prot · GZ0999 · 2012-04-18 00:00:00 — Vi har fått veta att regeringen gett Läkemedels- och apoteksutredningen i uppdrag att kartlägga hela distributionssidan och leveranssidan, men jag anser att ska gå igenom alla anmälningar som gjorts för att pricka de apotek som bör prickas. Vi har en 24-timmarsregel, och den ska vi absolut inte tumma på eftersom läkemedel är en stor del av patientsäkerheten. Utifrån detta vill jag, fru talman, yrka bifall till reservation 5. 66 (V): Jag vill börja med att yrka bifall till reservation 4 om apoteksregleringens konsekvens för konsumenterna och till reservation 7 om apotek i glesbygd. Vi har ett betänkande som handlar om läkemedelsfrågor, apoteksfrågor och försäljning av receptfria läkemedel. Som sagts tidigare är läkemedel en oerhört viktig del i vår hälso- och sjukvård. Det är den vanligaste behandlingsmetoden inom sjukvården. Vi kan bota och lindra många sjukdomar. Vi kan använda läkemedel där vi förr behövde operera. Vi kan skräddarsy läkemedel för den enskildes behov, vilket sker i alldeles för liten omfattning i förhållande till möjligheterna. finns det, som tidigare talare sagt, risker med felaktig läkemedelsanvändning. Beräkningar visar att det förutom det mänskliga lidandet kostar runt . Mellan av alla sjukhusinläggningar är orsakade av läkemedelsrelaterade problem, och flera tusen dör på grund av felaktig läkemedelsanvändning. Inte minst är det bekymmersamt för äldre. Äldre har i många fall alldeles för många läkemedel eller läkemedel som inte passar ihop. Det måste till krafttag mot överbehandlingen av våra äldre med läkemedel. Regelbundna läkemedelsgenomgångar ska vara en självklarhet. Många bor dock hemma och sköter själva sina mediciner, och därför måste läkarna ta ett patientansvar och ett helhetsansvar vad gäller patientens hälsa och läkemedel och regelbundet följa upp medicineringen. Det måste forskas om hur läkemedel fungerar för äldre så att doserna anpassas rätt, eftersom äldre kan tåla mindre och reagera annorlunda på läkemedel än när de var yngre. Den nationella läkemedelsstrategin är ett steg framåt, men mycket mer behöver göras innan handlingsplanens förslag får genomslag i praktiken. Som det sades tidigare är det egeninitierade arbete som dragit i gång för att stärka kvaliteten på äldres läkemedelanvändning viktigt. Jag är ganska säker på att vi kommer att få höra hur bra det gått med apoteksreformen och utförsäljningen av det statliga , hur många fler apotek vi fått och hur mycket tillgängligheten ökat. Jag skulle vilja säga att det beror på vad man menar med tillgänglighet. fick i uppdrag att följa upp konsumenternas upplevelse av utförsäljningen och omregleringen av . Jag kan inte riktigt förstå som säger att de var för avregleringen av och sedan beskriver de negativa konsekvenser det fått, exempelvis att tillgängligheten inte ökat i verkligheten. Det handlar ju inte bara om fler apotek. Det faktum att förtroendet bland apotekskunderna minskat rejält, från från före omregleringen till 2011 är ett allvarligt tecken; man får exempelvis vänta mycket längre på de läkemedel man ska ha. Särskilt har förtroendet minskat på områden som konsumenterna tycker är extra viktiga, som att personalen har kunskap och kan ge råd och stöd om hur läkemedlen ska användas och hur kombinationer fungerar, att man helt enkelt ska kunna tala med någon som kan ge det stöd man vill ha. Det rankas av konsumenterna som det allra viktigaste, medan tillgängligheten med kort sträcka till rankas som en av de minst viktiga frågorna. Det är allvarligt att konsumenterna känner ett minskat förtroende för personalens kunskap och för möjligheten att få stöd och information för att använda läkemedlen rätt. Det måste ju vara den allra viktigaste frågan. Tillgängligheten är sämre för äldre och funktionsnedsatta. Inte heller det är något plus. Det är orimligt att människor ska behöva jaga mellan olika apotek för att få tag i den medicin de behöver. Delvis är det ett resultat av att man slagit sönder ett sammanhållet apotekssystem som fungerade bra, som kunderna var nöjda med, som var patientsäkert och ekonomiskt effektivt. När det finns många fler kedjor med apotek och ungefär samma antal kunder med recept ska fördelas bland dem blir lagerhållningen förstås mindre. Man har också affärshemligheter i förhållande till varandra. När drev samtliga apotek var det enkelt för kunderna eftersom de kunde ta fram information om var medicinen fanns om den inte fanns på det apotek man gått till. har det blivit affärshemligheter av det hela. Vi får hoppas att den av regeringen tillsatta utredningen verkligen kommer med konkreta förslag. Det behövs, som har sagts här tidigare, ett nationellt register så att människor kan få information om på vilket apotek medicinen finns om den inte finns på det apotek de besöker. Det finns människor i vårt land som inte har råd att hämta ut sina läkemedel. Man kunde få kredit på . behöver man plötsligt få kredit på flera olika apotekskedjor eftersom den medicin man ska ha kanske inte finns på det apotek där man först sökt kredit. Det här ställer till det för många människor som har dålig ekonomi, inte minst för äldre med låga pensioner och som har besvärligt att gå runt på olika apotek. Jag tycker att ingen människa ska behöva avstå från medicin i på grund av att man inte har råd. Därför borde ett kreditsystem införas som täcker alla apotekskedjorna. Jag har varit inne på apoteken i glesbygd. Jag tror att alla har hört att apoteksombudens avtal ska förlängas till 2015. Det är bra, även om det också är en tillfällig lösning. Som har sagts här har vi inte sett något förslag för apoteken i glesbygd. Det kom med ett avtal när delar av såldes ut att apoteken i glesbygden skulle drivas vidare ett tag. Vad som händer nu har vi inte fått något besked om. Det är en viktig fråga att vi kan få tillgång till läkemedel i hela landet. är en av de fackföreningar som organiserar de som jobbar på apoteken. Förbundet tog 2011 också fram en arbetsmiljöbarometer. Det intressanta är att den stämmer så oerhört väl med . Det är många som känner att de har fått det mer slitsamt, att belastningen på deras hälsa har blivit större, att arbetsmiljön har blivit sämre. Bland dem som arbetar med att ge råd om läkemedel anger att de inte har tid att ge en bra rådgivning. känner oro för att recepthanteringen inte görs på ett korrekt sätt. Många vittnar också om att det inte längre finns tid till att läsa in information om nya läkemedel. Det här visar återigen att det finns ett reellt problem med att när har privatiserats, har delats upp, finns den kvalitativa höga kompetens, den tid att sätta sig in i olika typer av läkemedel, den tid att ge råd och stöd som har funnits förut. Det är den allvarligaste frågan när det gäller avregleringen av . var emot avregleringen. Vi kan inte se att den borgerliga regeringen har uppgett något hållbart skäl mer än att skapa en ny vinstmarknad för stora privata apoteksbolag. Det finns också receptfria läkemedel. De säljs på en mängd olika ställen. tittade på hur många som är läkemedelsberoende och kom fram till att det är fråga om 65 000 personer i . har lyft fram 13 000 som får vård inom hälso- och sjukvården. Men mörkertalet är oerhört stort, och det gäller både ungdomar och äldre. Inte minst är det flickor och kvinnor som hamnar i ett missbruk, och det är ofta fråga om smärtstillande preparat. Det är faktiskt en annorlunda upplevelse att gå in i ett apotek. Då får man en känsla av att det är fråga om läkemedel, inte vilken vara som helst, man köper. Det finns också en speciell användning av läkemedlet, och man ska tänka sig för. Samma känsla får man kanske inte på bensinmacken eller i Ica-affären. Det har satts en gräns . Men vi vet att när det gäller folköl och tobak finns det problem med att följa åldersgränsen. Vi i anser att läkemedel i första hand ska säljas på apotek. Det finns ett antal åtgärder som vi tycker bör vidtas för de receptfria läkemedlen. Bland annat behöver det ske en översyn av de läkemedel som säljs i dagligvaruhandel, kiosker och bensinstationer ur ett patientsäkerhetsperspektiv. Är den godkända listan den bästa listan? Sedan finns inget krav på bassortiment. Det innebär att det finns inget krav på sortiment för både barn och vuxna. Det finns heller ingen personal med kunskap som får säga något eller som man kan fråga. Det ökar riskerna för feldoseringar för barn som ska få läkemedel. Vi tycker att ett bassortiment ska införas. Det vore också bra att göra försäljningen tillståndspliktig, så att tillstånd kan dras in om försäljningen inte sköts ordentligt. Det här är förslag som vi har för läkemedel. Det är oerhört viktigt att läkemedel hanteras som den viktiga del av hälso- och sjukvården de är. Då måste vi komma till rätta med feldosering, överkonsumtion och läkemedelsmissbruk. Jag tycker att vi tydligt kan se att apoteksreformen inte har förbättrat den kvalitativa tillgången till läkemedel för dem som är till för, det vill säga kunderna som ska köpa läkemedel. I stället kan vi se tydliga försämringar. Det här visar på hur rätt vi från har haft. Vi sade nej till att privatisera ett väl fungerande system. 67 (M): Vi har olika bilder av och vad som är bra, det vill säga vad som är bra för invånarna som kunder, patienter och konsumenter. Det fanns då tv och radio var lika med statligt monopol och få kanaler med ett begränsat utbud. Det fanns då ett samtal kostade när man skulle ringa utomlands med som enda operatör ett samtal som kostar . Det fanns då alla barn inte kunde välja skola utan politikerna skulle göra det. Det fanns också då det var omöjligt att få tag på värktabletter eller nässprej eller helg eller då köerna ringlade långa utanför enda helgöppna jourapotek för att få ut ett recept. Mycket har hänt. Servicen har utvecklats och utökats, och medborgarnas inflytande och valfrihet har också ökat. Vi har en debatt om ett betänkande som behandlar 47 motionsyrkanden från den allmänna motionstiden. Det är viktiga motioner som tar upp frågor angående läkemedelsanvändning och omreglering av . Frågorna är viktiga därför att de belyser vissa problem som finns när det gäller förskrivning av läkemedel, patientsäkerhet och över- och feldosering av läkemedel till multisjuka äldre samt tillgången till läkemedel. Regeringen har uppmärksammat problemen och med hjälp av en rad åtgärder satt i gång flera utredningar och översyner för att komma till rätta med brister på området. trädde patientsäkerhetslagen i kraft. Den syftar till att göra vården säkrare och göra det enklare att anmäla felbehandlingar. Här finns bestämmelser angående patientsäkerhetsarbetet och att vårdgivaren ska anmäla händelser som har medfört eller hade kunnat medföra en allvarlig vårdskada, så kallade lex Maria-anmälningar. Här ingår också anmälningar vid feldoseringar och felförskrivningar av läkemedel, och patienter och anhöriga kan anmäla direkt till . tillsatte två grupper för att utarbeta en nationell läkemedelsstrategi. Strategin lägger stor vikt vid patientsäker läkemedelsanvändning där samordning mellan myndigheter, landsting och privata aktörer är central. Ett av delmålen i strategin är att utveckla nationella riktlinjer för hur äldre multisjuka ska behandlas. arbetar också med skärpningar i föreskrifterna för läkemedelshantering i hälso- och sjukvården. Personer som har fem eller fler läkemedel ska erbjudas läkemedelsavstämningar då de får hemsjukvård, läggs in på särskilt boende, besöker öppenvården eller läggs in på sjukhus. Sedan finns stimulansbidrag till de kommuner och landsting som kan minska den felaktiga användningen av läkemedel med . Dessutom införs nya regler om rapportering av biverkningar genomförande av ett EU-direktiv där rapporteringen kommer att utvidgas till icke allvarliga biverkningar och felmedicineringar. Jag går över till motionerna som tar upp apoteksrelaterade frågor. De varierar från dem som belyser problem med leveranser och lagerhållning till dem som inte tycker att ökad tillgänglighet och service är av godo för medborgarna. Apoteksomregleringen som trädde i kraft hade som syfte att öka tillgängligheten och öppettiderna samt att utöka servicen. Vi ska komma ihåg att då var näst sämst i vad gäller apotekstätheten. Fler apotek har öppnats, öppettiderna har förlängts och servicetjänsterna har ökat. Lägger man också till den receptfria försäljningen i affärer och på stationer förstärks bilden än mer av en framgångsrik reform. Läkemedelskostnaderna har inte ökat. När en omreglering görs är det dock viktigt att den följs upp och utvärderas. Det är något som också sker. Vi måste alltid titta på eventuella förbättringar som kan behöva göras för att stärka kundernas möjlighet att få tillgång till läkemedel. Statskontoret har fått ett sådant uppdrag som ska slutredovisas . Flera motionärer pekar på problem med den så kallade 24-timmarsregeln och att väntetiderna för att få läkemedel överstiger . Då ska man veta att de två dygnen gäller endast tätort samt . Men även om av alla kunder får läkemedel på en gång , vilket för övrigt också gällde före omregleringen, är det angeläget att både kartlägga och analysera var det klickar. Är det i leveransskedet eller är det i lagerhållningen? Även här har regeringen gett Läkemedels- och apoteksutredningen ett uppdrag som ska redovisas . Det har funnits en oro över tillgången till läkemedel på landsbygden. fick i uppdrag att behålla befintliga apoteksombud till , men detta uppdrag har förlängts till 2015. Avslutningsvis vill jag påpeka att det pågår omfattande utredningar med syftet att säkerställa både en god tillgång till läkemedel och förbättrad läkemedelsanvändning. Därför kan jag , i förvissningen om att åtgärder för förbättringar har vidtagits och kommer att redovisas, yrka bifall till förslaget i betänkandet och avslag på motionerna. 68 (S) replik: Jag läste i min lokaltidning hemma i en insändare från en kvinna som led av en ganska allvarlig allergi och hade fått medicin utskriven av sin läkare som hon skulle hämta på ett av de nya apoteken. Men det visade sig att de hade infört ett nytt sortiment med parfymer som gjorde att hennes allergi blossade upp när hon kom in där, och det blev omöjligt för henne att besöka just det . När hon frågade hur det kunde komma sig att man hade tagit det steget sade de att de är tvungna att utöka sortimentet för att få verksamheten att gå runt eftersom det är stor konkurrens från flera apotek. Jag tycker att det är bekymmersamt om allergiker inte ska få tillgång till apoteken på samma sätt som tidigare, så jag skulle bara vilja fråga hur hon ser på utvecklingen och vilket råd hon kan ge till denna kvinna. Man kan ju byta apotek, men risken är väl stor att samma problematik uppstår på ett annat, närliggande apotek. kanske kan säga något om sin syn på utvecklingen som kvinnan beskrev i insändaren. 69 (M) replik: Först vill jag säga att jag tycker att det är bra att det har blivit fler apotek och längre öppettider så att fler har tillgång till apotek, även denna kvinna. När det sedan gäller just detta fall är det inte alls bra om man får en allergisk reaktion på . Men så kan det vara i sjukvården också det har hänt mig när jag har gått på mammografi. Man kan få vända därför att folk använder parfym. Jag tycker att man ska ställa krav på att det inte är parfym runt om dit man går. Men om det är tillslutna flaskor tycker jag inte att det är något problem. 70 (S) replik: Rådet är alltså att man ska klaga på att har gjort på det här viset, om jag fattar saken rätt. Det visar kanske på en större problematik än det här enskilda fallet. Då har man gått från att huvudskälet med verksamheten är att se till att den medicin som läkarna skriver ut så snabbt som möjligt kommer den sjuke till del, till att numera ha en diversehandel med andra saker som man måste ha för att få lönsamhet i verksamheten. Men jag hör vad säger. Den andra saken berörde också i sitt anförande, och det gäller glesbygden och möjligheten att ha apotek där . Jag tycker att det är lite anmärkningsvärt att man inte har kommit med något förslag om hur man ska säkra tillgången på apotek i glesbygden . Det är naturligtvis bra att man har förlängt skyldighet att ha apoteksombud , men det finns fortfarande ingenting, vad jag vet, om hur man ska klara det . Är det någonting som har funderat kring eller fått några tankar om från departementet? Jag tror att det är viktigt för folk i glesbygden att kunna känna att det inte tar samma väg som bensinpumpar och liknande, som har försvunnit på många ställen. Det här är en viktig del av svensk hälso- och sjukvård, och då måste det finnas en möjlighet för alla människor oavsett var man bor att få snar tillgång till sin medicin. 71 (M) replik: Det låter på som att apoteken ska bli parfymbutiker. Men det krävs tillstånd för att få driva apotek. Själva idén med apotek är att man säljer läkemedel av all försäljning är läkemedel. De som arbetar där är farmaceuter som har högskoleutbildning och är experter på att sälja läkemedel. Jag känner inte den oro som gör för att det ska bli någon annan typ av butik, för det är inte själva idén med ett apotek. Det är att sälja läkemedel, och det är professionell personal som hanterar recept och läkemedel där. Vad gäller apoteksombuden minskade antalet apoteksombud ute i landsorten redan före avregleringen. Jag sade att Alliansens hela idé med omregleringen var att öka tillgängligheten så att fler har närmare till ett apotek. Det är hela vår idé. Därför känner jag mig trygg. har vi förlängt det här , och jag känner mig helt trygg i att apoteksombuden och apotek kommer att finnas kvar över hela landet. Det är det som är vår viljeinriktning. 72 (V) replik: Jag vet inte om har tagit del av om vad konsumenterna tycker. De fick ett uppdrag av regeringen att följa det. Där kan man läsa på s. 11 vad de personer som de har pratat med tycker är viktigast när det gäller . Det är att personalen har goda kunskaper om läkemedlet, , att personalen har utbildning som apotekare eller farmaceut, , att man får veta hur medicinen verkar i kombination med andra läkemedel, , att de läkemedel man fått på recept finns i lager, , och att man får råd när man är osäker, . Sedan är det att det tar att ta sig till butiken, det vill säga att det finns många apotek, och det är . Om vi sedan tittar på hur konsumenterna uppfattar det som de tycker är viktigt har siffrorna sjunkit drastiskt. I fråga om information, rådgivning och service när det gäller receptbelagda läkemedel har andelen av befolkningen som instämmer i påståendet att personalen är kunnig om receptbelagda läkemedel minskat från . Andelen som instämmer i påståendet att apotekspersonalen kan ge råd om receptbelagda läkemedel har också minskat, från . Det är alltså när det gäller de saker som är allra viktigast för konsumenterna som man upplever den största försämringen. Är det inte något att ta på allvar? Har man då verkligen gjort det bättre för konsumenterna? Du hävdade att det var huvudskälet för den här förändringen. 73 (M) replik: Jag hävdar fortfarande att det är bättre för konsumenterna att det finns fler apotek och att det är närmare till . Naturligtvis är det så. Vad gäller de här undersökningarna kan jag tycka att det är lite konstigt. I de flesta fall är det samma personal på apoteken, och det är välutbildad personal. Det tar att bli farmaceut, ungefär som att utbilda sig till läkare. finns det också ett skärpt krav på att det ska finnas en läkemedelsansvarig på alla apotek, vilket har införts efter omregleringen. Det säger är därför lite förvånande. Det är samma personal med hög utbildning som arbetar på apoteken. Jag skulle vilja ställa en fråga till er: Vilka apotek vill ni lägga ned? Eftersom ni inte ville ha den här omregleringen undrar jag vad vi ska göra. Vilka ska inte få tillgång till apotek? Var ska vi dra ned? Är det i , i eller i ? Vem ska inte få tillgång till apotek i ? 74 (V) replik: Jag tror nog att både , och hade apotek också före omregleringen. Du får väl bevisa för mig att de inte hade några apotek då. Vad jag ifrågasätter är att det är antalet apotek som är den högsta lyckan för människor. Det människor säger är: När jag kommer till vill jag att min medicin finns, eller så vill jag ha besked om vilket annat apotek jag kan få den på. Man säger att man vill ha personal som har tid att ge information, råd, stöd och att prata. Upplevelsen är att personalen nu har mindre tid med det man ägnade sig åt förut. Den fackförening som organiserar många säger att det är mindre tid för de anställda att sätta sig in i nya läkemedel, och man säger att man känner en ökad stress. Det är samma personal, visst, men man är uppdelade på fler ställen och mindre arbetsplatser. Det påverkar naturligtvis kompetensen, och det kan också påverka den tid, de möjligheter och det utrymme man på ett mindre apotek har för att ge råd, stöd och information. Jag tycker att detta visar på att det man efterfrågar inte är att det ska vara öppet hur länge som helst överallt eller att det ska vara hur många apotek som helst. Naturligtvis ska man ha bra öppettider och tillräckligt många apotek. Det hade man kunnat ändra genom direktiv till statliga , som man ju bestämde över. I stället privatiserade man och sålde ut det. Vi ser nu att konsumenterna uppfattar att det som faktiskt är viktigast för dem har blivit sämre. Det tycker jag är allvarligt. Det fanns ingen massrörelse som krävde privatiserade apotek. Det var något som ni borgerliga drev igenom mot vad de flesta svenskar faktiskt tyckte och tänkte. 75 (M) replik: TLV har gjort en undersökning och tittat på hur många som får ut medicinen på sina recept när de kommer till . Det var före omregleringen och efteråt. Jag säger inte att det är bra att det är som inte får sin medicin, men det har inte skett några försämringar i och med omregleringen. Regeringen har också tillsatt en särskild utredare för att titta på vad det är som klickar här. Jag tror att det kan handla om distribution. Det finns två distributionskedjor som levererar mediciner en gång . Det säger sig självt att man inte kan få det . Jag har varit i både och och tittat på detta. Där levererar man till apoteken . Det finns alltså andra sätt att göra det. Jag undrar om har varit runt och besökt apotek. Jag har varit på väldigt många. Affärsidén hos de privata, där man lyser av kraft av att få driva sitt företag, är att sätta kunden i centrum. Det är det viktigaste. Med fri företagsamhet får man människor som brinner för att sätta kunden i centrum. Utan det kan man inte överleva som apotek. Jag ser att detta är av godo. Vi har fått fler apotek, längre öppettider och bättre tillgänglighet för konsumenterna. 76 (MP) replik: Jag ska börja med att säga att det naturligtvis är reservation 7 som jag yrkar bifall till. Apoteksregleringen blev egentligen ingen hit, åtminstone inte för kunden. Har det blivit bättre tillgänglighet? Tja, det beror på vad man menar om man menar antalet apotek eller om man menar tillgänglighet till det apoteken är till för. Precis som du själv sade, , ska handla om läkemedel. Där är tillgängligheten definitivt inte bättre. Har det blivit utökad service? Tja, det beror också på vad man menar. Det är ju i regel mediciner som man är där för. Sedan har jag samma frågeställningar som . Det kunde vi höra redogöra för. Det är egentligen det mest alarmerande. Är det inget som oroar? Siffrorna är ju väldigt höga när det gäller förtroendet för apotek. Är det något som ni tar till er? Jag vet att det är en utredning på gång. Det är mycket oroande att kundnöjdheten sjunker så drastiskt. Vi ser också att tillgängligheten till det fysiska inte är så viktigt för kunden som ni alltid framhäver. 77 (M) replik: Det finns andra undersökningar som visar hur positivt det är för konsumenterna med omregleringen. Till exempel har gjort en utredning, och branschen har gjort en annan. Vi har pekat på att 24-timmarsregeln inte efterlevs helt och hållet. Det är därför som Tillväxtanalys och Statskontoret har fått i uppdrag att se över hela omregleringen.