prot · GZ09116 · 2012-05-23 00:00:00 — Jag tycker ändå att det är viktigt att se och försöka förstå. Vi diskuterar demokratibegrepp. var uppe som förste talare och sade att han vill ha strängare regler för demokrati och så vidare. Trots detta säger hans partiledare att är ett land som man inte tänker bryta med. Tvärtom är det så att man inte kan bryta avtal. Jag har respekt för att man inte kan bryta avtal under pågående period, men om jag förstod det rätt, , gällde detta även framtida leveranser. Rätta mig gärna om jag har fel! Det jag också tycker är lite konstigt är att även om man använder diskussionen att exporten ska ske av för försvars- och säkerhetsmässiga skäl så får man ändå synpunkten via medierna att er partiledare har sagt att också arbetstillfällen är viktiga. För mig går det inte riktigt ihop så jag skulle gärna vilja få en kort förklaring på detta. I övrigt, herr talman, är det viktigt att konstatera att det vi gör vad gäller vapenexport ändå sker med ett stort och gott omdöme så långt det är möjligt, för vi ska ändå konstatera att vapenhandel i alla dess former är en drivkraft bakom upprustning och bidrar till väpnade konflikter. Vi måste tänka noggrant på hur vi utformar vårt regelverk och försöka få en bred samstämmighet i denna kammare runt dessa frågor. 141 (S) replik: från ställde ett antal frågor till mig. Den första handlade om den avsiktsförklaring som finns mellan den och den saudiska regeringen. Det är riktigt att det är en avsiktsförklaring. Det är alltså inget avtal på så sätt att det är juridiskt bindande, utan det rullar på. säger man antingen upp det eller också rullar det vidare. Det vi har sagt är att vi inte kan lova att vi bryter upp det avtalet när vi kommer till 2015 och har en socialdemokratisk regering, för vi vill vara helt seriösa. Det är mycket möjligt att det finns delar i avtalet som vi kan tänka oss att fortsätta med. Det står om sjukvårdssamarbete till exempel. Det finns andra områden, som var inne och spårade på, där vi kanske tycker att inte har uppfyllt vad det egentligen står i avsiktsförklaringen om att påverka tredje part menligt och så vidare. Vi säger, som jag har sagt tidigare, att vi inte vill lova att vi bryter avtalet. Det är , och det är möjligt att avtalet går att omförhandla. Det kanske finns andra delar i det och så vidare. Har det någon betydelse för själva vapenexporten som sådan? Enligt mig är det inte på det sättet. Vi har en exportlagstiftning som via ISP och bestämmer vad som är rimligt att exportera. En avsiktsförklaring går så att säga inte över den exportlagstiftning som vi har. Det vi talar om är hur vår krigsmateriellagstiftning ska se ut för att skärpas så att det blir svårare att sälja till icke-demokratier. Här kommer min fråga till : har ju i den här frågan varit väldigt tydligt med att liksom vara ute och skära pipor i vassen. sitter ni i en regering som åtminstone enligt medieuppgifter är beredd att lägga den här utredningen på så pass att den pågår ända till . Tycker att det är rimligt att det ska ta så för en utredning och för en regering att ta fram en lagstiftning som gör det svårare att sälja till icke-demokratier? 142 (FP) replik: Jag tycker att det var bra att tydliggjorde Socialdemokraternas inställning avseende bland annat . I medierna lät det ungefär som om, åtminstone tolkade jag det så, ni inte var negativa till vapenexport över huvud taget till . Men enligt handlar det bara om den avsiktsförklaring som har diskuterats och som omprövas . Det låter ju positivt. Om man nu kommer att komma till skott med en lagstiftning med demokratikriterier så som vi vill ha den innebär det att och en hel del andra länder som vi har diskuterat här och nämnt vid namn med sannolikhet kommer att uteslutas från framtida leveranser av vapen i de flesta former. Sedan kan vi naturligtvis alltid diskutera, som har tydliggjorts här i kammaren, att man kanske kan skilja på defensiva och offensiva vapen och sådana saker, men det är detaljer i det hela. Jag tycker att det är väldigt bra att det inom regeringskretsen har förts en väldigt noggrann diskussion kring hur en utredning ska se ut till både form och innehåll så att vi också kan känna att man tar seriöst på frågan. Det tar tid att få fram bra kriterier för hur utredningen ska jobba. förväntar vi oss naturligtvis att beslut kommer i närtid om igångsättandet av själva utredningen. Huruvida det sedan finns slutdatum, som har nämnts i tidningen, återstår väl att se när vi får själva beslutet från regeringen. Jag tycker att det är bra att regeringen arbetar seriöst med frågan, att man ser över inte bara demokratikriterier utan också många saker som handlar om vapenexporten som helhet. Med detta stannar jag så länge, herr talman. 143 (S) replik: Det är mycket möjligt att du vill stanna där, men det gör inte jag. Du försöker smita undan frågan, . Jag ställde frågan till dig: Tycker du att det är rimligt, om medieuppgifterna stämmer, att regeringen säger att utredningen ska arbeta ? Det går att svara ja eller nej på den frågan, väldigt lämpligt. Tycker du att det är rimligt att man tar på sig? Personligen tycker jag att det är konstigt att det tar för en regering att ta fram utredningsdirektiv. Jag tycker att det visar på en otrolig intern splittring. Det är det jag är rädd för att ni försöker gömma undan i en utredning som kommer att komma tillbaka efter valet , för att ni liksom vill skjuta det framför er. Det är det jag undrar: Kommer och att ställa upp på ett sådant spel? Är det verkligen rimligt att det ska ta så att ta fram det där demokratiavsnittet i riktlinjerna som jag tycker att vi ska genomföra och som du vurmar för och säger att det är viktigt att vi hindrar export till ett antal länder som inte är demokratiska. Svara då på frågan: Är det rimligt att vänta till , ja eller nej? 144 (FP) replik: Politik är lite svårare än bara ja eller nej. Om det är så att vill ha ett svar som lyder ja eller nej förutsätter jag att frågan är på lika många bokstäver som jag ska svara på. Demokratikriteriet var det beställde av regeringen. Vi har arbetat. Regeringen har arbetat. Man har tagit fram kriterier och diskuterat mycket för att få det så brett och tydligt som möjligt. Jag tycker att det är bra att regeringen tar seriöst på frågan, inte försöker smita undan med bara några korta utredningsdirektiv utan verkligen ser till att det här blir bra. Jag gläder mig ändå åt, eftersom pratar om , att det var som startade diskussionen, i närtid i alla fall, om behovet av demokratikriterier. Folkpartiledaren fick ju kredit för detta, och vi hade som sagt diskussioner både i utrikesutskottet och i Alliansen om de här frågorna och har enats kring hur det bör se ut. förväntar vi oss i närtid ett beslut från regeringen. Jag tycker inte att vi ska skynda på någonting som tar tid att få bra. 145 HANS (V) replik: har vi hört flera talare understryka vikten av att det här måste få ta tid. Det är svårt med svensk vapenexport. Jag tror att uttryckte det som att vi verkligen måste se till att det blir bra när vi gör det här. Därför kan det kanske dröja eller 2016 innan vi ser ett förslag till en eventuell skärpning i någon form av den svenska krigsmaterielexporten på bord. Jag måste ärligt säga att jag har lite svårt att se varför det ska behöva ta sådan tid. När det gällde att nedmontera a-kassan eller sjukförsäkringen, slå sönder vardagen för tusentals människor i landet, agerade man i expressfart från de fyra borgerliga partierna. Men när det kommer till svensk vapenexport till diktaturer rör man sig närmast i glaciärfart. Jag vågar nästan påstå att det finns glaciärer som rör sig snabbare än den borgerliga regeringen när det gäller att leverera förändringar av den svenska vapenexporten. med i regeringen har vi inte sett något förslag till ändring i den svenska krigsmaterielexporten. Det har inte ens kommit ett enda litet kommatecken. Sedan säger att har fått oerhört mycket kredit för sitt starka arbete när det gäller vapenexporten. Låt oss då göra ett bokslut över vad har uppnått i den borgerliga regeringen. Vi kan konstatera att den svenska vapenexporten har ökat . Vi kan konstatera att vapenexporten till och ökade från 120 miljoner 2009 till 3 406 miljoner 2011. Vi kan konstatera att man har förlängt det militära samarbetsavtalet med och att man uttryckligen har godkänt projektet med . Det är bokslut . Det är det som har uppnått i regeringsställning när det kommer till svensk vapenexport. 146 (FP) replik: Jag tycker att rör ihop lite olika årtal och saker här. Vi pratar om när krävde demokratikriterier i vapenexport. Det var för ett drygt år sedan ungefär. Några handlar det inte om. Jag tycker fortfarande att det är viktigt att de här frågorna blir bra, för vi ska leva med dem . Vi ska också se till att vi får en bred parlamentarisk överenskommelse så långt det är möjligt för att känna att om det eventuellt blir skiften i regering och liknande, vilket inte är omöjligt , ska sådana överenskommelser kunna hålla även . Flera av oss i kammaren känner att det är viktigt att det blir så bra som möjligt. Jag är inte orolig för att det kan ta ytterligare eller så innan en eventuell utredning blir klar. Det är viktigare att den blir så bra och hållbar för framtiden som möjligt. Den ska också bli tydlig i de kriterier som sedan ska ligga till grund för hur ska agera vid svåra avvägningar. Därför är det också viktigt att det blir en så tydlig instruktion som möjligt för både ISP och . Hastigheten är inte det viktiga utan det viktiga är att den blir bra. 147 HANS (V) replik: Jag önskar att detta hade varit devisen för och de fyra borgerliga partierna när de slog sönder a-kassan och sjukförsäkringen samt öppnade den svenska välfärden för privatiseringar. Men så var knappast fallet då. säger att det inte gör så mycket om det går ytterligare hit eller dit. Jo, som vi fortsätter med denna lagstiftning innebär ytterligare år med öppna fönster och dörrar för svensk vapenexport till diktaturer, förtryckarstater, krigförande stater och länder där man begår brott mot de mänskliga rättigheterna. som exporterar vapen till är för mycket. Det är där vi ska se demokratiaktivisterna från och i ögonen och känna skam för vad har gjort och hur vi agerar i frågorna. Jag är förvånad över att det här ska ta en så oerhört . Det är trots allt inte raketforskning vi sysslar med utan lagstiftningsärenden. säger att det är viktigt med politik för global utveckling. Politik för global utveckling slår fast två perspektiv, nämligen att ska bidra till att bekämpa fattigdom och att vi ska stärka de fattigas mänskliga rättigheter. Det ska vara utgångspunkten inte bara för svensk biståndspolitik utan för alla politikområden, inklusive den svenska vapenexporten. Anser att vapenexporten till , , , , , och har levt upp till kraven i PGU? 148 (FP) replik: Jag kan lägga på ytterligare ett antal länder utifrån beskrivning. Jag håller med det sista sade. Jag håller helt med om de synpunkter man kan ha i fråga om vapenexport som hindrar en god utveckling och utväxling av det bistånd vi ger och de insatser vi gör i olika länder. Men vi står nu inför att få regler som hjälper oss för framtiden. Risken är att om vi hastar igenom detta jag kan inte svara på hur det tar blir resultatet att vi får otydliga, dåliga eller inte fullständiga kriterier. Då står vi här eller två igen och funderar över varför vi inte lade till det och det eller gjorde si och så. Och tar det till. Vi förlorar mer tid på att hasta fram. Det här är viktigt, och det tycker också. Vi kan ha olika uppfattning om hur det ska ta, men vi är båda besjälade av att det här blir bra. Sedan kanske vi vill nå olika långt. Det här är viktigt, och jag känner att det kommer att bli bra om utredningen kan lägga fram en redovisning. De flesta av oss i kammaren är eniga om att få en bra utredning, inte en snabb utredning. 149 (C): Det vi nu behandlar är regeringens skrivelse Strategisk exportkontroll 2011 och motioner som har väckts med anledning av skrivelsen. Det är inte den första skrivelsen i sitt slag utan det är den 27:e i ordningen. Det är en diskussion som har pågått , kan vi lugnt konstatera. Som grund för vår export av krigsmateriel finns naturligtvis en lagstiftning. Endast av säkerhets- eller försvarspolitiska skäl och utan att det strider mot vår utrikespolitik får krigsmateriel exporteras. Krigsmateriel, som det framgår av skrivelsen, handlar inte bara om en fråga. Skrivelsen gäller krigsmateriel för strid och övrig krigsmateriel. Den handlar också om produkter med dubbla användningsområden. Spektrumet är stort. Vi har valt att jobba med ett bredare spektrum än en del andra. Det är klokt och bra. Sedan kan man naturligtvis alltid fundera över om spektrumet behöver vidgas ytterligare. Den diskussion som har förts i kammaren under de 27 åren har naturligtvis handlat en hel del om lagstiftningen. Hur ska den se ut? Krav på krigsmaterielutredningar har rests från olika håll under dessa . Den dåvarande regeringen gav direktiv till , , och flera förväntade sig att utredningen skulle leda fram till resultat. Utredningen jobbade fram till . Många av oss förväntade sig en proposition, men en sådan kom inte. efter det att utredningen presenterats hade ännu ingen proposition lagts på bord. Vi fick en ny regering. Under den första mandatperioden, 20062010, hade vi återkommande diskussioner i kammaren. Vi från sida har sagt, och vi har haft ett brett stöd i utskottet, att vi har förväntat oss att den beredningsprocess som pågick med anledning av Krut skulle leda fram till en proposition och ny lagstiftning. Den har inte kommit som en helhet utan styckevis och delt, senast i samband med en förändrad lagstiftning kopplad till en EU-förordning som skulle ändras. En del av utredningen kvarstår, bland annat frågan om importregler för vapenexport. Vi från sida har tidigare pekat på att det behövs kompletteringar. Efter den arabiska kunde åtminstone nästan hela utskottet enas om att vi skulle vilja se en skärpning av export av krigsmateriel till icke-demokratiska länder. En sådan utredning ska nu läggas fram. Till skillnad från den tidigare socialdemokratiska utredningen verkar det som att det nu ska bli en parlamentarisk utredning. Det är bra. Jag beklagar för egen del att vi inte har lyckats presentera direktiven för utredningen . Själv ställde jag en fråga till ansvarig minister , och jag har försökt att påskynda utredningen. Det är helt klart att vi vill se en skärpning av gällande lagstiftning. Vi anser naturligtvis att krigsmaterielexporten kan göras mer transparent. Jag har för egen del beställt och fått en utredning, som säkert är tillgänglig för alla, från . Den kom i går. Den visar en jämförelse mellan hur och hanterar information i fråga om krigsmateriel. Det framgår likheter, svårigheter och möjligheter i jämförelsen. Det finns en del att lära och en del att ta vara på. Den anbefaller jag gärna till läsning. Som framgått tidigare är den så kallade svenska försvarsindustrin inte svensk . Den är i mångt och mycket internationell och jobbar internationellt där det finns ett beroende av varandra. I fråga om export finns i allt väsentligt långa avtal. Det är naturligtvis något vi måste beakta. Vi har tidigare diskuterat . Den skrivelse som ligger på bord är ett resultat av beslut i fråga om godkännande av avtal och export som fattats kanske bakåt i tiden. Det är inte produkter som produceras och ställs på hyllan. Det har inte varit så och är inte så. Det gör att det är långa linjer och långa avtal. Det som då har diskuterats är det särskilda avtal som träffades av den dåvarande regeringen om allmänt samarbete med , vilket är ett mycket brett ekonomisk-politiskt samarbetsavtal. Ovanpå det kom ett samarbetsavtal 2005 som rörde militärt samarbete. Det är ett avtal som man kan ha många synpunkter på, men det har förlängts av nuvarande regering. I ljuset av de erfarenheter som vi alla har kunnat dra finns det dock anledning att se över det avtalet och pröva om det ska förlängas till 2015 och om det i så fall ska göras med förändringar i delar av det. Låt mig, herr talman, klargöra att avtalet i sig inte leder till export. Det är särskilda avtal och särskilda frågor som hanteras och prövas i särskild ordning. Med anledning av diskussionen här tidigare kan jag inte underlåta att påpeka att jag hade möjligheten att delta när KU granskade avtalet . KU fann då att regeringen har all rätt att ingå detta avtal. Det står inte i strid med svensk lagstiftning. Det är helt klart så att en regering kan träffa den typen av avtal. Det ingår i det utrymme som regeringen har enligt den regeringsform som har antagit. Det var av det skälet som KU inte gjorde mer än vad man gjorde. Sedan vet jag att andra tyckte någonting annat, och det står varje parti fritt att göra det. Men det är helt klart att det inom regeringsformens ram är möjligt för regeringen att träffa den typen av avtal. Det är inget avtal som kräver beslut, utan det är ett avtal som regeringen har att hantera. är det intressant att KU kommer att granska på nytt, och vi får väl se. Jag tänker inte gå djupare in på saudiavtal och saudifrågor än så här, eftersom de kommer att bli föremål för både särskild diskussion, utgår jag från, och särskild prövning i de organ som har det uppdraget. Långa avtal gäller för krigsmaterielexport. Försäljningen 2011 som redovisas, inte bara till utan i övrigt, hänför sig i mångt och mycket till beslut som är fattade tillbaka. Det hänger också samman med de så kallade följdleveranserna. Följdleveranser är någonting som är kutym, och har man väl startat och godkänt är presumtionen att det godkänns alltjämt. Här finns då några möjligheter att bryta avtal, och det finns de ovillkorliga reglerna. Det handlar om FN:s säkerhetsråds beslut, då det blir ett ovillkorligt brott i följdleveranser i alla avtal. Detsamma gäller EU och . Vi har från vår sida sett att det finns skäl att titta ytterligare på frågan om följdleveranser. Vi utgår från att vi kommer att få granska det i en kommande utredning och pröva möjligheten att införa någon form av svensk nödbroms för att säkra att man inte kommer i en situation där en förändrad verklighet innebär ett brott mot de regler som vi har utan att vi har möjlighet att stoppa eller förändra gällande avtal. är det tillämpningen. Tillämpningen av gällande regler kan alltid skärpas genom de råd som ges i , råd till ISP gällande godkännande av olika exportavtal. Den möjligheten står det naturligtvis alla partier fritt att pröva och att använda sig av. Det är som alltid en fråga om tolkning i varje enskilt fall. Där får vi väl se om tillämpningen och utvecklingen av praxis kommer att förändras eller om det fortsatt gäller som . Alldeles oavsett en ny lagstiftning finns det som sagt var möjligheter att gå längre till skydd för mänskliga rättigheter. Jag kan inte låta bli att kommentera som säger att vi genom beslut kan förändra lagstiftningen. Men jag har inte sett ett sådant lagförslag. Jag har inte sett en reservation som innehåller ett skarpt lagförslag som förändrar lagstiftningen. Jag har läst reservationerna i denna del och ser att det handlar om att tillkännage till regeringen att man ska ta fram en utredning. Det låter inte så skarpt i mina öron. Jag utgår från att vi kommer att få en utredning och kommer att få diskutera det här framöver, men i den ordning som har beslutats. Något nytt lagstiftningsförslag som kan fatta beslut om föreligger inte, herr talman, oavsett vad som sägs av olika partier från denna talarstol. Med det yrkar jag bifall till utskottets förslag och avslag på reservationerna. 150 HANS (V) replik: kritiserar oss i för att vi inte är tillräckligt tydliga och klara när det gäller svensk vapenexport. Jag tror att få som har lyssnat på den här debatten de gångna timmarna tycker att vi har varit de som har utmärkt oss genom oklarhet och otydlighet. Man kan se det i den motion som vi har lagt på bord. Där står det uttryckligen att vi vill att en ny krigsmaterielutredning bör tillsättas med syfte att en ny lagstiftning för svensk krigsmaterielexport ska presenteras under innevarande mandatperiod. Den nya lagstiftningen ska utesluta möjligheten till export av krigsmateriel till länder som begår grova och omfattande brott mot de mänskliga rättigheterna. Den ska utesluta möjligheten till export av krigsmateriel till krigförande stater, och ett demokratikriterium ska införas. Detta tycker är otydligt och oklart. Då undrar jag lite hur hon definierar den egna överenskommelse man gjort mellan de fyra borgerliga partierna och Socialdemokraterna när det gäller vapenexporten där man i vaga ord pratar om en eventuell skärpning till länder som är icke-demokratier. Trots allt är vår motion ett under av tydlighet och klarhet jämfört med de vaga skrivningar som de borgerliga partierna har presenterat i betänkandet. Sedan väljer att lyfta fram den gamla , som de flesta av oss tack och lov har glömt bort och gömt undan i olika byrålådor. Den presenterades 2005. Jag förstår att vill damma av denna utredning , för det var hennes partikamrat som skrev den. I den utredningen avvisades tanken på ett demokratikriterium mycket tydligt. har därefter upprepat vid åtskilliga tillfällen att det inte går att dra en gräns mellan demokrati och diktatur. Jag undrar om instämmer med sin partikamrat. Är det så att hon avvisar tanken på ett demokratikriterium? Är det uppfattning att det inte går att dra en gräns mellan demokratier och diktaturer? 151 (C) replik: Först och främst är det väldigt tydligt, åtminstone när jag lyssnar på , att det som gäller beslutet , även med upplästa förslag, handlar om en utredning, inte om ett skarpt lagförslag som genom en knapptryckning kommer att förändra lagstiftningen. Jag tycker att det är viktigt att klargöra det, för det var det som jag invände emot. När talade tidigare fick man bilden att en knapptryckning skulle förändra svensk lagstiftning. Men så var inte fallet, inte ens när i replik till mig tydliggjorde vad han har framfört i motionen. Så till frågan om demokrati eller inte demokrati. Det är väl helt klart att det finns en skillnad mellan demokratier och icke-demokratier. Det är därför som vi har utgångspunkten att vi ska skärpa lagstiftningen vi är helt klara över det. Jag står inte bakom den utredning som lade fram. Det är väl också ett av skälen till att vi inte har fått någon proposition, vare sig av den förra regeringen eller av den nuvarande regeringen. Den utredningen har passerat bästföredatum. Då är det väl bra om vi nu kan få en ny utredning som kan skärpa lagstiftningen när det gäller export till icke-demokratier. 152 HANS (V) replik: Följdfrågan blir så klart: Om nu inte håller med sin gamla partikamrat utan anser att det går att göra skillnad på demokratier och diktaturer och tycker att det finns en tydlig skillnad mellan den typen av länder, varför ska man vänta med att tillsätta en utredning som ska titta på det? Hur svårt kan det vara att få till en ändring av lagstiftningen? Jag kan ställa samma fråga till som jag ställde till . När det har gällt sjukförsäkringen, a-kassan och privatiseringar har ni agerat i expressfart, men när det kommer till att i lagstiftningen få på pränt ett förbud mot vapenexport till diktaturer, då rör ni er saktare än vissa glaciärer. Men har rätt på en punkt. Vi kan i , där samtliga riksdagspartier är representerade, rösta nej till nya avtal. Jag kan i alla fall stå här och lova att den representant som har, , röstar nej när det kommer upp förslag om att ska exportera vapen till diktaturer, krigförande stater och länder som begår grova brott mot de mänskliga rättigheterna. Jag kan ge löftet att vi agerar på det sättet och röstar mot. Men vi kan också uppenbarligen, när vi läser regeringens skrivelse, konstatera att ofta blir nedröstad, eftersom en majoritet i uppenbarligen väljer att rösta för de här affärerna. Hur representant röstar vet vi inte. Det är belagt med sekretess. Skulle han dessutom gå ut och berätta det skulle han begå ett lagbrott.