prot · GZ09140 · 2012-09-13 00:00:00 — Låt mig påpeka att på energi- och miljöskattesidan råder det också betydande undantag för just sjöfarten, till exempel när det gäller koldioxidbeskattning. Här har man alldeles uppenbart villkor som inte gäller för andra näringar. Vad är då slutsatsen? Den är att vi behöver se över sjöfartsnäringens villkor. Det har skett en utflaggning. har infört tonnageskatt. Det behövs följaktligen en bred översyn. Jag tycker att interpellationssvaret har varit tydligt på den punkten. kommer vi med direktiv till den här utredningen som då kommer att sätta i gång att arbeta. Skälet till att man måste lägga lite tid på att få fram direktiv till en sådan här utredning är att vi måste ha någon bra idé om hur den komplicerade frågan om de latenta skatteskulderna ska hanteras. Det är klart att man kan hålla anföranden här om att vi ska göra det ena och det andra, men sanningen är att jag som Alliansens finansminister och socialdemokratiska finansministrar har haft samma åsikt när det gäller att detta är en tekniskt och ekonomiskt mycket komplicerad fråga där det inte finns någon enkel lösning. Vi ska nu göra ett nytt försök eftersom det finns en stark vilja brett i riksdag där många partier stöder detta att hitta en sådan lösning, men jag måste vara tydlig med att detta är komplicerat, och även en ny utredning kommer att hamna i betydande svårigheter. 21 (S): Jag måste vara tydlig med att de latenta skatteskulderna inte är någonting som vi tar lätt på. Det är inte på något sätt i världen det som vi säger. Det är självklart någonting som måste lösas på ett sådant sätt att de pengarna kommer till del. Det är alldeles självklart. Det är inte det som är poängen med den här debatten, utan den är att har uppmanat regeringen att ta i det här. Först nu är direktiven på väg. Vi hörde av att har av handelsflottan försvunnit. Direktiven kommer ja, det är tolv fartyg till! Utredningen ska ha sin gång, den ska remissbehandlas och det ska komma fram ett förslag. Jag är väldigt orolig att den dag när det väl finns ett förslag för förhoppningsvis kommer det ett kommer det att vara en väldigt liten del av vår handelsflotta som finns kvar. Då hjälper det inte speciellt mycket att ge pengar för praktikplatser, för då finns det antagligen inte så många båtar att göra praktik på. Det är med lite sorg i sinnet jag konstaterar att det först nu händer någonting när en så stor del av vår näring faktiskt redan har försvunnit ur landet. Vi har legat på länge och sagt att man måste ta tag i detta men med respekt för de stora problem som finns i att hitta en vettig lösning framför allt på de latenta skatteskulderna. 22 (S): Till vill jag säga att vi är medvetna om att fattade ett beslut första gången, tror jag, som ledde till att den socialdemokratiska regeringen då utredde frågan om tonnageskatt. Vi tycker att det är märkligt att man inte har kunnat gå vidare i den frågan. Jag blir inte lugn när finansministern säger: ska vi gå igenom direktiven noga, och vi ska ha detta klart . Det är faktiskt så att det stod i budgetpropositionen att man skulle göra det. Det har tagit att gå igenom dessa direktiv, och det kommer att ta närmare innan dessa direktiv är klara för denna utredning. Om det går så långsamt på andra områden i är det oerhört bekymmersamt. Jag tycker att det saknas politisk vilja i frågan. Det är framför allt det jag vänder mig mot. Det har varit en nonchalans från regeringens och finansministerns sida. Jag menar inte att man ska sitta och förhandla om huruvida det ska betalas skatt. Det var inte det jag sade i mitt tidigare inlägg. Jag menar naturligtvis en överläggning där man diskuterar med branschen hur man ska kunna lösa upp frågeställningen i form av en proposition. Det är detta jag avser, ingenting annat. Det är märkligt: När det gäller den här frågan är det inte lika viktigt att vi ska ha likvärdiga konkurrensvillkor. Jag noterade att regeringen presenterade ett förslag om sänkt bolagsskatt, med motiveringen att skatten i inte ska vara högre än i andra länder; det ska vara likvärdiga förutsättningar för svenska företag oavsett om man skattar i eller i ett annat land. Ja, precis! Det är samma debatt och samma frågeställning. Varför kan inte detta gälla sjöfarten? Jag kan inte få in i min skalle hur man kan avstå från att göra en viktig reform som skapar möjligheter för svenska jobb inom sjöfarten. 23 Finansminister (M): Låt mig börja med att välkomna de besked som här ger om den socialdemokratiska hållningen. Man vill hantera frågan om latenta skatteskulder. Man tar frågan på allvar. Det handlar delvis om pengar, men ännu mer om hur man förhindrar att den här typen av beskattning leder till ännu mer utflaggning. Det är bra att både och tar detta på allvar. Det är inte så att detta handlar om att ha politisk handlingskraft och vilja och att ta tag i frågan. Man kommer inte igenom ett svårt tekniskt problem snabbare för att man säger att man tar tag i det. Detta problem är gediget komplicerat att lösa. Vi brukar normalt sett tillsätta utredningar när vi har en relativt klar bild av att det finns en lösning. Jag kan inte garantera att vi ser en sådan lösning här. Jag tror att den förra utredningen gjorde så gott den kunde, men den landade i ett förslag som var ogenomförbart. Låt oss göra ett nytt försök! Det har hänt mycket, både den ekonomiska krisen med konkurrensen i världsekonomin och det finländska beslutet. Då får vi göra ett försök att lösa det här. Men vi måste ändå vara medvetna om att detta är en bransch som har andra skattevillkor redan från starten. Vi har väldigt generösa skattevillkor för sjöfarten i när det gäller inkomstskatter, bolagsskatter, miljöskatter och arbetsgivaravgifter. Trots det har vi de här svårigheterna. Att det skulle finnas någon enkel väg för att lösa detta tror jag tyvärr inte är fallet. Vi ska göra en utredning, och den ska naturligtvis ske så grundligt och med så klara direktiv att vi kan hitta en lösning. Jag skulle givetvis välkomna om man till slut kunde göra det, så att vi därmed kan hantera frågan på ett bra sätt. Men det återstår att se vad vi kommer fram till. Överläggningen var härmed avslutad. 10 § Svar på interpellation 2011/12:435 om den ekonomiska politiken och jobben 24 Finansminister (M): har frågat mig vilka åtgärder regeringen ska vidta för att få ned arbetslösheten och utanförskapet samt öka rättvisan. Målet för regeringens politik är full sysselsättning. Regeringen har sedan den tillträdde 2006 konsekvent fört en politik för jobben för att stärka drivkrafterna till arbete och minska utanförskapet. Vår politik innehåller åtgärder som stimulerar både utbud och efterfrågan på arbetskraft samt åtgärder som stimulerar matchningen på arbetsmarknaden. Finans- och skuldkriser har härjat oavbrutet i vår omvärld och slagit mot öppna och exportorienterade ekonomi. har utanförskapet minskat med drygt 200 000 personer och sysselsättningen ökat med drygt 200 000 personer jämfört med . Regeringens politik har stärkt motståndskraft i en orolig tid. Bedömningen att regeringens politik skapar jobb delas av tunga instanser. och gör bedömningen att jämviktsarbetslösheten på lång sikt minskar med 1,1 respektive 0,62,till följd av regeringens politik. För den absoluta majoriteten av befolkningen är det egna arbetet den viktigaste inkomstkällan, och den vanligaste orsaken till en svag ekonomi är avsaknaden av arbete. Ökad sysselsättning och minskat utanförskap är därför kärnan i regeringens fördelningspolitik. När fler arbetar och färre försörjs av sociala ersättningar minskar inkomstskillnaderna i samhället. Förutsättningarna för jobb, tillväxt och välfärd i hela landet ska fortsätta att stärkas inom ramen för en hållbar ekonomisk politik. I budgetpropositionen kommer regeringen att föreslå omfattande satsningar som stärker tillväxtmöjligheterna som de motverkar att arbetslösheten biter sig fast på en hög nivå. 25 HANS (S): Jag tackar finansministern så mycket för svaret. Jag vet inte om jag kanske också ska tacka finansministern å den gamla socialdemokratiska regeringens vägnar, den som avgick 2006. När presenterade sin första budget här i 2006 sade han följande: Alliansregeringens arbete kommer att präglas av kampen mot massarbetslösheten. Så kommer det: Svensk ekonomi står stark. Vi har hög tillväxt, vi har låg inflation och vi har överskott i de offentliga finanserna. Så såg det ut när tog över efter den socialdemokratiska regeringen. sade vidare som ny finansminister att man skulle prioritera kampen mot massarbetslösheten. Han pekade ut några grupper som det var viktigt att jobba för: kvinnor, ungdomar och invandrare. De stod längst från arbetsmarknaden, och det var de som behövde den ekonomiska politiken. Lösningen på problemet som såg som ny finansminister var att man skulle sänka trösklarna in i arbetslivet. Man skulle göra det lättare. Det skulle bli lönsamt att arbeta, och i första hand skulle det vända sig mot de här grupperna. Det stora som skulle användas var jobbskatteavdraget. Jobbskatteavdraget var den grundbult som pekades ut i den ekonomiska politik som skulle lösa massarbetslösheten. Den intressanta frågan är: Hur gick det då? Ja, kom en forskningsrapport från . Inga nya jobb med jobbskatteavdraget, var deras slutsats. Det är många som är tveksamma till om det verkligen har gjort nytta. Jag vet dock att hävdar att så är fallet. När jag nu har finansministern här måste jag nog passa på att ställa en väldigt intressant fråga som jag själv har funderat mycket över. Jobbskatteavdraget, som var grundbulten i den ekonomiska politiken, skulle göra det attraktivare att arbeta, sänka trösklarna och få exempelvis ungdomar ut i arbete. Av regeringens fyra partier verkar det som att två nu vill ha sänkta ingångslöner på svensk arbetsmarknad. Som jag kan förstå detta höjer man då trösklarna. Men det sades att det skulle bli mer lönsamt att arbeta. Då är den stora frågeställningen: inte och , som är hälften av regeringen, förstått den ekonomiska politiken och jobbskatteavdragets funktion? Eller tror de inte på den ekonomiska politiken längre? Eftersom jag är en positiv människa väljer jag naturligtvis att tro att de har förstått den ekonomiska politiken. Då återstår bara slutsatsen att de inte längre tror på att den ekonomiska politik som förs leder till att man klarar sysselsättningen och sänker arbetslösheten. Hälften av regeringen tror alltså inte på den ekonomiska politiken. 26 (S): Att lösa arbetslösheten är ingen lätt uppgift för någon regering. Men när man ser att man har misslyckats med den förda politiken måste man kunna tänka om. Det är det jag hoppas att regeringen ska göra. Utvecklingen går åt helt fel håll. De grupper som redan tidigare stod längst från arbetsmarknaden har vuxit. Ungdomsarbetslösheten och långtidsarbetslösheten har ökat. Precis som nämnts i interpellationen kan vi också se att personer med invandrarbakgrund och kvinnor har extra svårigheter och naturligtvis även extra problem med sin ekonomi. Det är också många som har utförsäkrats. Vi kan se att förändringarna i a-kassan och sjukförsäkringen inte har lett till att dessa människor har fått jobb, utan väldigt många av dem har bara blivit fattiga. När vi diskuterar arbetslösheten vill jag inte göra någon uppdelning i närande och tärande sektor. Det är tyvärr en del som gör det . Jag ser tvärtom att vi ska ha ett näringsliv som fungerar bra och också en offentlig sektor som fungerar bra. Om vi inte har bra sjukvård, bra skola och bra förskola har vi heller ingen bra grund för att skapa jobb i det privata näringslivet. Dessutom är det värdefulla jobb som finns där, låt mig ta vården som exempel. Där handlar det om liv eller död att rädda människoliv. Viktigare jobb än så kan man knappt tänka sig. Det är likadant med förskolan och skolan. Det handlar om att ge förutsättningar för en ung människa att gå vidare i livet. Därför är det extra tråkigt att man har dragit bort resurser från välfärden. Det förstör tryggheten, och det skapar också sämre förutsättningar för jobb. Vi kan se att många av dem som har gått från a-kassa och sjukförsäkring har gått till socialbidrag i kommunerna. Då är det kommunerna som får bära den bördan. Det leder i sin tur till att välfärden naggas i kanten. Man har anställningsstopp i många verksamheter där det verkligen skulle behövas personal. Det finns till och risk att bli arbetslös inom de sektorerna, trots att de jobben är så viktiga. Mot bakgrund av jobbskatteavdraget borde man analysera detta tillsammans med sjukförsäkringen och a-kassan, för detta hänger ihop. Det skulle löna sig mer att arbeta, och det skulle löna sig mindre att vara arbetslös eller sjuk, och konsekvensen av detta är en långtgående och faktiskt om man räknar in den offentliga sektorn och den press på kommunerna som detta har inneburit i form av ökade socialbidragskostnader en högre arbetslöshet än vad fallet skulle vara om man inte hade infört jobbskatteavdraget och försämringarna i a-kassan och sjukförsäkringen. Jag skulle önska att regeringen hade ett större helhetsperspektiv över konsekvenserna av den förda politiken. Något av det allra viktigaste för att få jobb och att bekämpa arbetslösheten är att människors liv börjar på ett bra sätt. Det gör det inte för väldigt många barn och ungdomar. Allt färre lyckas ta sig igenom utbildningssystemet, och har man inte gymnasieexamen vet vi att det är väldigt svårt att få jobb. Många unga är inte bara arbetslösa och saknar fullgod examen, de saknar också bostad, vilket i sig är ett problem när de ska gå vidare med sitt liv. De saknar pengar, är fattiga och skuldsätter sig. Detta är verkligen ingen bra början på arbetslivet. Vi riskerar att få en helt förlorad generation om ingenting görs. 27 (FP): Eftersom detta är den sista riksmötesdagen vill jag passa på tillfället att tacka talmannen för gott jobb. Jag vill också erinra om att , som har gjort den stora vävnad som finns här bakom oss, avled . Vävnaden har suttit uppe , och den är en fantastisk landskapsbild av , om den nu är från med någon som klafsar i leran eller om det är en svensk sjö i som syns här. Vi tackar för denna fantastiska bild som vi alla njuter av när vi sitter här i kammaren. Därmed åter till en annan verklighet: den ekonomiska politiken. Jag tror att vi var många som lyssnade till i . Vi hörde där en resonerande politiker som lade sina ord väl. Jag tror inte att han stötte bort en enda väljare från det socialdemokratiska partiet. Man kan alltid fundera över vad som var hans huvudbudskap. Det var egentligen att vi måste säkra våra skattebaser. Han talade mycket om företagens villkor och så vidare. Då är det några saker han väljer bort att tala om. vi erinrades om detta för bara två i debattartikel efter debattartikel av med flera har vi från socialdemokratiskt håll hört att man vill ha väldiga miljardanslag till den kommunala sektorn. Det förekommer inte. Här tror jag att det som statsrådet säger i svaret är viktigt: Regeringens politik har stärkt motståndskraft i en orolig tid. Det är en central mening. Vi har glädje av att vi har kunnat hålla en sådan politisk linje i denna mycket oroliga tid. Det andra som Löfven inte talade om men som det finns skäl att erinra om i den här debatten är synen på hur vi får fler ungdomar i arbete. har tagit upp detta på ett förträffligt sätt. Jag vet inte om ni socialdemokrater läser era egna motioner. I den vårmotion som finns ser vi det var detta som Löfven inte talade om att om man tar bort sänkningen av arbetsgivaravgiften för ungdomar ökar det kostnaderna för företag och kommuner med 16 , alltså . Även för finansministern är en betydande summa. Det ska bli väldigt intressant att se hur man hanterar den här frågan. Ska man höja trösklarna för att anställa ungdomar genom att kostnaderna ökar med vilket sedan enligt er egen RUT-utredning blir 17 miljarder ? Att stärka skattebaserna genom att ha en stabil ekonomisk politik och stärka motståndskraft i en orolig värld är den absolut bästa försäkringen mot ökad arbetslöshet. 28 (S): Eftersom regeringen har misslyckats med sin viktigaste fråga tycker jag att man borde tänka om. Det råder massarbetslöshet, och arbetslösheten har ökat. Det är ett hopplöst läge så beskriver många arbetslösa sin situation. De har varit arbetslösa i tre, fyra eller för att de inte får den hjälp, den utbildning eller den push de behöver. Långtidsarbetslösheten har ökat med närmare 45 000 personer , och ungdomsarbetslösheten har ökat katastrofalt trots åtgärder, eller på grund av dem. De åtgärder som regeringen har vidtagit har inte bitit. De har inte hjälpt. pratar regeringen inte om sysselsättningsgrad eftersom det inte är någon bra siffra för regeringen. pratar man om antal i stället, för att det ska låta bättre. Men man måste räkna alla på arbetsmarknaden. Man måste räkna sysselsättningsgraden. Ni har övervältrat kostnaden på kommunerna. De ska numera ta hand om och bära de arbetslösa, de sjuka, de unga och de långtidsarbetslösa, som måste begära försörjningsstöd eller socialbidrag. De kostnaderna har rusat i höjden för kommunerna. Ni har också prackat på dem extrakostnader när det gäller infrastruktur. ska de betala nya vägar och järnvägar också. De kostnader som ni prackar på kommunerna gör att de inte vågar satsa. Under valåret gjorde ni en tillfällig satsning för att det skulle bli populärt och ni skulle köpa röster. Där satsade ni på kommunerna. Men om de bara får ett tillfälligt stöd under valåret vågar kommunerna inte satsa på skolan, vården och omsorgen. Det låter så bra när säger: Ja, men vi förändrar människors situation genom att ge dem ett arbete, för det är då de tar sig ur fattigdomen, och det är då vi minskar klyftorna. Ja, i teorin låter det alldeles fantastiskt. Det är bara det att politik inte fungerar i praktiken. Långtidsarbetslösheten har bitit sig fast. Var är jobben? När det gäller er viktigaste fråga, nämligen att fixa fram jobben, har ni misslyckats. Vi hade en hög tillväxt 2006. Vi hade ett överskott. Vi hade ordning och reda i de offentliga finanserna. brukade i början av sin karriär som finansminister berömma för det. försöker han ta åt sig äran själv. Men läget är katastrofalt. Varför då inte satsa? Varför då inte se till att arbetslösa kommer i arbete? Jag tycker att ni ska satsa rejält på att bygga nya bostäder och bygga miljöanpassade bostäder. Jag tycker att ni ska satsa på infrastruktur och se till att kommunerna vågar anställa inom barnomsorgen och fritidshemmen. När det gäller landstingen handlar det om sjukvården. Och det handlar om att våga se till att man har fler anställda inom äldrevården. Det är väl alldeles utmärkta idéer som ni skulle kunna realisera om ni ville? 29 Finansminister (M): Låt oss ta den här diskussionen ur rätt perspektiv. åker jag till för att delta i informella Ekofin. Där ska vi fördjupa diskussionen om den kris som pågår i . Det är en kris som har drivit upp arbetslöshetsnivåerna till nya rekordnivåer. Arbetslösheten i ligger nu på . Den här krisen har pågått 2008, 2009, 2010, 2011 och 2012 och är på det sättet unik i sin längd. Inte tidigare i modern tid har vi haft en så långvarig och besvärlig kris som denna. I de allra flesta länder har arbetslösheten ökat och sysselsättningen minskat. Offentliga finanser är förödda, och tillväxten har legat och stampat nära noll. har i praktiskt taget alla avseenden klarat krisen bättre än de andra europeiska länderna, bättre än de som ligger närmast oss, som och , och bättre än de flesta jämförbara länder i hela Europeiska unionen. Låt mig beskriva vad det beror på! Ja, vi har alltså starkare offentliga finanser än något annat land. Vi kan tala om att göra stimulanspaket när de som har ungefär samma läge i offentliga finanser som vi, som till exempel och , höjer skatter och skär ned i sina offentliga utgifter. Vi kan gå åt motsatt håll, sänka skatter och öka offentliga utgifter, eftersom vi har en styrka i våra offentliga finanser. Vi har en tillväxt. Även nu när krisen sliter och drar i tillhör och våra grannländer dem som växer snabbast. Då ska man komma ihåg att dem vi jämför oss med är länder som ligger på en mycket lägre utvecklingsnivå, som de baltiska länderna och , och som följaktligen måste komma i kapp oss andra. När det gäller sysselsättning och arbetslöshet är det alldeles uppenbart att står starkare än vad vi gjorde 2006. Då hade vi haft en period när arbetslösheten, med mycket god tillväxt, steg. har vi haft en period med den värsta krisen sedan depressionen, och sysselsättningen har ökat. I privat sektor kan man knappt hitta ett land som har haft en starkare sysselsättningsökning än , och det råder inget tvivel om att det här till del beror på regeringens ekonomiska politik. KI har gång efter annan jobbat igenom frågan och landat i att regeringens åtgärder förbättrar arbetsmarknadens funktionssätt och leder till att fler människor kommer i arbete. Arbetsutbudet ökar, och därigenom får vi långsiktigt en högre sysselsättning. har så sent som i sin förra inflationsrapport gått igenom frågan och pekat ut att det är en betydande nedgång av jämviktsarbetslösheten som följer av regeringens åtgärder. Om jag gör en snabb sifferomräkning i huvudet tror jag att det handlar om i runda slängar mellan 40 000 och 80 000 personer när det gäller hur tror att arbetslösheten har minskat på grund av de här åtgärderna. Det finns omfattande analyser av , , , IMF och andra som pekar i samma riktning. Jobbskatteavdrag, bättre fungerande försäkringssystem med tydligare drivkrafter att komma tillbaka, en bättre arbetsmarknadspolitik och en större flexibilitet i ekonomin är naturligtvis viktiga saker. Men det är inte de enda. När andra får spara, skära ned och höja skatter kan vi prioritera de långsiktiga framtidsfrågorna. Det kan handla om infrastruktur och forskning eller om att förbättra företagsklimatet. Ja, där kan gå framåt när andra får backa. Vi kan alltså skapa bättre förutsättningar för både jobb och tillväxt och på lång sikt också välfärd. Det beror på att vi i grund och botten har en samhällsmodell som är mer stryktålig och som regeringen har säkrat under besvärliga tider. Det är därför och den svenska modellen och regeringens politik av många lyfts fram som ett föredöme. 30 HANS (S): I mitt förra inlägg sade jag att hälften av regeringens partier inte längre tror på den förda ekonomiska politiken. När jag satt och lyssnade på kom jag faktiskt att tänka på en skådespelerska , tror jag att hon heter som spelar i en jättebra film som heter med fienden. Det kan väl lite grann illustrera regeringens arbete. Hälften av regeringen tror inte på den ekonomiska politiken, eftersom man vill höja trösklarna in till arbetslivet. Sedan var det detta med krisen. försökte jag prata om , och då får vi en internationell utblick. Men det är inte så att det bara har varit problem . Finansministern är ung, och jag är lite äldre. Det är någon som har sagt så här: Att åldras är som att bestiga ett berg. Man blir mer andfådd ju längre upp man kommer, men man får en stor överblick. Jag var med och under krisen efter den förra borgerliga regeringen. När skulle betala ut en krona hade . fick vi låna. Då var det kris, finansministern. Då hade vi 500 procents styrränta. Det tillkom 500 000 nya jobb under den socialdemokratiska regeringens tid, under 90-talskrisen. Men låt oss inte fastna i den, utan låt oss ta reda på hur det blev efter de här sex borgerliga åren. Det är faktiskt så, finansministern, att det är fler arbetslösa . Det är högre ungdomsarbetslöshet än när finansministern tillträdde. Allting talar liksom emot vad regeringen säger. Massarbetslösheten skulle lösas 2006. Det har blivit precis tvärtom. Om det var massarbetslöshet 2006, med de arbetslöshetssiffrorna, vad är det då , 2012? Är det massarbetslöshet gånger två? Låt mig återge vad , en fotbollsspelare, sade. Han sade något väldigt klokt. Det var en svensk spelare som var sur för att han inte fick spela i svenska landslaget. Då sade så här: Prata inte så mycket med munnen, utan prata med fötterna!