prot · GZ09121 · 2012-05-31 00:00:00 — Det har ingen sagt här heller, men det är bra att vi är tydliga med det. Målet är fortsatta möjligheter till konkurrensutsättning, och det handlar definitivt inte om att det ska ske någon återreglering. Det beskedet vill jag ge. (Applåder) I detta anförande instämde , , , och (alla M) samt (C). 129 (C): Låt mig inledningsvis yrka bifall till förslaget i utskottets betänkande och avslag på de reservationer som är kopplade till det. Låt mig också inledningsvis få instämma i den analys som ledamöterna tidigare gjort avseende trafikledning av landets flygplatser och möjligheten till en fortsatt reformerad trafikledning och vad det kommer att innebära i form av ökad kostnadseffektivitet och mångfald. Detta är faktiskt en förutsättning för många av dessa flygplatser att fortsätta att existera. Därefter, som en generell hållning till det betänkande om luftfart som vi har här, vill jag instämma i det som har framförts tidigare om att vårt lands transporter av människor och gods oavsett om de sker med flyg eller annat färdmedel har en alltför stor negativ miljöpåverkan. Då är det rimligt att anta utgångspunkten att den kanske viktigaste politiska utmaningen för oss i och i synnerhet i trafikutskottet blir att bryta sambandet mellan transporter och negativ påverkan på vår miljö. Jag vill se en fortsatt fri rörlighet för människor och varor. Jag vill se en fortsatt fri rörlighet för människor och varor i vårt land och mellan människor i vårt land och andra länder. Motsatsen, herr talman, att försöka klara miljöutmaningen genom att strypa människors möjlighet att röra sig och att utbyta tjänster och varor tror jag är en politik som leder fullständigt fel. Min, och alliansregeringens uppfattning är att det kommer att behövas ökade transporter av både människor och gods . måste vi också se till att utsläppen och miljöpåverkan från dessa transporter minskar. En fossilbränsleoberoende fordonsflotta är då ett centralt mål för oss att jobba med för att häva transporternas miljö- och klimatpåverkan. För att klara utmaningen att minska utsläppen och hantera ett ökat behov av transporter kommer det att krävas utomordentligt stora satsningar på tillämpad forskning på transportområdet och forskning och utveckling med fokus på mycket mer klimatsmarta transportlösningar än dem vi ser utan att för den skull säga att en del transportslag är fina och en del är fula. Vårt transportsystem, herr talman, består nämligen av fem transportslag: väg, järnväg, luftfart, sjöfart och it. Jag är alldeles övertygad om att samtliga dessa fem transportslag likt ett väl fungerande blodomlopp behövs både och . Flyget förknippar vi kanske främst med internationella resor. Men också i inrikes reserelationer har flyget en stor betydelse för både människor och företag, särskilt i de delar av landet där det inte är rimligt att ta bilen eller för den del tåget till närmaste större regional samlingsplats eller nationell storstad. I många delar av vårt land finns det inte ett befolkningsunderlag som motiverar att det ska vara möjligt att satsa på en utvecklad och snabbare järnvägstrafik. Ett väl fungerande flyg är då helt avgörande för dessa regioners överlevnad och utveckling. Flyget blir i dessa relationer, platser och delar av vårt land helt enkelt en förutsättning för att människor ska kunna välja att bo kvar eller att bosätta sig eller för att företag ska välja att etablera sig och vara verksamma där. I utskottsbetänkandet står det: Utskottet anser att ett väl utbyggt och fungerande inrikesflyg är en viktig förutsättning för att hela landet ska kunna utvecklas. Inrikesflyget har särskilt stor betydelse för medborgare och näringsliv i de delar av landet som saknar goda alternativa transportmöjligheter. För att uppnå och vidmakthålla regional utveckling är god tillgänglighet en grundförutsättning. Man kan fråga sig varför vi i trafikutskottet i en betänkandetext ger uttryck för sådana självklarheter som jag citerat. Jo, detta till synes självklara ställningstagande är svaret på en motion från med flera från . Sammanfattat yrkar de att inrikesflyget görs onödigt, och de skriver att all persontrafik bort från bör göras med tåg. Dessutom skriver de att alla åtgärder ska vidtas för att göra inrikesflyget söder om , undantaget, onödigt. betänkande om luftfart som vi behandlar just nu illustrerar tydligt olika politiska ambitioner företrädda här i : endera den ambition som utskottets majoritet ger uttryck för en ambition som innebär att klara både en miljöutmaning och att ge hela landet bästa möjliga förutsättningar att leva och utvecklas eller, mot den ambitionen, en politisk linje med som utsiktspunkt, en politik som innebär att stora delar av vårt land sätts på undantag, en politik som uppvisar en total brist på tilltro till att med tillämpad forskning, fordonsutveckling och smart skatteväxling klara utmaningen att låta hela landet leva och likväl ha högt ställda miljöambitioner. I detta anförande instämde , , och (alla M) samt (FP). 130 (MP) replik: Det är intressant att här höra som har en väldigt stor tro på tekniska och organisatoriska lösningar. Det är naturligtvis alldeles utmärkt att tekniken går framåt att flygplan blir bränslesnålare, att man har gröna inflygningar och allt sådant. Likväl förmår inte detta, enligt bästa uppskattningar från forskarna, uppväga det faktum att det flygs mer och mer. Jag undrar hur i ett miljö- och klimatperspektiv ser på det. Är det rimligt att flygandet ökar? Och hur mycket går det i så fall att öka det internationella flygandet? Vi har inte sagt att allt inrikesflyg i ska läggas ned. Däremot menar vi att inrikesflyget är alldeles onödigt där det finns goda alternativ. Jag undrar vad och vill göra för att det ska bli möjligt att resa med tåg, exempelvis i där det borde gå att åka tåg i stället för att flyga. 131 (C) replik: Jag vill vara tydlig med att min förhoppning om teknikutveckling, om klimatsmarta skatteväxlingssystem och fordonsutveckling, inte inskränker sig enbart till flyget. Jag tror att motsvarande teknikutveckling, tillämpad forskning och samverkan mellan de fem trafikslagen förutsätts ske inom samtliga trafikslag som vi använder. Jag begriper inte varför man i en motion särskilt pekar ut flyget som onödigt, att man diskriminerar flyget som transportslag. Det kan tvärtom vara på det viset att flyget miljömässigt, tidsmässigt och socialt är en absolut förutsättning och till och med en smart lösning i en del reserelationer. I den motion som Lillemets står bakom står det om att göra inrikesflyget onödigt och om att all persontrafik längre än bort från bör göras med tåg. Är det säkert att tåget alltid är den smartaste relationen, Lillemets? 132 (MP) replik: Naturligtvis inte alltid, men är det närmare än bör ambitionen vara att man på något sätt kan resa kollektivt, gärna med tåg. Jag undrar hur ser på de skattesubventioner som nämner, de 2 miljarder som det svenska inrikesflyget kan tillgodogöra sig genom att inte betala koldioxidskatt eller energiskatt. Det vore intressant att höra hur vi i stället skulle kunna satsa de pengarna på mer klimatsmarta transporter. Bortsett från utsläppen av koldioxid är andra växthusgaser inte att förglömma växthusgaser som tyvärr kan vara ännu skadligare, såsom vattenånga på hög höjd som det tekniskt är väldigt svårt att göra något åt. Hur ser på detta? Flyget är ett väldigt energikrävande och klimatbelastande sätt att resa. Därför menar vi att flyget ska göras onödigt där det finns goda alternativ. Det är viktigt att staten, det offentliga, satsar resurser på klimatsmart infrastruktur. Det är alldeles utmärkt om man i stället för att flyga till någon plats kan ha till exempel videokonferenser. Sådant hoppas jag att vi framöver får se mer av. 133 (C) replik: Med mitt inlägg, Lillemets, ville jag säga: Varför specifikt peka ut flyget och inte ställa krav på övriga fyra transportslag oavsett miljöpåverkan och krav på samverkan? Låt mig ta ett mycket konkret exempel. Jag är bosatt och verksam i en del av landet där befolkningstätheten sannolikt inte motiverar en utbyggnad av snabbtåg. Det innebär att vi i sydöstra kommer att ha långt mer än tre timmars resa på järnväg för att nå exempelvis . Den politik Lillemets företräder innebär ett förbud för sydöstra , nordvästra och andra delar av eller reserelationer inom och till och med reserelationer mellan regionala flygplatser i och utomlands. Vilken framtid erbjuder Lillemets och de delar av där ekvationen, räknat från en utsiktspunkt på , inte går ihop? Politiken hänger inte ihop, Lillemets! Varför undanta de ungefär 400 000500 000 utrikesresor som svenskar gör till ? Självklart ska flyget som trafikslag bära sina kostnader både samhällskostnader och miljökostnader. Ingen har sagt något annat. Men att ensidigt peka ut ett trafikslag och att på något vis försvåra ett trafikslags verksamhet med som utsiktspunkt är inte en hållbar politik. 134 (M): Jag vill börja med att tacka trafikutskottet för behandlingen av min motion. Jag vill också säga att jag inte har några andra yrkanden än vad utskottet har kommit fram till. Däremot vill jag ta upp frågan om allmänflyget, som jag också behandlar i min motion. Allmänflyget har överlag en bra situation runt om i . Tyvärr ser det inte ut på samma sätt i . Här i är det trångt. Det är stor inflyttning och marken är dyrbar. Men allmänflyget behövs likväl. Jag vill belysa här att vi har två flygplatser i , och . Där finns det väldigt dåliga förutsättningar att bereda plats för allmänflyget. Allmänflyget har hitintills befunnit sig i , men där stängs flygplatsen, om den inte redan har stängts. Och vad får detta för konsekvenser? Ja, det har inte lett till att allmänflyget har upphört. Däremot hittas andra lösningar. Privata gårdar används. Det har bland annat använts gräsbanor. Det här är väldigt dålig trafiksäkerhet. Därför tycker jag att det är viktigt att också allmänflyget bereds möjlighet att disponera de flygplatser som finns i . Det kanske inte är möjligt just av säkerhetsskäl, eftersom de stora flygplatserna och har en omfattande trafik av helt andra flygslag. Därför är det viktigt att allmänflyget bereds möjlighet att disponera flygplatser i . Här finns det 26 kommuner som ska samsas om att identifiera en lämplig yta för allmänflyget. Hitintills har inte detta varit möjligt, men jag är helt övertygad om att med erbjudanden om någon form av stöd och med förhandlingshjälp skulle också allmänflyget kunna beredas en plats i . Det handlar om skolflyg, det handlar om privata flygare, men det handlar också om det mindre affärsflyget. Och precis som detta är viktigt för många andra regioner är det viktigt för . Det handlar om affärsmänniskor som vill komma hit, det handlar om resebolag, det handlar om transporter. Jag är helt övertygad om att har mycket att vinna på att tillgodose också allmänflygets behov. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas .) Föredrogs finansutskottets betänkande 2011/12:FiU31 årsredovisning (redog. 2011/12:RR1). Talmannen konstaterade att ingen talare var anmäld. (Beslut skulle fattas .) 10 § Geografisk utvidgning av verksamhetsområdet för Europeiska till södra och östra Föredrogs finansutskottets betänkande 2011/12:FiU39 Geografisk utvidgning av verksamhetsområdet för Europeiska till södra och östra (prop. 2011/12:64). 135 PER (MP): Det här är ett väldigt viktigt ärende av både miljöskäl och demokratiskäl. Vi gläds alla åt den arabiska våren i länderna söder om som har lett till att länder som förut varit hårdföra diktaturer har tagit viktiga steg mot ökat demokrati. Det är en utveckling som jag tror att vi alla gläds åt. Däremot ser vi att det fortfarande finns politiska risker. Den politiska situationen är fortfarande mycket osäker, och det behövs fortsatt arbete för att starta upp demokratiarbete och demokratirörelser i en del av de arabiska länderna. Tyvärr ser vi att många arabiska länder fortfarande har en lång väg kvar att gå för att röra sig i demokratisk riktning. Inte minst visar bilderna från som kommer att det behöver göras väldigt stora reformer och att man fortfarande inte har en demokratisk utveckling. Vi tycker i det sammanhanget att det är viktigt att Europeiska , , kan vara en aktör som understöder och underlättar utvecklingen och som gör att vi kan göra nödvändiga investeringar för att öka demokratiseringen. För att Europeiska ska kunna vara ett sådant verktyg krävs det förändringar av bankens inriktning. Banken uppfyller inte riktigt de krav som vi tycker att man kan ställa på en bank för att den ska kunna vara en sådan positiv kraft. Ett exempel är att Europeiska har som huvudsakligt mål att öka tillväxten. Vi tycker att målet måste breddas till att utrota fattigdomen, som ju är ett mycket bredare mål än att bara öka tillväxten. Vi måste också titta på hur fördelningen av resurser inom länderna ser ut och hur bankens investeringar kan nå de allra fattigaste medborgarna i de här länderna. Vi vet att det här är länder som har enormt stora klyftor och där ägandet ofta är knutet till ett fåtal personer, en liten klick i landet. Det här borde Europeiska ha med i sina beräkningar och kalkyler innan de fattar investeringsbeslut. Vi tycker att det är bra att banken har som princip att verka i länder som har demokrati, flerpartisystem och pluralism. Men vi tycker inte att banken, tyvärr, riktigt följer de principerna i de investeringar som man gör . Vi ser hur bankens i sina främsta verksamheter i begränsar sina investeringar bara till vissa länder, till exempel , och , medan det däremot finns andra länder där man är verksam och där det kan ifrågasättas om länderna verkligen uppfyller de demokratiska kriterier som vi har anledning att ställa krav på. Det handlar till exempel om och om det land som senast var värd för , . I det landet ser vi tydligt problemen med demokratiskt utövande och demokratisk styre. Med dessa erfarenheter som bakgrund anser vi att om banken ska kunna vara en positiv kraft i utvecklingen i de arabiska länderna måste man se över sitt agerande och hur man förhåller sig till stater som inte har de demokratiska principer som jag tycker att vi har anledning att ställa krav på. Europeiska har också som uppgift att främja en hållbar utveckling i världen. Även där tycker vi att banken tyvärr brister i alltför stor utsträckning, att man inte ställer sig bakom den omställning av energisystemet som världen verkligen behöver en minskning av utsläppen av klimatgaser. Det handlar också om den lokala miljön för de människor som bor i områdena där man stöder investeringssystem. Vi ser exempel på bankens utlåning som går till stålverksamhet i , som har skapat väldigt stora miljöproblem lokalt. Vi tycker att en bank som går in och stöder med skattemedel måste ha en hög ambitionsnivå när det gäller att minska miljöpåverkan genom de investeringar som sker. Vi kan inte acceptera att man gör investeringar som får väldigt skadliga effekter på den lokala miljön och också förstör hälsan hos kringboende människor. Vi ser också med stor oro på den inriktning som Europeiska har när det gäller energiinvesteringar. Energiinvesteringar står för en ganska stor del av bankens utlåning. Där är det väsentligt att vi så snabbt som möjligt bidrar till omställningen av energisystemen i världen, bort från de fossila bränslena olja, kol och naturgas, och i stället investerar i att effektivisera energianvändningen och ser till att vi går över till användning av förnybar energi. Europeiska utlåning har stått för en väldigt stor del av investeringar i fossila bränslen. stod investeringarna för förnybar energi för inte ens hälften av bankens energirådgivning. Det tycker vi är en utveckling som inte är acceptabel. Här måste som aktör i Europeiska verka för att man snabbt fasar ut utlåningen till fossila bränslen och i stället ökar utlåningen kraftigt till förnybara bränslen och energieffektivisering. Just de arabiska länderna, som den geografiska utvidgningen handlar om, har fantastiskt bra möjligheter för förnybar energi. Det handlar om vindkraft, som det finns både stora utrymmen och väldigt bra vindlägen för, och inte minst om solenergi, där det finns fantastiskt stora möjligheter i att producera solenergi på ett hållbart sätt. De här länderna skulle kunna vara en nettoexportör av el från storskalig solenergiproduktion till exempelvis och därmed också stabilisera energisystem på ett fantastiskt sätt. Men det kräver självklart stora investeringar. Här skulle Europeiska kunna vara en väldigt positiv aktör, om man bara hade rätt styrmedel och en vilja från de politiska ledningarna i bankens styrelse. Där ser vi tyvärr att inte har fullgjort sina uppgifter utan behöver verka mycket mer aktivt för att ställa om banken i hållbar riktning. Med detta, herr talman, vill jag yrka bifall till vår reservation nr 1. 136 (M): Europeiska startade sin verksamhet 1991. Uppdraget är att främja övergången från planekonomi till marknadsekonomi och demokrati. Det är en viktig uppgift. Banken byggdes upp mot bakgrund av omvälvningarna i Öst- och och upplösningen av . Banken ägs av 63 länder och av EU och Europeiska investeringsbanken. Kapitalet uppgår efter höjningen 2011 till fördelat på i inbetalt kapital och i garantier. Det är alltså inga småsummor som finns i denna bank. äger av kapitalet och delar styrelserepresentationen i banken med och . Det är inte så lätt som Per sade att påverka verksamheten om man har . Bankens verksamhet omfattar 29 länder i Öst- och och och . Banken får bedriva verksamhet endast i länder som har demokratiska principer med flerpartisystem, pluralism och marknadsekonomi. Banken finansierar främst projekt och företag inom den privata sektorn. Finansieringen sker genom lån men kan också ske genom att banken tillskjuter aktiekapital och ställer garantier, vilket är den ordinarie verksamheten. Banken har även en särskild verksamhet som finansieras genom frivilliga bidrag och bankens vinstmedel. Den särskilda verksamheten är inriktad på de fattigaste verksamhetsländerna och består också av rena bidrag, krediter med förmånliga villkor och tekniskt bistånd. Vi hoppas att vi kan få mer resurser till de länder som har det besvärligt efter den revolution som varit. Den snabba utvecklingen i och ledde till många internationella stödaktioner. Europeiska , , uppmanades då att utvidga sitt arbetsområde till och . Man började planera för verksamhet inom detta område. Dock ska den utökade verksamheten rymmas inom nuvarande kapital på , vilket vi tycker är riktigt eftersom det för dessa investeringar gällde att man också skulle betala tillbaka en del pengar till ägarna när krisen var löst. Det är dock möjligt att det kommer att behövas mer kapital när vi nu ser vad som händer i arabländerna. Länder som man planerar att avtala med är , , , , , , och . Man har tidigare avtal med , gamla , och . Det finns alltså många länder att dela pengarna mellan, och det gäller att prioritera verksamheten där den gör mest nytta. Som Per också sade måste dessa länder för att få stöd ha börjat tillämpa demokratiska principer med flerpartisystem, pluralism, marknadsekonomi, demokrati etcetera. deltar i högsta grad med kapital och know-how för verksamhet men är som jag sade tidigare en minoritetsägare i verksamheten, och bland 63 länder är det inte alltid så lätt att få sin stämma hörd. I , och har planering börjat efter den arabiska våren, vilket understöder med stor kraft. Nya mottagarländer ska dock godkännas av guvernörstyrelsen i med minst två tredjedelar av medlemmarna som representerar minst tre fjärdedelar av bankens röstetal. Även här har man ett visst problem. För att få inriktning på de nya länderna behövs det att samtliga 63 medlemmar godkänner den nya strategiska inriktningarna på banken. Vad jag inte visste var att och blev ägare i 2011 och att och var ägare . Här finns alltså redan kunskap om hur man kan agera i till exempel och som är på väg mot demokrati. En annan viktig fråga som Per också tog upp är att när går in i de arabiska länderna måste man se till att investeringarna håller en hög miljönivå och att insatserna bekämpar klimatförändringar. Jag såg en gång när jag var ute och reste i affärer i mitt gamla jobb ett stort stålföretag i . Det var ingen rolig syn; det var mycket stora föroreningar. Det är därför viktigt när man fattar beslut i dessa länder att man gör det med höga miljöambitioner. Även energieffektivitet och förnybar energi ska prioriteras. Det står också i bankens formuleringar. Denna nya inriktning på Europeiska ger en viktig kapitalförstärkning till arabländerna öster och söder om . Tillsammans med det övriga stödet i regionen kan olika verksamheter i dessa länder prioriteras, hoppas vi. En demokratisering med flera partier och pluralism kan utveckla denna region väsentligt, vilket givetvis stöder i allra högsta grad. Jag yrkar bifall till finansutskottet förslag i betänkande FiU39. 137 (SD): Jag yrkar bifall till reservation 2. menar att en utgångspunkt för den svenska biståndspolitiken bör vara att vi i första hand fördelar biståndet utifrån demokratiska principer där svenska folkvalda fördelar svenska biståndsmedel. Jag vill för den skull inte förringa Europeiska verksamhet. Man har gjort mycket bra. Inte minst har man gjort skillnad i länder ganska nära oss själva i Öst- och , länder som var drabbade av socialism och kommunism . Hjälpen har varit av vikt även för oss i . Det handlar om europeiska brödrafolk som har önskat att åter kunna närma sig . Det har funnits ambitioner om en fri marknad, en europeisk rättsstat, demokrati och så vidare. Men när banken nu föreslår en utökning av sitt verksamhetsområde till och norra tycker jag att det är dags att tänka ett varv till. Jag är inte lika okritisk till denna utveckling som föregående talare. Som jag sade har banken bidragit till en demokratiutveckling i delar av . En sådan utveckling förutsätter dock att det finns betydande demokratiska krafter och processer att stödja. I och i norra har vi som en konsekvens av den arabiska våren sett hur nya krafter har växt fram, krafter som ofta har stöd från oss i väst. Det är krafter som ofta för med sig totalitära idéer om en teokratisk samhällsordning, ett samhälle som bestraffar de otrogna. Redan nu är hundratusentals kristna på flykt i denna region som en konsekvens av den arabiska våren. I propositionen menar man att utmaningen i och norra är likartad den i . Jag menar att det är historielöst. I har det funnits en folklig vilja till förändring för frihet, demokrati och självständighet. Det har varit otvetydigt. I , och har vi dock bidragit till islamistiska krafter. Vi har till och med stridit sida vid sida med islamistiska grupper i , varav vissa har haft direkta kopplingar till och tidigare varit delaktiga i . Det finns en kulturell skillnad också i värdegrund och förhållningssätt till demokrati, pluralism, flerpartisystem företeelser som inte är självklara i alla delar av världen och som tar tid innan de kan växa fram. Man kunde önska att utvecklingen i demokratisk riktning gått snabbare. Men jag tror inte att vi ska lura oss själva och tro att det har gått längre än vad det har. Det är alldeles för tidigt att dra sådana slutsatser som i propositionen, där man säger att demokratiseringen i norra och redan är ett faktum. Det är för tidigt att bedöma om dessa länder har kunnat uppfylla de kriterier som anges av bankerna, att man endast ska bedriva verksamhet i länder som bekänner sig till och tillämpar principer om demokrati, flerpartisystem, pluralism och marknadsekonomi. Dessutom innebär en utökad satsning på norra och minskade anslag till de europeiska länderna, som inte minst under dessa år av finansiella oroligheter har stora behov av stöd. Vi sverigedemokrater kan inte se att det skulle finnas skäl till en sådan omprioritering. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas .) 11 § Stärkt säkerhet i statens betalningar Föredrogs finansutskottets betänkande 2011/12:FiU43 Stärkt säkerhet i statens betalningar (skr. 2011/12:91).