för beskattning ska höjas från till . Därtill vidtas ett antal åtgärder för nyproduktion. Perioden för presumtionshyror, det vill säga marknadshyror, förlängs från 10 till . Av samma skäl förlängs perioden för helt undantag från fastighetsavgiften till . Likaså sänks fastighetsavgiften av samma stimulansskäl. Det minskar skattebelastningen med . 41 (S) replik: Det var intressant att lyssna på . Det är onekligen en väldigt viktig fråga. Vi har ju i det här landet en alldeles för besvärlig situation på bostadsmarknaden på ganska många håll, inte bara i de allra största städerna, utan på ganska många håll därutöver. Vi har sagt att vi är beredda att pröva de här förslagen väldigt positivt, för vi ser att det finns ett stort problem. Vi har dessutom ett tillväxthinder i bostadssituationen, inte minst i de allra största städerna. Däremot förefaller det som att regeringen räknar med att de här insatserna inte kommer att leda till att det byggs fler bostäder mer än några hundratal extra. Även om det kan vara en nödvändig insats att göra kortsiktigt undrar jag om det inte vore på sin plats att ha mer långsiktiga insatser för att stärka bostadsbyggandet, helt enkelt. Det kommer inte att räcka med bara den här typen av andrahandsuthyrning. 42 (FP) replik: Det är riktigt. Jag fokuserade på det som är lösningen på den akuta situationen, nämligen att få ett bättre utnyttjande av det bostadsbestånd som vi redan har och göra det mer lönsamt att hyra ut en bostadsrätt än det är . Sedan är det frågorna om nyproduktion. Jag hann inte riktigt gå in på det. Där vidtar regeringen ett antal åtgärder, som jag nämnde. Man kan säga att man har marknadshyror för nyproducerade lägenheter. Man förlänger då tiden med presumtionshyror, som det heter, från 10 till . Man sänker också fastighetsavgiften. Det kan kanske låta blygsamt med någon tiondel. Men det blir rätt mycket pengar. Det handlar, som sagt, om 630 miljoner . Dessutom har regeringen i den här propositionen, budgeten, aviserat en lång rad utredningar och undersökningar som går ut på att man ska avskaffa hinder för nyproduktion och sätta en press på kommunerna. Det handlar om att identifiera de hinder som finns för kommunerna och för fastighetsbolagen, som förefaller dyka upp gång på gång. Man tar bort ett hinder, och så visar det sig att det finns ytterligare ett och så vidare. Man får skala av de här olika hindren på ett systematiskt sätt genom utredningsarbete och avskaffa dem eller minska dem, så att man faktiskt får i gång en ökad nyproduktion. På den punkten håller jag med . Långsiktigt är det naturligtvis fler bostäder som behövs i de här bristområdena, inte bara ett fokus på ett ökat utnyttjande av det bostadsbestånd som vi redan har. 43 PER (MP) replik: Det var intressant att ägnade sig åt bostadsfrågan i sitt anförande. Vi noterade också de förslag som regeringspartierna kom med när det gäller bostadsmarknaden. Vi tolkar det som att detta riskerar att leda till att hyresnivåerna stiger ganska rejält, i och med att man nu har rätt att ta ut hyra även för räntekostnader. Det gör att man i princip inte har något tak för hur mycket hyra man kan ta ut om man hyr ut privat. var det här lösningen från regeringspartiernas sida på problemet med att många unga i våra storstäder inte har någonstans att bo. Det här väcker en intressant fråga hos mig som jag hoppas att kan hjälpa mig med. Det är uppenbart att arbetslösheten i hänger sig kvar. räknar man från regeringens sida, här i vårpropositionen, med att den ska bli . Sedan är ungdomsarbetslösheten ett speciellt stort problem. Där har haft som sin lösning att man ska ha låga ungdomslöner. Det ska vara sättet för unga att komma in på arbetsmarknaden. Det är ganska kraftigt minskade löner jämfört med vad man har . av ingångslönerna, har det pratats om. Det motsvarar , efter skatt. Hur ska man kunna kombinera låga ungdomslöner med det förslag om bostadsmarknaden som nu redovisade, som innebär höjda hyror? Det vill jag väldigt gärna höra från . Hur ska alla de unga som efter en ganska lång utbildning kommer ut i arbetslivet och får en lön som ligger på efter skatt kunna flytta till någon av de bostäder som nu föreslår ska bli tillgängliga genom att man tar ut höga hyror på, gissar jag, ? Kan du förklara detta för mig och för alla de unga där ute som väldigt gärna vill ha en bostad? Hur går den här kalkylen ihop? 44 (FP) replik: Jag ska gärna förklara det. Om man inte får ta ut räntekostnaderna när man vill hyra ut sin bostadsrätt kommer man inte att hyra ut den. Då låter man den stå tom. Det totala utbudet blir då mindre. Om man i stället låter den som ska hyra ut även ta ut kostnaden för räntorna, så att det inte blir en ren förlust att hyra ut, kommer naturligtvis det totala utbudet av lägenheter att öka. Det finns ju då folk som vill hyra ut. Om man då lägger ihop de svarta uthyrningarna och de vita uthyrningarna blir det totala utbudet större. Därmed blir också den genomsnittliga hyresnivån lägre. Självklart kommer hyrorna att gå upp för lägenheter som ligger väldigt attraktivt. Men det är ju inte alla som behöver bo vid . Vad jag talar om är den genomsnittliga hyresnivån. Den kommer att bli lägre av det enkla skälet att det är ett större utbud totalt. Det är svaret på Per fråga. Jag är glad att jag fick den, för det är inte helt självklart. Men tricket, om man säger så, är att de vanliga analyserna bara tittar på den vita bostadsmarknaden. På en marknad där en stor andel är svart uthyrning måste man även inkludera den och notera att där är hyrorna höga. 45 PER (MP) replik: Jag tror att det är fler än jag som vill ha ett bättre svar på frågan om hur en höjning av hyrorna kan ge lägre boendekostnader, vilket står här och försöker tala om för svenska folket. Jag tror att det är många som har svårt att förstå den bilden. Jag tror inte att det är särskilt lätt att övertyga svenska folket om att möjligheten att ha högre hyror kommer att sänka hyreskostnaderna på marknaden. Det tror jag verkligen inte på, och det är nog många med mig som känner en väldig tveksamhet kring den ekonomiska teorin. Min kärnfråga kvarstår, och den handlar om alla de unga som ska komma ut på arbetsmarknaden och med förslag få en lön på efter skatt. Vilka lägenheter ska de flytta till? Är det de lägenheter för vilka ni nu kommer med förslag om att man ska få ta ut vilka hyreskostnader som helst? Eller är det andra lägenheter? Hur ska en ung person med efter skatt kunna få råd att flytta till en lägenhet, ? 46 (FP) replik: Om vi tar det här med ungdomslönerna är det så, vilket har noterats tidigare här , att Handels har ingått ett avtal där man har en lägre ingångslön, eller en inskolningslön kanske man skulle kalla det. Det är nämligen en kombination av att man börjar ett jobb, är ny på arbetsplatsen och att man skolas in en inskolningslön. För någon tid sedan slöt ett sådant här avtal och lovade, om jag minns rätt, 1 200 eller 1 600 ungdomar möjlighet att arbeta på , med lite lägre lön och ett utbildningsmoment. Det var Metall, under , som från början utformade standarden för hur ett sådant avtal skulle kunna se ut. Jag tycker att det här är bra. Jag tycker att det är bättre, Per , att en person har ett arbete och en något lägre lön än att personen inte har något arbete och går på försörjningsstöd eller belastar sina föräldrar. Jag tycker att det här är bättre. 47 (V) replik: Runt om i pressas människor allt hårdare. Lönerna skärs ned, arbetslöshetsförsäkringen försämras och arbetslösheten stiger kraftigt. Både diagnos och medicin kan i och för sig ifrågasättas. Till exempel sade en japansk ekonom att det är som att bota en anorektiker med bantning. De här länderna har egentligen hög privat skuldsättning, krisande banker och en illa fungerande valutaunion som orsak till den situation de befinner sig i. Men också här hemma för regeringen samma politiska linje. Ministrarna tävlar i budgivning om hur mycket lönerna borde kunna sänkas. Sjuka och arbetslösa har haft en negativ realinkomstutveckling under den borgerliga regeringen. A-kassan och sjukförsäkringen har sakta och systematiskt slaktats av regeringen. Arbetslöshetsförsäkringen är en i förväg betald semester för snyltare, sade en gång . Vi var få som trodde att skulle anamma den linjen. Konsekvensen är utslagning. Cirka tre av tio inskrivna på Arbetsförmedlingen har ersättning från a-kassan. Det är en halvering . Antalet personer som har varit arbetslösa har fördubblats . Den sortens inlåsning är en direkt följd av att arbetsmarknadsutbildningar och andra insatser hålls nere på en så låg nivå som möjligt. av de inskrivna i de olika programmen har en aktiv insats. Utbetalningarna från a-kassan har halverats , trots att fler personer är arbetslösa. Fyra av tio får ut sin tidigare lön. vet vi alla att ersättningen från a-kassan utgör golv för lönebildningen. Resultatet av med i regeringen är att vi ligger fyra bakifrån bland dem som har den sämsta arbetslöshetsförsäkringen. har utbetalningarna från försörjningsstödet ökat . Vad är syftet med den politiken, ? 48 (FP) replik: Det var länge sedan man hörde en sådan eländesbeskrivning, närmare bestämt inte sedan talade här i kammaren förra gången. Det är alltid samma töna. Man kan väl ändå notera, , att ju har klarat den här första krisen 20082009 ganska väl vad beträffar arbetslösheten. Glöm inte att vi satt här med prognoser om att arbetslösheten skulle kunna gå upp till ! Den gick inte alls upp så mycket. Även nu ligger vi bra till jämfört med de andra europeiska länderna när det gäller arbetslösheten. Det är också så att vi i faktiskt har den lägsta inkomstspridningen i om man tittar på fördelningsfrågorna, alltså inkomstspridningen, och i detta mått inkluderar en värdering av de välfärdstjänster man får som svensk medborgare. Det står om detta i den utmärkta bil. 3 om fördelningspolitik som finns med i årets budget. Jag rekommenderar alla som är intresserade av fördelningsfrågor att läsa denna bilaga. Om man mäter ekonomisk utsatthet och social utestängning har den lägsta andelen personer av alla länder. Man försöker få ett mått som passar ett modernt industriland som och verkligen fånga upp dem som annars hamnar vid sidan av. Ekonomisk utsatthet och social utestängning är måttet, och där har den lägsta andelen av alla. Jag tycker att det är något att vara stolt över. Jag tycker att det är bra, och jag tycker att dessa siffror och resultat står i väldigt stark kontrast till den eländesbeskrivning som levererar här. 49 (V) replik: Jag märker att egentligen inte vill svara på min fråga, för svaret skulle väl vara att syftet är att pressa lönerna nedåt, eller hur? Något annat skulle han inte kunna säga. Det säger all ekonomisk teoribildning. säger att det är en eländesbeskrivning. Tala då om det för de 200 000 långtidsarbetslösa! Tala om det för var fjärde ung person som går arbetslös! Tala om det för de av arbetskraften som faktiskt går arbetslös och som ni straffar ekonomiskt! Varför har andelen som är inskrivna på Arbetsförmedlingen och som får a-kassa halverats ? Vad är det de har gjort som har åstadkommit att ni för den här politiken? Är det inte egentligen så, , att ni delar syn: att a-kassa är en i förväg betald semester för snyltare. Det är det som är politiska linje . Jag beklagar det djupt, men än mer djupt beklagar jag alla de arbetslösa som tvingas leva under dessa ekonomiska förhållanden. 50 (FP) replik: Jag vet inte riktigt om jag ska ta det här med på allvar. Varför vill lägga uttalanden i mun? Det är för mig en fullständigt bisarr typ av debatt som vi för här, och jag vet inte vem som är imponerad av debatteknik. Jag tror inte att det är de som är arbetslösa i alla fall. Jag säger som finansministern sade: Vi gnetar på med olika långtidsprojekt, åtgärder och finanspolitik för att minska arbetslösheten. Vi är inte nöjda med den situation vi har , självklart inte. Vi hoppas att vi kommer igenom den här krisen. Det är bara en halv procents tillväxt 2012, och vi tror alltså att vi successivt ska kunna vända den svenska ekonomiska utvecklingen när den internationella krisen bedarrar. Det är de åtgärder som vi vidtar som ska understödja detta. Men som sagt, håll inte på med . Jag blir bara så irriterad förlåt, fru talman! 51 (C): står starkt rustat i då det är svårt att sia om den framtida ekonomiska utvecklingen. Vi får trots detta inte hamna i fällan att tycka att är bra nog som det är med stabila statsfinanser, hyfsade räntor och lite mer i plånboken. Vi kan inte heller som vissa, inte minst här , tro att det var bättre förr när staten styrde mer, när valfriheten var mindre och när position som världens högskatteland var ohotad. Utgångspunkten för centerpolitiken är att fortsätta att utveckla till ett friare och grönare land där fler får chans att förverkliga sina drömmar och där ingen ramlar igenom skyddsnätet. Politiker kan inte skapa fler jobb, men politiker kan och ska skapa förutsättningar för de företagsamma människor som skapar jobben. Det är självklart att det behöver göras mer i ett läge då både världskonjunkturen och svensk arbetsmarknad står och väger och där många riskerar eller är fast i långtidsarbetslöshet. Vi är stolta över att Alliansen har minskat antalet personer i utanförskap, men så många har så länge varit utanför arbetsmarknaden att vi fortfarande har en stor del av jobbet kvar. Givet det ekonomiska läget skulle jag vilja passa på att peka på några åtgärder för att göra till ett bättre, grönare och friare land som inte kostar något annat än politiskt mod. vill införa en jobbpeng där alla arbetssökande själva kan välja arbetsförmedlare. I , där detta har prövats, bidrog det till att halvera arbetslösheten. Vi behöver en sänkt tröskel på arbetsmarknaden för dem som kommer in efter långtidsarbetslöshet, efter att ha kommit till vårt land eller efter att ha kommit ut på arbetsmarknaden. Vi behöver kombinera utbildning, lärlingskap och andra insatser. Som jag har nämnt i tidigare replikskiften välkomnar det avtal om ungdomsavtal som var med och fattade beslut om. Vi behöver också förbättringar i lagen om anställningsskydd och det arbetsmarknadspolitiska ramverket så att tudelningen mellan fast och tillfälligt jobb de som är på insidan och de som är på utsidan minskar, som det självklart ska finnas plats för vidareutbildning för den som vill byta jobb. Då blir rörligheten på arbetsmarknaden bättre. Oron för att byta jobb minskar, och arbetsmarknaden öppnas upp för dem som står utanför. Finans- och skuldkrisen får inte innebära att vi skjuter viktiga miljöbeslut . känner ett starkt engagemang i frågan om utveckling mot en grön ekonomi och en grön tillväxt i och i världen. Det finns miljöreformer som kan sänka utsläpp, som är självfinansierande till sin konstruktion och som sammantaget inte ökar skatteuttaget eftersom de sänker skatten på det som är bra för miljön och höjer den på det som är dåligt. På köpet får vi då att skattesystemet i högre grad vrider rätt i stället för fel, vilket till exempel skatten på arbete faktiskt gör. Ett sätt att minska utsläppen från transporterna, som vi i har haft svårt att pressa ned, är att vid inköpet belöna den som köper en utsläppssnål bil. Det har vi gjort med miljöbilspremie och supermiljöbilspremie, men vill utveckla detta och införa ett premie- och avgiftssystem. Det har prövats i bland annat , där man betalar en avgift om man köper en miljödålig bil och får en premie om man köper en som är bra för miljön. Detta borde vi kunna införa . Liknande självfinansierade premie- och avgiftssystem kan prövas på andra områden, som tyngre transporter och fastigheter. ansågs det i vissa kretsar vara likgiltigt vem som stod för ägandet i ett företag. Forskning visar nu dock att det kan ha stor betydelse vem som äger företaget och att ägandet i sig är ett kunnande som det är viktigt att ha nära verksamheten i den utsträckning det går. Den långsiktighet som ofta följer med den ägare som arbetar i företaget skapar läroprocesser som kommer företagen till gagn. har vi haft en debatt om motsatsen stora, anonyma och ansiktslösa företag och företagare. Jag menar att vi måste fortsätta att utveckla arbetet för att underlätta för företagare som också jobbar i verkligheten. Vi måste slå oss fria från de gamla socialdemokratiska dogmerna om en kapitalism utan kapitalister. tycker bra om både och i hela landet. 52 (S) replik: har lyft upp just Handels avtal som någonting tycker är väldigt bra. Jag vet inte om vi egentligen behöver ha så mycket synpunkter på vilka avtal de fackliga parterna tecknar med sina motparter, men det är ändå lite märkligt att som ju har sagt att ingångslönerna bör sänkas med en så där , från ungefär 16 000 till är nöjda med ett avtal där ingångslönerna höjs med . Det är lite märkligt. Det känns som en flykt från det din partiordförande näringsministern har sagt, nämligen att lönerna måste ned. Man undrar vad det är för analys som ligger bakom idén att sänkta löner skulle vara vägen framåt för . Har ni någon forskning om eller erfarenhet av att det är en framgång i olika länder att gå den vägen? 53 (C) replik: Det är väl belagt i forskning och även i sunt förnuft att om priset på någonting ökar minskar efterfrågan. Att exemplet Handels, exemplet och andra exempel där man minskar kostnaden för att anställa unga genom ett upplägg där man varvar teori och praktik är bra för svensk arbetsmarknad och för måste ju stå utom allt tvivel. Jag kan ställa samma fråga jag ställde till Per . Du representerar ju samma arbetarrörelse som har varit med och slutit detta avtal, . Är det inte bra för ? Är det inte så att det är ett bra avtal? Det är bra när det kommer från Handels. Kan det inte vara så att förslaget även var bra när det kom från ? 54 (S) replik: Detta avtal höjer lönerna med för dem som har minst betalt, medan ni vill sänka lönerna . Det är en helt väsensskild utveckling. Det är två helt skilda förslag. Jag förstår inte hur kan säga att detta är ungefär vad ni föreslog. Detta höjer lönerna. Ni vill sänka. Det är för mig obegripligt. visar i sin forskningsöversikt över effekten av att sänka lönerna att det är väldigt motstridiga och oklara effekter, så man kan inte rekommendera det som metod för att få till stånd fler jobb. Tittar man på olika länder och olika branscher och grupper kan man inte se att det finns ett så tydligt samband att det går att göra det.