prot · GZ09125 · 2012-06-07 00:00:00 — Jag ska citera lite från rapportens förord: Om ett litet land ensamt bedriver en ambitiös klimatpolitik blir den direkta effekten på klimatutvecklingen i världen försumbar. Det är till och med så att Kyotoländerna sammantaget inte ens om de fullkomligt eliminerar sina utsläpp kan påverka klimatutvecklingen i någon avgörande utsträckning. Rapportförfattaren skriver vidare i en debattartikel: Inom beteendevetenskapen saknas i stort sett stöd för den påstådda effekten att andra länder tar efter om och andra mindre länder tar ledningen och går före. Det påverkar inte heller sannolikheten att uppnå ett heltäckande klimatavtal. Ser man hur de stora jättarna ute i världen agerar i praktiken är det lätt att skriva under på författarens slutsatser. Trots detta kan man om man granskar uttalanden och skrivningar här från hitta de mest verklighetsfrånvända formuleringar och visioner som bygger på att en radikal åtgärd i , som man säger, kan hejda klimathotet. Planekonomi är något som för var och en av oss borde vara något vi lämnar bakom oss på historiens soptipp med all ondska och misär och inte minst miljöförstöring som detta system har orsakat. Jag vet att det finns vissa på vänsterkanten som fortfarande drömmer sig tillbaka till fornstora dagar, men kanske inte till de fornstora dagar vi besjöng i går på vår nationaldag utan till dem som utspelade sig längre österut, där det klasslösa samhället var den bärande iden. Som tur är, är stödet för diktatur och inskränkt frihet ganska svagt . Den nya så kallade miljörörelsen har dock tagit fram, dammat av och ompaketerat den gamla antikapitalistiska idétraditionen och ger ofta illa dolt uttryck för hur man vill centralisera makten och bekämpa den ekonomiska tillväxten med krav på odemokratisk och överstatlig maktutövning. vet jag att inte minst på orwellianskt nyspråk vill påskina att man är ett ganska liberalt mittenparti, men för mig räcker det inte med att man eventuellt kan tänka sig vinster i friskolan. För mig är och förblir det tillväxtfientliga partiet nummer ett i svensk politik, dock i hård konkurrens med . Reservation 29 i detta betänkande, från just och , går under namnet Individuella utsläppsrätter, och detta är bland det mest horribla tankegods man kan tänka sig. Med tanke på de senaste årens diskussion om metanavgångar från framför allt nötdjur skulle man vid en första anblick kunna tro att man vill avgiftsbelägga väderspänning, men hade det varit så väl hade man kunnat avfärda det som humor. I en av motionerna som ligger till grund för reservationen står att läsa: Koldioxidransonering innebär att ett tak sätts upp för utsläpp av koldioxid och att utsläppen fördelas lika inom befolkningen genom ransoner. Ransonering har i skett i samband med krig, nämligen under första och . Har man uppfattningen att frågan om global uppvärmning kan likställas med krigstillstånd? Vidare kan man i motionen läsa: I motsats till dagens förhållande skulle ett ransoneringssystem innebära att höginkomsttagare måste betala till låginkomsttagare om de vill göra större utsläpp än de tilldelats. Här blir det tydligt hur man använder klimatfrågan som ett vapen för att driva igenom ideologiska samhällsförändringar på ett sätt som kraftigt inskränker frihet och äganderätt. Detta är klassisk planekonomisk politik, om än i något ny förpackning. Vidare skriver man i motionen att man menar att det är för tidigt att fastställa att koldioxidransonering skulle vara ett effektivt sätt att hejda klimathotet. Denna mening är ganska avslöjande när det gäller hur man resonerar om klimatpolitiken. Utgångspunkten är ju att vi i lilla kan hejda klimathotet. Får man lov att påminna om att står för av koldioxidutsläppen? Regeringen har i sin vårbudget presenterat utökade ambitioner när det gäller inblandning av etanol och biodiesel i vårt fordonsbränsle. Detta ser jag som en kostsam återvändsgränd som inte leder till långsiktigt hållbara lösningar. Det enda etanolen i realiteten kan åstadkomma är att vi i kan slå oss för bröstet och låta påskina att vi är lite bättre än alla andra. Detta säger jag bland annat därför att jag ser det som fullständigt orimligt att resten av världen skulle ha en rimlig chans att göra detsamma. ska jag hålla mig till just etanolen . I regeringens scenario, där all bensin i innehåller etanol som försäljningen av förutsätts oförändrad, kommer att behöva etanol . Det är etanol som vi i väsentliga kvantiteter importerar från med skövling av regnskog och stigande spannmålspriser som följd. Om vi i stället avser att producera all denna etanol i med svenskt spannmål innebär det att vi behöver ta av vår jordbruksareal i anspråk eller av vår nuvarande spannmålsproduktion. Per capita skulle vi i behöva avsätta nära spannmål per person för regeringens etanolambitioner, och då är biodieseln inte inkluderad i siffrorna. Hur många länder tror ni har möjlighet att avsätta så mycket livsmedel för etanolframställning? Det är ganska få, vågar jag påstå. Att går före och sätter ambitioner som resten av världen omöjligt kan matcha blir bara ytterligare ett svart hål i statsbudgeten, i det här fallet på ett par miljarder bara för etanolen. Globalt sett står biodrivmedlen för blygsamma . Enligt bedömare har biodrivmedlens andel potential att öka till lite mer än det dubbla . Fram till dess riskerar gå-före-politik på området att ha kostat svenska samhället . När vi pratar om klimatpolitik har jag svårt att inte nämna solel, då inte minst framhålls som något slags energipolitisk förebild i den allmänna klimatdebatten. Jag vill göra ett litet avstamp i fredagens SVT Rapport, där man visade ett inslag om solel, där utgångspunkten var att regeringen inte hade ansträngt sig tillräckligt för att skapa förutsättningar för expansion. Inslaget var minst sagt farsartat, och jag kan inte annat än att tycka synd om det par som i inslaget visade upp sin solpanelsinstallation. Man hade kostat på installationen , och för dessa pengar producerade panelerna i dagsljus den mulna dag då inslaget spelades in. För att sätta detta i perspektiv skulle man kunna säga att det hade behövts 30 gånger så många paneler för att det skulle gå att driva en vanlig dammsugare. Men, som man betonade i inslaget, nyttan var ju dubbel, för nu hade de inte längre råd att flyga till . Jag finner det anmärkningsvärt att så många höga politiker talar sig varma för satsningar på solel i . Inser man inte att solel är fel på alla vis i vårt nordliga land? Solel producerar nämligen, som namnet avslöjar, el då solen skiner, eller åtminstone i dagsljus. Flödena med elström över nationsgränserna ser i grova drag ut så att vi exporterar el och importerar . Tar man en titt på ett diagram över produktion av solel finner man att solceller nästan uteslutande producerar el , när vi inte behöver kraften. Den som föreslår satsningar på solel säger således att vi ska brutalsubventionera ett elslag med svenska skattemedel för att sedan exportera den producerade elen. Vidare borde det vid det här laget vara allmänt känt att satsningar på intermittenta, alltså oregelbundna, energikällor för med sig helt nödvändiga investeringar i överföringsnäten, ofta i mångmiljardklass, som också ska betalas. har jag övergripande behandlat ett antal aktuella frågeställningar i klimatpolitiken, och för att vara tydlig och slippa missförstånd vill jag återupprepa att har som utgångspunkt att vi ska hedra och fullfölja internationella utsläppsavtal. Dock vänder vi oss mot rådande gå-före-politik och flera av de åtgärder som genomförts eller håller på att genomföras. Vi vänder oss också mot stora delar av EU:s påfund inom området, men detta hinner vi inte behandla här . 4 (MP) replik: Det är lite svårt att bemöta allt som sagts på en dryg kvart, men det skulle vara lite sorgligt om man kunde vinna med utmattningstaktik. Någonstans måste man stå till svars för sina åsikter även om man pratar . Låt oss helt enkelt ta det från början. är ett litet land. Det är väldigt praktiskt, för då kan man ju säga att vi inte behöver bry oss. Så kan man också resonera i vilken amerikansk eller kinesisk stad som helst så länge som den har mindre än nio miljoner invånare. Man kan säga att vi står för bara av världens utsläpp, så vi kan egentligen strunta i att göra något. Detta är dock inte riktigt hållbart. Det är ju alla de små niomiljonersbitarna som tillsammans utgör hela världen, och vi får ta vår lilla tårtbit av det hela. Man skulle ju kunna tänka sig att vi säger att vi inte ska göra något utan att alla andra får göra något först, men vi har faktiskt större utsläpp än det globala genomsnittet. Vi har mycket större utsläpp än vad som är hållbart. Vad ska vi vänta på innan vi börjar ta itu med de utsläpp som redan är ohållbara? Man kan resonera kring vilken effekt det får att gå före. Vi i utskottet som var i mötte indiska miljöorganisationer som var väldigt upprörda över rika länder som sitter på sin rumpa och väntar och tycker att det är fattiga länder med mycket lägre utsläpp som ska göra någonting först innan de börjar agera. De blockerar förhandlingar och är sura för att vi inte tar vår del av ansvaret. Om vi i rika länder som visar att vi menar allvar med vår klimatpolitik tror jag att det skulle gå mycket lättare i förhandlingarna. Sedan får de här expertstudiegrupperna säga vad de vill. Jag kan känna lite moraliska vibbar när man har en sådan här diskussion. Men även om man struntar i det undrar jag: Vad är det vi ska göra i stället? fick vi en lång lista på allting vi inte ska göra. Är slutsatsen att vi inte ska göra någonting? Är det detta som är politik? 5 (SD) replik: Själv är jag en varm optimist när det gäller teknikutveckling. Jag tycker att säger nej till extremt viktiga framsteg när det till exempel gäller miljöfrämjande grödor bara för att de råkar ha tagits fram via genteknik. Med dem skulle man kunna göra jättestora insatser för att komma till rätta med det här och få fram ett långsiktigt hållbart jordbruk. Min fasta uppfattning är att politik innebär att man vill gå in och detaljstyra människors livsval. Det leder till kostsamma återvändsgränder som inte leder till vare sig klimatnytta eller miljönytta. Det kommer att öka arbetslösheten och försämra välfärden. Och det blir tillhörande miljömässiga bakslag. För satsar man på alla de här sakerna, som egentligen inte ger någonting, har man inte råd med de insatser som faktiskt skulle kunna göra nytta. sade jag till exempel att vi för att få fart på biogasproduktionen jag upprepar det antagligen behöver finansiera det här med infrastruktur på olika sätt och faktiskt använda oss av betydligt mer naturgas. Annars tror jag inte att biogasen har någon chans att slå igenom på allvar. Det finns mängder med miljöpolitiska åtgärder man kan göra som jag tycker är jättebra, men tyvärr tycker jag inte att står för dem. 6 (MP) replik: Okej, GMO och naturgas ska alltså lösa klimatfrågan i värld. Jag vet inte riktigt hur långt vi kommer med det. Det är klart att det skönaste är om vi slipper ha åsikter om vad folk gör, men som politiker kan vi faktiskt ge människor förutsättningar att leva ett mer klimatsmart liv. Vi kan se till att det är lättare och billigare. Vi kan se till att infrastrukturen finns. Vi kan använda skattesystemet så att det lönar sig mer att göra de klimatsmarta valen. Och just skatter är ett styrmedel som lyfts fram för att vara väldigt kostnadseffektivt. Man får mest klimatnytta för pengarna om man använder sig av till exempel koldioxidskatten. Men hur var det? Var inte mot det? Då skulle man kanske sänka koldioxidskatten. Då har man ju lite grann att förklara om man nu ska ha en så himla kostnadseffektiv klimatpolitik. Slutsatsen blir att inte vill ha en kostnadseffektiv klimatpolitik. Man vill inte ha någon klimatpolitik över huvud taget. Det rimmar ganska bra med en allmän sverigedemokratisk politik där vi ska sitta här och leva gott, och sedan får människor i andra delar av världen ta konsekvenserna. För så orättvist är det. De som drabbas allra svårast är ju inte vi som har den största skulden. Det är människor i andra delar av världen som har gjort mycket mindre. Men vet du vad, även era väljare i kommer att drabbas. Det finns skånska kommuner som och som delvis kommer att hamna under vatten på grund av klimatförändringarna. Skulle inte det vara någonting att oroa sig för, om man nu bara har det här strängt nationalistiska perspektivet? Skulle inte det kunna vara en anledning till att det faktiskt är smart att göra någonting nu och göra det på ett kostnadseffektivt sätt i stället för att vänta och se när försvinner under vatten? 7 (SD) replik: När det gäller saker som till exempel koldioxidskatt är det inte helt uppenbart att det ger någon direkt klimatnytta såvida man inte kan införa det i ett större perspektiv som är mer världsomfattande. Om vi ensidigt inför höga klimatskatter och olika former av straffskatter för sådant som inte tycker om blir det som sagt en försumbar effekt, om vi inte lyckas få med resten av världen. Och de pengarna hade jag mycket hellre använt till ordentliga infrastruktursatsningar på bättre järnväg, ny motorväg och så vidare. Vidare tycker jag att är helt fel ute när de till exempel vänder sig mot en utbyggnad av kärnkraft, som jag anser vara det absolut mest klimatvänliga energislag som vi har, och i stället hamnar på en massa konstiga sidospår med vindkraft, solkraft och så vidare som över huvud taget inte har samma goda effekt när det gäller minskade utsläpp av koldioxid, som man kanske tror vid en första anblick. 8 (V): ökade utsläppen mer . De ökade jämfört med året innan. Om vi pratar om växthusgaser handlar det om ungefär 1 miljard ton extra koldioxid som släpptes ut . Det här har lett till att den globala koncentrationen av koldioxid ligger på 394 miljondelar i atmosfären. Vi befinner oss redan nu farligt nära den kritiska gräns som jorden och ekosystemen sätter för vad som egentligen är hållbart. Ja, vissa menar att vi redan har passerat den här gränsen och att det faktiskt är dags att ta bort växthusgaserna ur atmosfären. Forskarna menar att vi, om vi fortsätter med den här utvecklingen av utsläppen, får en global temperaturhöjning om ungefär med ungefär fyra grader. Med en fyra graders temperaturhöjning kan vi räkna med irreparabla konsekvenser. Vi kan räkna med att man inte kan bo i stora delar av världen för att havsnivåerna har höjts så mycket. Vi kan räkna med att man kan producera mat i stora delar av världen för att öknen breder ut sig. Vi kan räkna med att skogen inte längre kommer att växa i stora delar av världen för att det har blivit för varmt och så vidare. Den här utvecklingen har vi trots , trots och trots ja, trots alla de klimattoppmöten som har varit. Det är 17 stycken . Det här tycker jag talar för att det är dags att vi agerar på hemmaplan och gör vår hemläxa för att minska utsläppen. Vi ska göra det för att utsläppen ska minska totalt, men vi måste också göra det för att klimatförändringarna är en fråga om global rättvisa. Vi vet att och de andra industrialiserade länderna historiskt sett står för av de totala utsläppen av växthusgaser. Men vi vet också att det är de fattiga länderna som här och drabbas av våra utsläpp. Jag pratade om en utveckling där detta kan få irreparabla konsekvenser. Men hade vi nu befunnit oss i öriket eller hade vi antagligen varit helt upptagna av att flytta oss själva och våra familjer, för de öarna håller på att svämmas över på grund av havsnivåhöjningen. Hade vi befunnit oss i , söder om , hade vi varit mer bekymrade än någonsin över hur vi skulle producera mat till våra barn och våra familjer, för där breder öknen ut sig redan här och . Hade vi befunnit oss i eller hade vi antagligen också varit väldigt oroliga över att floderna börjar sina och över att havsnivåerna höjs, så att vi måste flytta på oss och lämna hus och hem. Det här är ett faktum i utvecklingsländerna. Och det är gilla det eller inte faktiskt en direkt konsekvens av vår livsstil i den rika utvecklade världen. Vi i har lagt fram en klimatmotion som behandlas . Vi föreslår att den globala temperaturhöjningen begränsas till . För att vi ska nå dithän måste vi skärpa de svenska minskningsmålen för utsläppsgaser. Vi föreslår att vi i ska minska våra utsläpp jämfört med nivåer . Att minska utsläppen innebär att vi ska minska utsläppen med ungefär . Allting ska göras här i . Vi i ska inte köpa oss fria genom billiga och osäkra utsläppskrediter i andra länder. I stället ska vi hjälpa andra länder med ett separat klimatbistånd. Det här föreslår vi i . Det finns formulerat i reservation 14 som jag härmed yrkar bifall till. Vi i befinner oss just nu i en klimatdialog. Vi har lagt fram våra klimatförslag i en klimatrapport som vi skickat ut på remiss till miljöorganisationer och företag, ja, till den breda allmänheten i . Alla är välkomna att tycka till och . Vissa har svarat: Det är väldigt bra och ambitiösa mål som ni har. Men går det verkligen? Ja, jag är fullt övertygad om att det går. Men då måste vi sätta i gång med arbetet . Vi måste ha en målsättning för energiproduktionen i som tar sikte på förnybar energi. Vi måste våga höja koldioxidskatten. Det kommer att kosta lite mer för industrin och för alla oss konsumenter. Men det kommer att minska utsläppen och också generera intäkter som ska gå direkt till klimatinvesteringar. Vi vill ha ett separat klimatinvesteringsprogram för kommuner, landsting och småföretag detta för att man ska kunna ställa om sin politik, ja, helt enkelt för att man ska kunna ställa om sina kommuner och regioner så att utsläppen minskar. Historiskt sett vet vi att klimatinvesteringsprogram är väldigt effektiva instrument för att få ned utsläppen. Vidare föreslår vi den största kollektivtrafiksatsningen någonsin både med ökad kollektivtrafik i våra städer och med mer och bättre spårbunden trafik, järnvägstrafik, mellan våra städer. Vi har även förslag om en minskad köttkonsumtion och om satsningar på mer av vegetarisk mat. Vi driver också frågan om högre klimatmål på EU-nivå. Som jag sagt vill vi ha ett helt nytt klimatbistånd. Vi accepterar inte att regeringen tar pengar från det ordinarie biståndet och lägger de pengarna i en separat post som man kallar för klimatbistånd. Vi behöver en separat finansiering för klimatbiståndet. Som jag tidigare nämnt är det utvecklingsländerna som drabbas av de rika ländernas utsläpp. Därför har vi ett moraliskt ansvar för att hjälpa dem med att ställa om sina samhällen och för att motverka de värsta konsekvenserna av växthuseffekten. Hade vi haft en regering som hade viljan att ställa om skulle det här gå; det är jag rätt säker på. Vi ser inget av nämnda politik hos den borgerliga regeringen. Det kommer inga nya klimatförslag från den här regeringen. I stället kan svenska folket få frågan om man är beredd att till exempel göra konkreta förändringar i sin livsstil för att minska den egna miljö- och klimatbelastningen. när gjort enkätundersökningar har folket svarat: Ja, jag är beredd att ta ansvar för min livsstil. Jag är beredd att konsumera mindre energi i mitt hushåll, att åka bil mindre, att äta mindre kött och så vidare. Men för att svenska folket ska kunna göra den här omställningen behöver man förstås ett stöd. Man behöver långsiktiga spelregler. Det är vi politiker som har ansvaret för att sjösätta det här. Också kommunpolitikerna är väldigt intresserade av att satsa på energieffektivisering, på att bygga ut biogasen, på ett hållbart resande och så vidare. Men det är samma sak där: Det behövs ett stöd. Det behövs långsiktiga spelregler. Det är vi som beslutar om de sakerna. Även bland svenska företag finns det ett mycket stort engagemang och också en stor vilja att satsa på solel exempelvis. Men ifall det inte finns några långsiktiga spelregler satsar man såklart inte på solelen. Återigen: Det är vi som har ansvaret för att anslå ett långsiktigt stöd till klimatomställningen. Det är vi som har ansvaret för att slå fast långsiktiga spelregler. Det är här och vi kan göra det. Därför vill jag att vi tar vara på det engagemang som finns hos svenska folket, bland företag och ute i våra kommuner och landsting. Vi ska fastställa långsiktiga positiva spelregler för att ställa om så att vi tar vårt ansvar för våra utsläpp. Därmed hoppas jag att vi i kan göra vad vi kan för att rädda den här planeten. 9 (SD) replik: är en av dem som det gäller inte minst i anförandet allra tydligast talat sig varm för satsningar på solpaneler och solel. Därför skulle det vara ganska intressant att höra hur många kronor som är beredd att av de allmänna medlen skjuta till för att förverkliga sin vision. Är det rimligt att som till exempel garantera ett pris om för en vara som en solig dag säljs för runt på spotmarknaden? 10 (V) replik: Det var ganska frustrerande att här lyssna på anförandet av , , utan att kunna ta replik. Det kan man inte göra innan man haft sitt anförande. Därför är det mycket bra att du replikerade på mig. Jag tycker att det mest handlade om en lång uppräkning av vad vi inte ska göra förutom när kom till GMO och kärnkraften, för där ska det tydligen bli väldigt stora satsningar. Men där kan vi tala om en teknik som kostar väldigt mycket pengar och som är väldigt osäker. Jag tycker att är ett mycket spännande exempel. är världsledande avseende både solelsproduktion och solvärmeproduktion. har ungefär samma instrålning som vi i har, så har egentligen samma geografiska förutsättningar att bli ett land som producerar lika mycket solel och solvärme som . Den stora skillnaden är att det inte finns långsiktiga spelregler här i . I har man, precis som varit inne på, ett garantipris för den solel som produceras. Garantipriset har bakåt i tiden varit väldigt högt. Men i takt med att den nya tekniken utvecklas har garantipriset successivt sänkts. En annan bra sak i är att man erbjuder alla tyska hushåll att producera sin egen el, till exempel genom solceller. En miljon hushåll i producerar nu sin egen el. tankas elen direkt ut på elnätet. Man kan faktiskt tjäna lite pengar på det. Det tycker jag är bra. Precis de här sakerna vill jag att vi i gör. Det som är bra med det här systemet är att det är ett system som finansieras av elmarknaden. Man får betala lite mer på elräkningen för att den nya tekniken ska fasas in detta för att vi ska ha en hållbar elproduktion som inte leder till några utsläpp. Det tycker jag är jättebra. 11 (SD) replik: Talet om lite mer på elräkningen är kanske dagens underdrift. Det tyska exemplet framhålls ofta, som sagt, som någonting föredömligt. Den lag som både jag och talar om är vi uppenbarligen inte helt överens om om den är bra eller dålig. I alla fall lagstiftar man, som sagt, om som garantipris. Enligt uppgifter som jag har ska det här garanteras . Det kan hända att det ska fasas ut det har jag i så fall missat. beräknades kostnaden för denna elproduktion uppgå till motsvarande runt för tyska elkonsumenter. Det är inte så lite pengar; det tycker i alla fall inte jag. Men solceller täcker av det tyska elbehovet. Den som tycker att det är en bra och en rimlig energipolitik får naturligtvis gärna framhålla det. Men då får man också framhålla sina ekonomiska kalkyler och visa hur det här ska gå till, hur det ska fungera. Det är en orimlig ordning att på så hög politisk nivå skjuta från höften i så här viktiga frågor, i frågor som är totalt avgörande för samhällsutvecklingen. Till råga på nämnda elände när det gäller kostnadsbilden är dessutom stora utsläpp förknippade med tillverkningen av solceller. I en nypublicerad bok av forskaren har denne kunnat påvisa att solindustrin blivit den främsta utsläppskällan för ett antal gaser. Jag ber eventuella kemister om ursäkt för mitt uttalande, men hexafluoretan, kvävetrifluorid och svavelhexafluorid är några av de absolut mest potenta växthusgaserna med växthuseffekter som är tiotusentals gånger starkare än när det gäller koldioxid.