prot · GZ0982 · 2012-03-14 00:00:00 — Vi vill att även mindre allvarliga fel ska rättas till. Sker inte det ska det vitesbeläggas. vill vi också hjälpa de hyresvärdar och fastighetsägare som ska renovera med statlig medfinansiering. Inom till exempel miljonprogrammen finns det enorma renoveringsbehov. Vi har både morot och piska. Moroten är medfinansiering från staten. Piskan är vitesföreläggande även i mindre allvarliga fall. Nästa fråga handlar om främjande av kooperativ hyresrätt. Här är egentligen det största problemet bristande kunskap. Det är väldigt många som inte vet vad det egentligen innebär. En liten sammanfattning av vad det betyder är att som man har den fördel som bostadsrättsägare har när det gäller inflytande har man också den fördel som hyresgästerna har, det vill säga att man har inte så stor insats som det som regel är när man skaffar en bostadsrätt. Insatserna kan variera från noll kronor per kvadratmeter till ett par tusen per kvadratmeter, men det är ändå en ganska låg insats jämfört med vad det kostar att köpa en bostadsrätt. Det är ingen spekulation i detta, utan när man sedan flyttar därifrån får man tillbaka den insats man har betalat, och så kan någon annan flytta in där i stället. Det är stora fördelar med detta. Man kan ha inflytande som hyresgäst i kooperativ hyresrätt. Man kan ha inflytande över hyresnivå och fastighetsförvaltning. Man kan bestämma sig för att hushålla med vatten och värme för att pressa ned hyreskostnaden. Man kan bestämma sig för att de boende hjälper till med utemiljö, städning och reparationer. På det sättet pressar man också kostnader och får inflytande över hur saker och ting ska göras i praktiken. Kooperativ hyresrätt kan också öka rörligheten. Det kan vara ett bra alternativ till ombildningar från hyresrätt till bostadsrätt. Man kan alltså ombilda direkt till kooperativ hyresrätt. Det innebär också en möjlighet för människor som inte har extrema mängder pengar att ingå i den här formen. Om man bor i glesbygden kan det dessutom vara en risk att köpa en bostadsrätt. Man vet aldrig hur värdet påverkas , men det vet man ju med kooperativ hyresrätt. Det upplevs som ganska riskfritt. Det kan också leda till flyttkedjor där man frigör lägenheter och villor när inte minst äldre flyttar till kooperativ hyresrätt. Det vi vill konkret är att ska få i uppdrag att samla kunskap och sprida information om kooperativ hyresrätt. Målet är att vi helt enkelt ska få fler kooperativa hyresrätter att fler ska bli intresserade av att bygga dem och att fler ska efterfråga dem. tänker jag gå in på ombildning från hyresrätt till bostadsrätt. Det finns stora problem när det gäller detta. Målet sades vara att man skulle få en mer blandad bebyggelse, inte minst i miljonprogramsområdena, men egentligen har resultatet blivit det motsatta. Det sker inte många ombildningar i storstädernas ytterområden, utan i stället är det hyreslägenheter med attraktiva lägen i storstädernas innerområden som ombildas, det vill säga där det redan finns mycket bostadsrätter. Det blir alltså ännu fler bostadsrätter, och människor med mindre pengar trängs på det sättet ut. Vi är väldigt tveksamma till den här utvecklingen, och vi vill också att man ska övergå till tre fjärdedels majoritet vid ombildning. är det två tredjedels majoritet som behövs, och vi anser att det ska vara tre fjärdedels majoritet. Dessutom vill vi göra en översyn av regelverket. Det måste finnas en gräns för hur många föreningsstämmor man kan kalla till. Om hyresgästerna har sagt nej måste det beslutet kunna gälla . Man ska inte kunna kalla till hur många nya stämmor som helst för att försöka tvinga fram ett annat beslut. Det här vill vi att regeringen ska göra en översyn av och sedan återkomma skyndsamt till . 50 (MP): Jag skulle kunna glädja mina utskottskolleger med att göra som vid debatten om det förra betänkandet, men så enkelt ska vi inte ha det! betänkande 13 om hyresrätten tar upp flera, som vi menar, centrala och viktiga frågor på bostadspolitikens område. Såväl i EU-stadgan om grundläggande rättigheter som i FN-deklarationen om de mänskliga rättigheterna liksom i vår svenska grundlag kan vi hitta formuleringar som rimligen inte kan tolkas på annat sätt än att avsikten är att medborgarna har rätt till en bostad. Kraven på en bostad varierar mellan olika länder och världsdelar, beroende på klimatförutsättningar men även på grund av ekonomiska möjligheter, kulturella skillnader och traditioner. Trots det är bostaden den komponent som spelar den avgörande rollen när vi mäter och jämför levnadsstandard mellan olika länder. Bostaden är grunden för välfärd. Industrialiseringen av vårt land innebar en stor folkomflyttning. avfolkades stora delar av landsbygden och våra städer växte fram. En ny form av boende blev nödvändig för att det moderna samhället skulle fungera. Såväl behovet av att kunna flytta till de ställen där jobben finns och de alltmer avancerade kraven på utbildning har bidragit till att många måste flytta ett flertal gånger under livet, och då måste det ju finnas något att flytta till. Den hyrda bostaden har blivit lösningen för det moderna stadssamhället. Den är en bostad som fyller alla de krav som ställs på en bostad integrerad i en mycket komplicerad stadsmiljö. Det är inte så många som tidigt i livet har möjlighet att finansiera bygget eller köpet av en sådan bostad, och bankerna är inte särskilt benägna att ta risken att finansiera en bostad till den som ännu inte har tagit sin examen och fått en fast anställning, alternativt har lyckats skapa sig en tillräcklig förmögenhet för att kunna lägga in en egen kontantinsats. I takt med att samhället blir alltmer komplicerat blir även bostäderna allt dyrare. Tröskeln till bostaden blir allt högre, och vi har sett att det blir allt vanligare att ungdomarna inte kan flytta hemifrån när de borde och att väldigt många bor mycket trångt. Bostadssektorn är nog det område där de vidgade klyftorna i samhället tydligast ger sig till känna. I trånga små lägenheter kan bostadsytan understiga per boende som andra med välfyllda plånböcker kan ha mer än att breda ut sig på. Vi miljöpartister har naturligtvis ingenting emot att somliga har gott om plats. Det vi vänder oss emot är att så många har svårt att hitta en bostad och att väldigt många tvingas bo på ett sätt som inte är vare sig hälsosamt eller underlättar för utbildning och utveckling. Det är viktigt att även de som bor bra förstår det här problemet. Att hyra en bostad är för många den enda möjligheten, men för andra är det den mest bekväma formen av boende man kan tänka sig. Den hyrda bostaden är alltså inte endast ett alternativ för dem som har en svag ekonomi och för dem som flyttar för utbildning och för att få jobb. För många som har helt andra intressen, flugfiske kanske, än att sköta om en bostad är den hyrda bostaden förstahandsalternativet. Det är helt enkelt väldigt bekvämt att någon som är expert tar hand om allt det tekniska. Att hyra en bostad är ganska vanligt i många länder, men formerna varierar. I är hyresrätten den klart dominerande formen för hur man hyr bostad. Hyresrätten ger den som hyr en tämligen stark ställning som nästan är unik om man jämför med andra länder. Jag tycker att vi ska vara stolta över att vi har utvecklat en så kvalitativ boendeform för den som önskar hyra sin bostad. Hyresrätten är en av de avgörande byggstenarna i vår svenska välfärd. Tyvärr ser det ut som att den så kallade marknaden inte fungerar när det gäller bostäder. Efterfrågan är enorm, men det är ingen som levererar. Om det stod 2 000 personer och köade utanför en tom skoaffär eller en tom livsmedelsbutik är jag rätt säker på att innehavaren av butiken skulle göra sitt yttersta för att fylla på i hyllorna. Jag har också svårt att föreställa mig att någon av butiksägarna skulle höja priset på mjölken eller tofflorna när det är uppenbart att kön är längre än lagret kan tillmötesgå. Däremot skulle säkert reaskyltarna på tofflorna försvinna, och det nedsatta priset på bröd som nästan nått bästföredatum skulle vi förmodligen aldrig heller få se. När det gäller bostäder är det tvärtom. När kön växer går priserna upp, och några nya lägenheter kommer inte in på lagret. Den moderatledda högerregeringens metod att lösa bostadsbyggandet har totalt havererat. Marknaden bygger i allt långsammare takt för att hålla priserna uppe trots en svag konjunktur. blev det färre bostäder byggda i än 2010, och prognoserna pekar vidare nedåt . Det byggs minst 15 00020 000 lägenheter för lite i . Renoveringstakten av bostäder som är skulle även den behöva ökas med minst lika många bostäder . Att detta inte sker innebär att vår gemensamma välfärd sakta gröps ur. Alla förlorar på att husen förfaller och att trångboddheten ökar. Den politiska oförmågan, herr talman, att ta tag i det problem som den moderatledda högerregeringen nu närmast demonstrativt visat får även andra konsekvenser. När samhället inte kan erbjuda lagliga vägar att lösa de mest basala behoven, såsom tak över huvudet, då gror den svarta ekonomin. Att den organiserade ekonomiska brottsligheten växer är en av många sorgliga resultat av avsaknaden av en fungerande bostadspolitik. I betänkandet finns totalt 15 reservationer varav står bakom sju. För tids vinnande yrkar jag bifall endast till två av reservationerna, nämligen reservationerna 11 och 12, men självklart står vi bakom samtliga våra reservationer. En allvarlig konsekvens av den systematiska bristen på bostäder är de ockerhyror som ofta tas ut för bostäder som hyrs ut i andra hand. Vi har ett relativt bra system, genom hyresnämnden, där hyresgäster som drabbas kan föra sin talan och få rättelse. Tyvärr är dock sanktionsmöjligheterna inte tillräckliga, och hyresvärdar tvekar inte att fortsätta att behandla nya hyresgäster på samma sätt som . Kanske vore det även rimligt att hyresnämnden skulle kunna gå till åklagare när det handlar om systematiska och grova övertramp, såsom vi påpekar i reservation 5. Trots de förbättringar som skett ser vi att mycket återstår att göra, och vi menar att regeringen borde utreda och återkomma till med förslag på åtgärder som kan minimera problemet med överhyror. Regeringen upphävde för nästan exakt lagen om förvärv av fastigheter vars syfte var att försvåra för olämpliga hyresförvaltare att förvärva hyresfastigheter. skärpte man bostadsförvaltningslagen för att på ett bättre sätt i efterhand kunna hantera problemet med olämpliga förvaltare. De flesta tyngre remissinstanser var emot den förändringen. Det är ganska naturligt eftersom alla vet att det alltid är effektivare, billigare och enklare att förekomma än att förekommas. Ett flertal remissinstanser ansåg även att en förändring borde ha gått åt motsatt håll jämfört med den som regeringen valde, nämligen att i stället skärpa förvärvslagen så att risken för olämpliga förvaltare blev än mindre. Tyvärr valde regeringen, som i så många andra frågor, att inte använda sig av den klokskap som remissförfarandet tillför en beredning, utan i stället gick man helt på sin egen nyliberala magkänsla om att alla ska få möjlighet att misslyckas som fastighetsförvaltare. Att det finns människor som bor i misskötta hus verkar man inte bry sig så mycket om. Med anledning av att den skärpning av bostadsförvaltningslagen som regeringen genomförde inte tycks vara tillräcklig föreslår oppositionen i reservation 11, som jag alltså yrkat på, ytterligare skärpningar när det gäller vitesförelägganden. Vi miljöpartister vill inte se det förfall av hyresbostadsbeståndet som regeringen uppenbarligen eftersträvar. Det är svårt att tolka den politik som förts de senaste fem och ett halvt åren på annat sätt. Därför menar vi att det är nödvändigt med regler som gör det möjligt att öka trycket på fastighetsägarna att sköta husen på ett sätt som vidmakthåller standarden på bostäderna. Ombildning av hyresrätter till bostadsrätter är en annan del av de problem som moderat styre leder till. Den som vill bo i en hyresrätt är lovligt byte och kan jagas hur mycket som helst. Ingen har i praktiken längre rätt att få behålla sin hyresrätt i . Jag tycker att det är lika rimligt att den som valt att bo i hyresrätt kan känna sig trygg i sitt val av bostadsform som att den som köpt ett egnahem kan göra det. För mig finns ingen logik för något annat. I reservation 13 föreslås bland annat att detaljplaner ska kunna beslutas som bindande vad gäller upplåtelseform så att den som bor där inte behöver känna att det finns risk för ombildning till något annat. När det gäller ombildning är vår uppfattning att reglerna för ombildning behöver ses över. Vi menar att minst tre fjärdedelar av de boende måste vara för en ombildning för att den ska få ske. Vidare är det inte rimligt att man får använda sig av EU-taktiken, att trötta ut de motsträviga genom att genomföra nya omröstningar och nya omröstningar och nya omröstningar till dess att tillräckligt många röstar rätt. Det bör regleras hur många omröstningar som får genomföras, exempelvis . För att garantera att det hela går rätt till tyvärr finns alltför många skrämmande exempel på motsatsen bör en regel införas om att en funktion i likhet med en opartisk publicus ska närvara vid föreningsstämmorna där omröstningarna sker. Det är några av alla de förslag som vi rödgröna gick till val på i vårt gemensamma valmanifest i valet när det gäller boendeformer och omreglering, och många av dem finns alltså med i reservation 13 i betänkandet. Mycket mer skulle kunna sägas om detta förslag, men jag avslutar här med att än en gång påminna kammaren om att det är oerhört viktigt för näringslivet norr om att dubbelspåret mellan och börjar byggas. 51 (SD): Jag skulle vilja börja med att yrka bifall till reservationer 4 och 10. Den svenska hyresmarknaden för privatbostäder är milt uttryckt ytterst begränsad. Det finns ingen möjlighet att med ökat bostadsbyggande komma till rätta med den bostadsbrist och de behov som finns ; det tar helt enkelt . Värst drabbade av detta är såklart de unga i storstadsregionerna som jag tycker drabbas tredubbelt genom bostäder, arbete och utbildningsmöjligheter. Det är en av de avgörande anledningarna till att i reservation 4 menar att vi måste främja uthyrningen av privatbostäder. Förslaget att främja uthyrningen av privatbostäder skulle skapa nya bostadstillfällen för ungdomar och studenter. Det tillsammans med ett ökat bostadsbyggande tror vi skulle kunna lösa en hel del problem framöver. När civilutskottets ledamöter var på studieresa i tog vi del av deras bostadspolitik, vilket var mycket intressant. Även om det är omöjligt att rakt av överföra system till är det intressant att diskutera deras lösningar på just bostadssituationen. En majoritet av norrmännen äger sin egen bostad. Än mer intressant är dock att mer än var tionde hyr sin bostad av en privatperson. I är siffran över hur många som hyr ut sin privatbostad ytterst blygsam. En av många bidragande orsaker till att det är så stora skillnader mellan och vad gäller uthyrning av privatbostäder är säkert att inkomsterna vid uthyrning av upp till halva husets yta är skattefria i . Det gör att många när de bygger gör det med utgångspunkt att kunna hyra ut. Detta är helt i linje med bostadspolitik för att komma till rätta med de akuta problemen, det vill säga en kortsiktig lösning i väntan på att bostadsbyggandet åter ska få fart, komma i kapp och lösa den stora bostadsbristen i storstadsregionerna. Jag skulle vilja påstå att det är ett betydligt bättre sätt att tillmötesgå ungas behov än att satsa på ungdomslöner för arbeten som ungdomarna ändå inte kan ta för att de inte har någonstans att bosätta sig. Tillgången till bostäder påverkar naturligtvis möjligheten att komma in på arbetsmarknaden. Siffror från talar om att det skulle finnas potential för upp till 55 000 bostadstillfällen enbart i om reglerna för andrahandsuthyrning förändrades. Och även om jag kan tycka att den siffran låter väldigt hög måste det ju finnas viss substans i den. slutsats är därför att vi borde främja uthyrning av privatbostäder eftersom ett ökat bostadsbyggande inte fullt ut kan lösa de problem vi har här och . Hyresrätten är en ofta återkommande fråga som vi har debatterat i kammaren. Vi sverigedemokrater är av åsikten att hyresrätten är den viktigaste bostadsformen, eftersom den passar väldigt många människors behov och önskemål utifrån vilken livssituation de är i för tillfället. En flexibel arbetsmarknad förutsätter också tillgång till bostäder, så att människor kan flytta dit där jobben, studierna eller andra behov finns. Hyresrätten fungerar här som det absolut bästa alternativet med enkel ingång och utgång helt utan inlåsningseffekter. I det stora hela tror jag egentligen att det finns en politisk enighet kring problematiken med bostadsbristen. Det finns en enighet om hyresrättens fördelar och kopplingarna mellan bostäder, arbete och utbildningsmöjligheter. Tyvärr är det stora problemet i politiken att vi inte är eniga om vägen dit. En bred politisk lösning verkar tyvärr inte finnas inom synhåll för tillfället, men jag hoppas att vi kan komma dit. 52 AMINEH KAKABAVEH (V): debatterar vi betänkandet CU13, som handlar om hyresrätten. Jag står självklart bakom samtliga våra reservationer men yrkar bifall endast till reservationerna 7, 11 och 12. Bostadspolitiken har varit ett hett ämne länge i samhällsdebatten, i alla fall utanför politikernas korridorer. Frågan berör människors vardag mer än någonsin , då behovet av en bostad är centralt för hundratusentals människor. På läser vi debattartikel om hur svårt det är för många ungdomar att få en egen bostad. Det gäller mer än en kvarts miljon ungdomar. Att få en bostad är en mänsklig rättighet. Det skildras också i ett barnprogram som heter Pappas pengar hur svårt det är för ungdomar att få en vuxentillvaro. Det är svårt för dem att få bostad och arbete. Vi har en bostadsminister som blickar bakåt i stället för framåt. Att endast förlita sig på det sekundära, det vill säga andrahandshyresmarknaden, är ingenting annat än en bostadspolitisk ansvarslöshet. Att marknaden och individen själva ska tillgodose sina behov är inte någon ansvarsfull politik. Vi i vill stärka människors möjligheter att välja hur de ska bo. Bostadspolitiken är därför viktig för att aktivt bekämpa boendesegregationen. behöver fler bostadsområden med blandade boende- och upplåtelseformer. Det är angeläget att kommunerna genom en aktiv bostadspolitik bidrar till ett varierat utbud på de lokala bostadsmarknaderna. På så vis förbättras möjligheterna för den enskilde till ett bra boende, vilket är ett viktigt välfärdspolitiskt mål, som utvecklingen inom näringsliv och arbetsmarknad främjas. Det pågår stora utförsäljningar av allmännyttan till bland annat privata fastighetsägare, till exempel i . Genom att sälja befintliga bostäder i allmännyttan gör den moderatledda regeringen det ännu svårare för dem som inte har ekonomiska resurser att köpa en egen bostad. Därmed ökar segregationen och klasskillnaderna. Vi anser att de kommunala bostadsföretagen i allmännyttan måste värnas. Allmännyttan kan erbjuda ett boende som är öppet för alla och som ger valfrihet i service, standard, skötsel, reparationer och underhåll samt demokratiskt inflytande för de boende. Att bevara hyresrätten är en viktig demokratisk aspekt i människors vardag. Hyresrätten behövs om samhället ska kunna utvecklas och växa. Hyresrätten behövs för att företag ska kunna etablera sig i våra kommuner. Andelen hyresrätter är extremt låg . Vi vill stoppa ombildningar av befintliga hyresrätter till bostadsrätter och ägarlägenheter. Bostadsbristen är stor i många delar av landet, och antalet bostadslösa ökar. Ungdomar kan inte flytta hemifrån, ta arbete, utbilda sig och börja sina egna liv som vuxna utan någon bostad, och för att de som separerat från ett förhållande ska kunna flytta isär behövs bostäder. Jag har kontakt med många kvinnor som har fastnat år på kvinnojourer då många kommuner inte har bostäder att erbjuda. Många människor med invandrarbakgrund som migrerat till tillsammans med sina barn tvingas att bo på vandrarhem eller i hotellrum. Det är faktiskt dyrare att bo på kvinnojourer och hotellrum än att bo i en hyresrätt. I sammanhanget vill jag även poängtera att en grupp hyresgäster som behöver starkare besittningsskydd för att undvika vräkningar och hemlöshet är misshandlade personer, främst kvinnor. Vid misshandel sker ofta skadegörelse i lägenheten. Besittningsskyddet för dessa brottsoffer anser vi bör stärkas genom en lagändring, främst av de bestämmelser som finns i §§ 42 och 46 i hyreslagen. Enligt vår mening behöver frågan ses över och lagen ändras för att stärka brottsoffrens ställning. Hyresrätten är en bostadsform som underlättar rörlighet på arbetsmarknaden. Därför behövs ett kraftigt ökat bostadsbyggande jämfört med dagens nivåer för att möta behoven. prognos låg på 9 000 hyresrätter för , och siffran är oförändrad . redovisar att kostnadsutvecklingen för byggande av hyresrätter också varit lägre än för bostadsrätter. Sedan den nya hyreslagen trädde i kraft har den påverkat människors trygghet negativt. Parterna på hyresmarknaden tolkar hyreslagen olika. Det finns även experter som är oeniga i fråga om tolkningen av hyreslagen. Enligt , professor i fastighetsekonomi vid , , är lagen luddig. och Fastighetsägarna är oense om vad lagen innebär. menar att skrivningarna om att allmännyttan ska agera affärsmässigt tolkas av Fastighetsägarna som att hyrorna bör höjas för centrala lägenheter där kötiderna är långa. anser att skattemässig neutralitet ska råda mellan olika kategorier av bostäder med olika upplåtelseformer. är hyresrätten missgynnad. Vi vill ta bort fastighetsskatten för hyreslägenheter. Ett borttagande av fastighetsskatten för hyresrätter sänker också boendekostnaderna för hyresgästerna. Vi i vänder oss mot ombildningen av hyresrätter till bostadsrätter. Det är ombildningen vi är emot, inte bostadsrätter i sig. Vi vänder oss också mot regeringens förslag om att befintliga bostadsfastigheter ska kunna ombildas till ägarlägenheter. I flera kommuner har hyresrätter omvandlats till bostadsrätter därför att den politiska ledningen i kommunen vill ändra den sociala sammansättningen i ett bostadsområde och i kommunen. Beslut om utförsäljningar fattas i kommunerna. På riksnivå finns lagar och regler om ombildningar. Vi vet att rättssäkerheten vid ombildningsprocessen är skakig. Det behöver till exempel införas en begränsning av antalet omröstningar inom en avgränsad tidsperiod. Förstärkningar behöver också göras för att öka förtroendet för att allt går rätt till under processens gång. Vi har länge efterlyst att en opartisk funktion såsom publicus ska delta i föreningsstämmorna för att öka rättsäkerheten. Vi anser att regeringen bör återkomma med förslag till sådana rättssäkerhetsförändringar vad gäller ombildningsförfarande. Vi anser att hyressättningen på bostadsmarknaden ska styras av ett bruksvärdessystem som garanteras genom kollektivt förhandlade hyror. Vi säger nej till marknadshyror. Hyresgästernas inflytande över det egna boendet och närmiljön måste stärkas. Därför behövs ökade möjligheter till hyresgäststyrt lägenhetsunderhåll och boinflytandeavtal på områdesnivå. Vidare bör en förvärvslag återinföras. Det ska kunna vara möjligt att hindra oseriösa och ökända hyresvärdar att utsätta hyresgästerna för lidande. Det behövs för det första skydd mot de kraftiga och snabba hyreshöjningarna. Den nya lagstiftning som gäller från har flera brister. Vid remissmötet framkom flera synpunkter som berörde regeringens förslag. Regeringen motiverade inte sitt förslag och kommenterade inte invändningarna mot det. Man sade att utrymmet för en direkt hyreshöjning bör vara något större än vad utredningen föreslår. Vi menar att kraftiga hyreshöjningar i praktiken kan sätta besittningsskyddet ur spel. Den andra frågan är kravet om att hyresgästen aktivt ska begära prövning. Bland annat anser i att nämnden ska kunna pröva alla ärenden där det finns skäl.