prot · GZ0982 · 2012-03-14 00:00:00 — Utifrån detta vill jag yrka bifall till reservation nr 5. Jag vill avsluta med att säga någonting om små och lätta vapen. Små och lätta vapen orsakar fler dödsoffer och mer lidande än alla andra vapentyper. Ett fortsatt arbete för att begränsa spridningen av dessa vapen är något som vi och utskottet i övrigt anser är av stor vikt. Av särskild vikt för framtiden är enligt vår mening att kontrollen av spridning av bärbara luftförsvarssystem förbättras och utvecklas. Jag vill också lyfta fram att utvecklingen i , med en stor spridning av vapen, är särskilt oroande. Att verka för fungerande gränskontroller i och vid dess yttre gränser för att stoppa illegal vapenimport och export anser också vara av stor vikt i detta avseende. 110 HANS (V): När föll och kollapsade föddes en dröm om en värld i fred där samarbete och utbyte ersatte kallt krig. Då föddes en förhoppning om att även Nato skulle avvecklas, att världens kvarvarande stormakt skulle nedrusta och att kärnvapen skulle förpassas till historiens skräphög. valde , , och att avveckla sina kärnvapen eller överlämna dem till andra stater. Det var en positiv utveckling som närde förhoppningar om att också andra länder skulle gå vidare på samma väg. lever i allra högsta grad drömmen om en värld i fred, men förhoppningarna om att drömmen ska infrias har i högsta grad grusats. spenderade världen ofattbara på militära utgifter enligt . har ensamt ökat sina militära utgifter . Arbetet med att avveckla kärnvapen har i stort avstannat. Denna tydliga militära upprustning leder till ökad spänning mellan stater och ytterligare kapprustning och därigenom till ökad risk för väpnade konflikter och krig. Men den militära upprustningen hotar inte bara mänskligheten genom de vapenarsenaler som byggs upp. När alltmer pengar läggs på nya övervakningssystem, pansarvagnar och stridsflygplan måste andra behov stå tillbaka. Låt mig ge ett sådant exempel. Enligt skulle preventivmedel och mödravård för jordens alla kvinnor kosta . Det är insatser som i högsta grad behövs i en värld där en kvinna dör i samband med en graviditet. är stora summor pengar, men de motsvarar inte ens av världens samlade militära utgifter. som framstegen när det gäller att bekämpa mödradödligheten har varit få har de militära utgifterna kraftigt ökat. I valet mellan att rädda gravida kvinnors liv och att köpa ytterligare stridsflygplan väljer alltför många av världens ledare det . Därför är det också viktigt att se på nedrustningsfrågorna ur detta perspektiv i dagens debatt. I målar vi gärna ut oss som jordens goda samvete med de kritvita händerna. Men sanningen är att i högsta grad har bidragit till denna militära kapprustning. är en av världens tio största vapenexportörer. Om vi tar hänsyn till befolkningens storlek är världens främsta exportör av krigsmateriel. Om det skulle vara någon som trots detta levt med bilden att skulle vara lite bättre, lite mer moraliskt högtstående än andra länder, har den bilden krossats genom avslöjandena om det mycket långtgående militära samarbetet mellan och en av vår tids värsta diktaturer, nämligen . Det här är en fråga som egentligen ligger utanför dagens betänkande, men frågan kvarstår trots allt. Med vilken trovärdighet ska vi kunna driva på i nedrustningsfrågor, som vi berör i detta betänkande, när vi militärt samarbetar med en av vår tids värsta diktaturer? Det är en diktatur som behandlar kvinnor som andra klassens medborgare. Det är en diktatur som har infört en ren könsapartheid. Det är en stat som inte bara förtrycker sina egna medborgare och dem som befinner sig i som gästarbetare utan också aktivt i sin egen region slår ned folkliga uppror och folkliga krav på demokrati och frihet, bland annat i . Affären med skadar trovärdighet. Därför måste vi också inse att dagens debatt sker i skuggan av denna affär. Kärnvapnen och klimatförändringarna är de enskilt största hoten mot mänskligheten. Skillnaden mellan kärnvapen och klimatförändringar är att kärnvapenarsenalerna som finns runt om på vår jord har kapacitet att på utplåna både mänskligheten, allt liv på vår planet och planeten i sig själv. Det finns inte ett enda säkert kärnvapen på jorden. Med varje kärnstridsspets finns alltid risken av en mänsklig katastrof. I debatten om kärnvapen ligger fokus nästan enbart på . är en tydlig motståndare till att ytterligare stater skaffar sig kärnvapen. För varje land som skaffar sig kärnvapen blir målet om en kärnvapenfri värld alltmer avlägset. ser vi att riskerna för spridning och kapprustning ökar med varje land som skaffar sig kärnvapen. Att dessutom den oberäkneliga och grymma regimen i skulle få kärnvapen till sitt förfogande inger extra stor oro. Men kärnvapenutmaningen som mänskligheten står inför kan inte inskränka sig till att bara handla om . Varje land som innehar kärnvapen är ett land för mycket. , , och har kärnvapen men vägrar underkasta sig icke-spridningsavtalet. måste här vara oerhört tydligt i sina krav på att icke-spridningsavtal ska undertecknas, respekteras och att kärnvapen ska avvecklas. Det kravet måste också riktas mot , , , och . Om vi tittar ut över världen kan vi se att , , , , södra och en rad andra områden har upprättat kärnvapenfria zoner. Det har varit ett viktigt steg i arbetet för att avskaffa kärnvapen. Men behoven av ytterligare steg är stora. För oss är det naturliga svaret på kärnvapeninnehav och eventuella planer på kärnvapen att möta denna oroväckande utveckling genom att vi ger vårt tydliga stöd till en zon fri från massförstörelsevapen i hela . Vi ska inte glömma att vår egen kontinent kanske är den mest kärnvapentäta kontinenten . Förutom , och , som har egna kärnvapen, har kärnvapen utplacerade i , , , och . borde därför också aktivt driva på för att ska bli en kärnvapenfri zon. Att avveckla de europeiska kärnvapnen, att städa upp på vår egen bakgård, skulle vara ett viktigt steg mot att helt avskaffa kärnvapen och dessutom tveklöst bidra till avspänning i vårt eget närområde. Klustervapen är utan tvivel ett av de grymmaste vapnen som finns. När ett klustervapen exploderar sprids ett stort antal mindre sprängladdningar, inte olikt små minor, över ett mycket stort landområde, vilket i praktiken gör det omöjligt att undvika civila offer. av dem som hitintills har fallit offer för klustervapen har varit just civila enligt en undersökning från . av offren har varit barn. Ett av alldeles för många exempel på klustervapnens förödelse var långa anfallskrig mot . använde sig flitigt av klustervapen under detta krig, särskilt under de sista innan vapenvilan inleddes då av klusterbombningarna skedde. FN uppskattade antalet odetonerade klustervapendelar i södra till cirka en miljon efter kriget. De odetonerade substridsdelarna har kostat många libaneser och många civila minröjare livet, långt efter det att kriget avslutats. Dessutom har tusentals libaneser inte kunnat återvända till sina hem. De har inte kunnat odla sin mark, skörda sina , på grund av klustervapen. Det innebär ett mänskligt lidande och en ekonomisk katastrof. Inte heller på detta område kan skryta om att vara något slags föredöme. Även vårt eget land har haft klustervapen, bombkapsel 90. Det har beskrivits som en viktig del av vår försvarsförmåga. Men krigen i , , och har gång på gång tydligt visat att klustervapen inte är något defensivt försvarsvapen. De har gång på gång använts som offensiva anfallsvapen som med kirurgisk precision har slagit mot civilbefolkningen, mot civila män, kvinnor och framför allt barn. Det var därför mycket glädjande när den rödgröna norska regeringen tog initiativ till en internationell konferens om klustervapen i . Målet var tydligt, nämligen att enas om ett internationellt förbud mot klustervapen. undertecknade i konventionen om förbud mot klustervapen som vi ska besluta om ratificering av. Det är självklart välkommet att nu ratificerar konventionen. Men de borgerliga företrädare som kommer efter mig i denna debatt har ingen anledning att vara stolta, har ingen anledning att slå sig för bröstet. Under den process som ledde fram till klustervapenkonventionen var en tydlig bromskloss på möte efter möte. Den svenska borgerliga regeringen försökte urvattna konventionen, försökte skapa kryphål som skulle möjliggöra för att ha kvar bombkapsel 90, och vid vissa möten valde man inte ens en gång att delta. är det nu till slut dags för att ratificera denna konvention. Det är obegripligt att det har tagit så . Men det är än mer obegripligt att de borgerliga partierna säger att man vill vänta till för att avvecklingen av bombkapsel 90 ska bli färdig. Ärligt talat, ledamöter av riksdag: Det är inte raketforskning vi pratar om. Hur kan det ta att avveckla bombkapsel 90? tycker nu att det är viktigt att , i samband med ratificeringen, sätter kraft bakom förbudet mot klustervapen. Därför vill vi att inför ett förbud mot investeringar i klustervapen, att transittrafik av klustervapen genom förbjuds och att ett tydligt stöd ges till offren för klustervapen. Sist vill jag säga att nedrustning i allmänhet men också konventionen om klustervapen i synnerhet har visat att även små stater kan göra stor skillnad. Det saknas inte möjligheter. Det har den rödgröna regeringen i visat. Men det saknas uppenbarligen politisk vilja i . Därför vill jag avslutningsvis yrka bifall till reservation 4. 111 (M): Spridningen av massförstörelsevapen utgör ett av de allra största hoten mot internationell fred och säkerhet och planetens överlevnad. Och målet är att alla former av massförstörelsevapen ska avvecklas. På denna punkt är vi eniga här i kammaren, trots att vi kan ha olika uppfattningar om hur vi ska uppnå det målet. Det är ändå en rätt så blandad bild av utvecklingen på nedrustningsområdet som framträtt i detta betänkande. Å ena sidan finns det anledning att glädjas över att president i sitt tal i uttryckte en tydlig vision om en värld utan kärnvapen att ledande amerikanska veteranpolitiker och hökar som , och har ställt sig bakom det så kallade Global zero-initiativet, som ger en konkret färdplan för hur vi kan åstadkomma en kärnvapenfri värld att ett nytt Startavtal mellan och kommit på plats samt att översynen av icke-spridningsavtalet landade i ett slutdokument som enhälligt antogs och bland annat innehåller åtgärder för att skapa en kärnvapenfri zon i . Det är också positivt att frågan om att de taktiska kärnvapnen också ska ingå i nedrustningsförhandlingarna nu på allvar börjar få genomslag inte minst tack vare ett initiativ från vår utrikesminister och Sikorski att , bland annat genom sitt delade ordförandeskap med i artikel 14-processen och som medlem av har förhållandevis stort inflytande på nedrustningsområdet. Men, fru talman, å andra sidan finns det starka skäl att känna oro inför utvecklingen med tanke på att nedrustningsarbetet bland de etablerade kärnvapenländerna går alldeles för långsamt. President sade i nästa andetag i sitt tal i att han inte tror att han kommer att få uppleva en värld fri från kärnvapen under sin livstid. Låt oss hoppas att han har fel. Om och andra länder verkligen menar allvar med att spridningen av massförstörelsevapen är ett av de största hoten mot internationell fred och säkerhet måste de gå före och kraftfullt reducera sina egna arsenaler där målet är total avrustning. Detta är nödvändigt för att följa 6 § i . Men det är också centralt för att dessa länder med kraft och trovärdighet ska kunna driva på det övriga icke-spridningsarbetet. Världens kärnvapenländer har att välja mellan att antingen vara en del av problemet eller vara en del av lösningen i arbetet för icke-spridning. Politiskt ledarskap och exemplets makt är viktiga även på detta område. Det finns även anledning att känna en djup oro inför att genom sitt kärntekniska program fortsätter att utmana det internationella samfundet. samarbetar inte på ett tillfredsställande sätt med inspektioner. Det visade även en safeguardrapport som pekade på att har haft ett strukturerat program som är relevant för kärnvapenutveckling. Det hade man , men man tror att vissa delar av programmet sannolikt fortsatt därefter. Som en konsekvens av detta har EU och andra aktörer vidtagit nya sanktioner för att sätta press på och försöka nå en överenskommelse. Det är helt nödvändigt. Det är nog ingen fråga i den internationella politiken som riskerar att bli så explosiv och förödande om fortsätter att inte samarbeta fullt ut med det internationella samfundet på det kärntekniska området. De vapen som skapat verklig massförstörelse har dock varit de små och lätta vapnen. Precis som har sagts i kammaren är det runt en halv miljon människor som dödas av dessa vapen i väpnade konflikter och på grund av kriminalitet. Störst är problemen i utvecklingsländerna, där många länder blir kvar i fattigdom och misär på grund av att väpnade konflikter sliter sönder samhällen och försvagar de rättsliga institutionerna. Att hindra det illegala flödet av små och lätta vapen till dessa länder är därför en viktig del av en effektiv utvecklingspolitik. Det behövs därför en internationell uppgörelse om ett globalt folkrättsligt bindande vapenhandelsfördrag, och vi välkomnar att en arms trade treaty verkar komma på plats . Avslutningsvis, fru talman, är det naturligtvis positivt att utskottets betänkande nu skapar förutsättningar för att kan tillträda konventionen om klusterammunition. Förbudet mot att använda, utveckla, lagra eller överföra klusterammunition är ett viktigt framsteg för ökad internationell fred och säkerhet. Det här är fruktansvärda vapen, som inte minst genom sina odetonerade stridsdelar, så kallade blindgångare, skördar massor av civila offer varav väldigt många barn. I sedvanlig svensk ordning har arbetet med att förbjuda klusterammunition genomförts grundligt och tagit tid. Åtagandet innebär, som har framkommit här, att senast ska ha destruerat sin bombkapsel 90. Jag vill avslutningsvis yrka bifall till utskottets förslag och avslag på samtliga motioner. 112 (MP) replik: Jag tror att och jag är överens om att nedrustningsfrågan är väldigt viktig. Det är en fråga som vi har diskuterat i utskottet, och vi har tyckt att det har varit viktigt att fokusera på den. I mitt anförande tidigare tog jag upp den problematik som vi har, vi som sitter här i och är överens om att nedrustning är väldigt viktig, med att de som sitter på andra sidan i regeringsbyggnaden tydligen har en annan uppfattning. I stället för att nedrusta ägnar man sig faktiskt åt att upprusta världen genom att öka vår vapenexport så oerhört mycket. Någonstans känns det som att det fattas en etisk kompass i beslutsfattandet. Vi pratar om mänskliga rättigheter, nedrustning, fred och säkerhet som vi hjälper andra länder, diktaturer, att förtrycka sin egen befolkning. Jag undrar: Hur ska vi gemensamt härifrån kunna trycka på? Vi har inte de direkta kanalerna in till regeringen som ni har, men eftersom ni nu tycker att nedrustningsfrågorna är viktiga, hur ska ni kunna få er egen regering att börja agera mer utifrån ett nedrustningsperspektiv i stället för ett upprustningsperspektiv? Sedan har jag kopplat det till att vi i utskottet tog ett beslut om den här skärpningen av lagstiftningen för att göra det omöjligt att sälja till diktaturer. Varför händer ingenting? Där bör ni också trycka på mycket starkare så att någonting sker. 113 (M) replik: undrar hur vi ska kunna komma överens om nedrustning med regeringen. Då kan jag försäkra om att önskan och viljan att föra de här frågorna i olika internationella forum är stor. Inte minst en del av de initiativ som jag berättade om i mitt anförande visar på detta. Det jag tror att är ute efter är det till synes motsägelsefulla i att kunna exportera vapen över huvud taget och verka för fred, internationell säkerhet och nedrustning. Där är det nog så att vi har fundamentalt olika uppfattningar om ifall det över huvud taget ska vara okej att exportera vapen. Jag liksom regeringen är av uppfattningen att vi av historiska skäl har haft en stark och framgångsrik, om man nu får säga så, försvarsindustri för att kunna leverera till det svenska försvaret och som också fått tillåtelse att exportera till andra länder. Det är också så att andra länder har rättighet att bygga upp ett eget militärt försvar som vi inte har förnekat dem. Om det finns säkerhetspolitiska skäl för det, vilket vi har tyckt, har vi varit överens i den här kammaren om de strikta regler vi har för vapenexport. Det är inte så konstigt, eftersom till och med FN i dess stadgar ger varje land rätt att försvara sig och ha ett militärt försvar. Sedan ska vapenexporten omges av restriktiva regler, och det har vi varit väldigt överens om. Jag förväntar mig det som vi var överens om , , att det kommer ett förslag från regeringen om hur vi ska kunna komma till rätta med det som vi var överens om, nämligen en skärpning. 114 (MP) replik: Vi har en relativt bra lagstiftning, om man tittar på ordalydelsen i lagstiftningen och hur den ska efterlevas. Men praxis har gått i en riktning som inte alls speglar det som riksdagsledamöterna har beslutat här, alltså mening att det ska vara svårt att exportera vapen. sålde vi vapen till för och , mitt under den arabiska våren, är vi uppe i nästan . Hur kan man få det att sammanfalla med svenska säkerhetspolitiska intressen? Jag skulle vilja höra om kan förklara för mig vad det är för säkerhetspolitiskt intresse vi har i . Jag tror att det handlar mer om ett arbetsmarknadspolitiskt intresse här i än om ett politiskt intresse från sida i form av säkerhet. Jag skulle vilja ha ett svar på vad som är det säkerhetspolitiska intresset. Jag vill ställa en annan fråga eftersom jag har lite tid kvar här. Varför lägger sig på den absolut lägsta nivån i tillämpningen av klustervapenkonventionen? Varför gör inte vi som andra länder och faktiskt skyndar på att destruera klustervapnen i stället för att ha kvar dem så länge det går? Jag kan absolut inte förstå den logiken. Om vi är en nation som sätter traditionen av nedrustning högt på agendan, varför gör då på det här sättet? Det är obegripligt. 115 (M) replik: Jag börjar med den sista frågan som handlar om tillämpningen av klustervapenkonventionen, som är ett viktigt steg, och varför ska ligga efter och vänta. Vi ska först och främst vara medvetna om att tyvärr har inte de stora användarna av klustervapen anslutit sig till konventionen. Det är fortfarande ett stort problem, trots att det är glädjande att det nu är 110 länder som har undertecknat och 68 länder som har ratificerat konventionen. Det är inte som är en av användarna, utan det handlar nog snarare om att göra förstörelsen i god svensk ordning, för det kostar pengar. Det kostar nog inte ett antal hundratals miljoner att göra det, men det kostar en hel del. Och det är inte som har använt den här typen av vapen någonstans. Men självklart ska de förstöras. Och vi ska ha extremt få kvar bara för att kunna vara duktiga på att röja den här typen av ammunition som, trots ett förbud och trots att vi hoppas att ingen mer ska använda den, kommer att ligga kvar . Svaret är att det tar tid och att det inte är som står för klustervapnen. Den andra frågan handlar om vapenexporten och den andra delen, nämligen olika typer av samarbetsavtal. Vi har en tradition i av att handla och vara ett öppet land, men vi har också en tradition av att ha en restriktiv lagstiftning på det här området. Och jag förutsätter att de lagar och regler som vi har ska följas. Vi har också tydligt från signalerat att vi inte tycker att lagarna har varit tillräckligt skarpa för att hindra försäljning till ickedemokratier. Det är också därför vi har lämnat den här beställningen, och den förutsätter jag att regeringen kommer att återkomma till så fort som möjligt. 116 HANS (V) replik: Jag såg att arrangerar ett seminarium i på temat: Varför går det så bra för ? Jag har gått och funderat på vad man ska prata om på detta seminarium när är ett land där massarbetslösheten ökar, där vi ser att inkomstklyftorna ökar snabbast av alla och där fas 3 är den största arbetsgivaren i landet. Men jag förstår nu kanske lite vad man ska prata om på detta seminarium, nämligen den framgångsrika svenska försvarsindustrin. Man kan ju inte kritisera den borgerliga regeringen för att ha fört en politik som har varit direkt negativ för försvarsindustrin. Den har snarare slagit alla tidigare rekord. Jag skulle trots allt vilja använda mitt replikskifte här till att ge lite beröm till . och de borgerliga partierna är nu tydliga i sitt krav på att en zon fri från massförstörelsevapen ska upprättas i . Jag förutsätter att en sådan zon i värld också skulle inkludera . Det tycker jag är väldigt positivt, för de borgerliga partierna brukar annars blunda för det faktum att i ett av vår tids värsta och svåraste konfliktområden finns ett land som har kärnvapen och som vägrar underteckna icke-spridningsavtalet och så vidare. När de borgerliga partierna nu stöder en kärnvapenfri zon i funderar jag lite på varför man då accepterar kärnvapen i vårt eget närområde. Från sida har vi i samband med behandlingen av det här betänkandet krävt att man även inom EU ska upprätta en kärnvapenfri zon eller en zon fri från massförstörelsevapen, och det behövs. Det är åtta länder i närområde som har kärnvapen: , , , , , , och . Varför vill inte de borgerliga partierna att vi ska upprätta en kärnvapenfri zon även i vårt närområde? 117 (M) replik: ställer frågan om en kärnvapenfri zon i , och det vore väl absolut något att sträva efter. Som det ligger till just nu vore det fantastiskt att bli av med både strategiska och taktiska kärnvapen och inte minst de kärnvapen som finns i . De kärnvapen som finns utplacerade tycker inte vi, enligt vår definition, skulle strida mot icke-spridningsavtalet. Men om vi menar allvar med vad vi säger, att massförstörelsevapen är ett av de största hoten, är det klart att total avrustning, att få bort alla vapen, vore det allra bästa. Det är oftare som och nämns i de här sammanhangen än , så jag skulle vilja höra vad ställer för krav på i fråga om en kärnvapenfri zon i . Jag förutsätter att det ingår. 118 HANS (V) replik: Då kan jag göra ett klargörande. Jag nämnde också tidigare. Vår vision från sida är väldigt tydlig. Vi vill se en kärnvapenfri värld. Det innebär inte att vi bara kan fokusera på att stoppa från att skaffa kärnvapen eller att vi förmår , , eller att underteckna icke-spridningsavtalet. Det måste också innebära att vi har en långsiktig tanke om att samtliga länder som innehar kärnvapen ska avveckla dem, och det inkluderar självklart också , för vi ser att det är en utmaning och ett stort problem att det även i vårt eget närområde är så tätt med kärnvapen. Det utgör ett hot också mot oss på vår egen kontinent. Jag ska ställa ännu en fråga till . Det rör den mest centrala frågan i betänkandet, nämligen klustervapenkonventionen. Jag är glad att man äntligen, efter att ha dragit detta i långbänk, kommer till och vill ratificera denna konvention. Vi ska fatta beslut om detta , . Varför sätter man då slutdatum för avvecklingen av de svenska klustervapnen? Vad är det som gör att det tar sådan tid? Varför behöver man ? Det kommer ju att ha gått från det att man undertecknade klustervapenkonventionen till slutdatumet för avvecklingen av vapnen. Varför krävs det för att avveckla de svenska klustervapnen? 119 (M) replik: Jag vill först gå tillbaka till det vi talade om . I mitt anförande sade jag att det är de stora, etablerade kärnvapenmakterna som måste gå före. Som mindre land och del av EU ska vi självklart vara tydliga, men det är inte förrän de stora, etablerade kärnvapenländerna går före och visar att de är beredda att gå ned i antal och som mål avskaffa kärnvapen helt och hållet som man också kan sätta tryck på övriga länder. Där är vi eniga. Historien bakom klustervapenkonventionen har flera delar, och det tar att gå in på den.