prot · H00945 · 2012-12-17 00:00:00 — För att fortsätta med den kraftfulla kritiken kan jag citera , som är professor och biträdande chef på , . Han säger att fas 3 aldrig var tänkt att leda till jobb. Förstår man det på det sätt som professorn förstår det kanske det kan vara lite lättare att se vad det är regeringen håller på med, varför man håller på med åtgärder som inte leder någonstans, om det aldrig var tänkt att de skulle leda någonstans. säger så här: Fas 3 var aldrig tänkt att bli ett ställe där man hamnar om det överhuvudtaget finns en rimlig chans att man skulle kunna få ett jobb till normala marknadslöner. Mot bakgrund av att vi vet att aktiviteten är väldigt låg i fas 1 och 2 så är min gissning att många hamnar i fas 3 som inte borde ha gjort det. Det skulle vara spännande att höra arbetsmarknadsministerns kommentar till denna väldigt hårda kritik. Som sagt finns det mycket att kritisera regeringen för. Det som jag främst hade tänkt uppehålla mig vid var regeringens misslyckande med arbetslöshetsförsäkringen. Man inledde sin regeringsperiod efter att ha vunnit valet med att väldigt hastigt genomföra de åtgärder som man menade skulle kunna ge resultat, och som vi , herr talman, har kunnat se är helt misslyckade. Vad man gjorde med arbetslöshetsförsäkringen var att man sänkte ersättningen kraftfullt, man höjde avgifterna rejält och man gjorde ett hårdare regelverk så att man helt enkelt stängde ut folk från ersättningen. Tanken med detta var att människor skulle välja att arbeta i stället för att välja att vara arbetslösa. Bekymret med den här politiken är att det förutsätter att det finns ett val. Jag som har träffat väldigt många arbetslösa , framför allt under den här hösten, kan konstatera att de inte har valt sin arbetslöshet. De har tvingats ut i arbetslöshet. De har drabbats av arbetslöshet. Om det inte finns ett val fungerar naturligtvis inte heller den här politiken. Hela arbetslöshetsförsäkringen har alltså havererat. Den har inte lett till något annat än att göra de arbetslösa fattigare. har målat in sig i ett hörn. En försämrad a-kassa var deras lösning på arbetslösheten, och den har som sagt inte fungerat. I stället har denna dåliga arbetslöshetsförsäkring blivit en del av problemet. Vår socialdemokratiska lösning är en bra a-kassa kombinerat med en aktiv arbetsmarknadspolitik och en fungerande utbildningspolitik. Det är där vi ser behoven. Vi kan konstatera att den gemensamma nämnaren för långtidsarbetslösa ungdomar är att de inte har gymnasieutbildning. Om man har konstaterat var problemet finns är det väl rimligt som ansvarlig politiker att lägga fram förslag som löser problemet. Det gör vi socialdemokrater. Det handlar om rättigheter kombinerat med skyldigheter. Det handlar om krav på men även stöd till den enskilde. Det är en politik för framtiden. Dagens försäkring lämnar många utanför. De som kvalificerar sig för ersättning kan inte försörja sig eller sin familj. Då måste försäkringen öppnas upp för fler. Ersättningen måste höjas, avgifterna måste sänkas och göras rättvisa, och detta måste kombineras med en aktiv arbetsmarknadspolitik. Det är vägen ur regeringens misslyckande och tillbaka till en fungerande arbetsmarknad. Kritiken mot den moderatledda regeringens arbetsmarknadspolitik växer självklart eftersom den inte fungerar. Fler och fler aktörer i samhället protesterar. Fackföreningarna reagerar och har gjort det . reagerar även arbetsgivarna, av det enkla skälet att arbetsgivarna naturligtvis drabbas lika hårt som arbetstagarna av en arbetsmarknad som inte fungerar. Trots att hundratusentals människor är arbetslösa är det tiotusentals arbeten som inte blir tillsatta, jobb som inte blir utförda, produktion som inte blir utförd och ordrar som annulleras. I denna situation där inte matchningen på arbetsmarknaden fungerar lämnar Arbetsförmedlingen tillbaka miljarder . Det är självklart att även arbetsgivarna i det här landet nu reagerar. Det är snart bara som inte har lämnat det sjunkande skeppet. Kritiken går långt in i regeringen. , till exempel, föreslår kraftigt höjt tak i arbetslöshetsförsäkringen eftersom man har insett att det är absolut nödvändigt för att återupprätta försäkringens förtroende ute på arbetsmarknaden. I den parlamentariska uppdrag ingår även arbetslöshetsförsäkringen. I den utredningen, där alla partier i ingår, har man kommit överens om att arbetet med arbetslöshetsförsäkringen ska utgå från TCO:s förslag om hur en arbetslöshetsförsäkring ska utformas. Hur ser då TCO:s förslag ut? Jo, herr talman, TCO:s förslag är i huvudsak ett bra förslag. Det innebär kraftigt höjda tak i försäkringen och sänkta och rättvisa avgifter, vilket innebär att försäkringen öppnas för många fler. TCO:s förslag till ny arbetslöshetsförsäkring löser de flesta problem som den moderatledda regeringen har skapat. Det finns ett starkt stöd för denna förändring, och det som återstår är att övertyga de moderata statsråden i regeringen. Vi får hoppas att utredningen jobbar vidare och lyckas ena sig om förslag till lösningar på de problem som regeringen inte har klarat av att lösa. Detta återstår att se, men det finns ett starkt stöd för förändring och många som inser att dagens situation inte fungerar. Jag yrkar bifall till reservationerna 1 och 2. 55 (S): Jag yrkar bifall till vår reservation nr 22. När jag lyssnar på regeringens företrädare och Alliansen kommer jag att tänka på låten i vilken de som har makten bygger sig en pyramid där tankarna och rummen är lika svala eftersom de inte vill höra och se det som händer i verkligheten. träffade jag 20 uppsagda personer vid . De var visstidsanställda och hade varit där i omgångar. De var mycket kritiska till den politik som förs, till att alltid vara svansen, konjunkturregulatorn, och åka in och ut ur arbetslivet och till den verklighet som ni i Alliansen erbjuder med urusel a-kassa och små möjligheter till utbildning. Ni har förskjutit balansen på arbetsmarknaden. Det har skett med ert goda minne och genom usla förslag. Ni har gjort det för att stärka upp arbetsgivarna. Ni har medvetet försvagat det fackliga arbetet i näringsliv och samhälle. Som vi har hört har ni punkterat a-kassan och gjort den dyr. Det är många som har avslutat sitt fackliga medlemskap. Ni har också genomdrivit ett antal antifackliga lagändringar. Ni kallar det regelförenklingar, . Vi vet att ni kommer att fortsätta med detta. Organisationsgraden, det vill säga hur många av dem som arbetar som är med i en fackförening, fortsätter att sjunka. Inom vissa förbund har den sjunkit drastiskt. Det betyder att ni också gör det mycket svårare att rekrytera skyddsombud på arbetsplatsen. finns det i runda tal 100 000 skyddsombud, men vi som var på arbetslöshetsmässan jobbet fick höra att det saknas ungefär lika många. har ett antal fackförbund låtit göra undersökningar om skyddsombudsuppdraget. har nämligen varit skyddsombudets år. Det har inneburit att man har haft riktade aktiviteter för att lyfta fram den viktiga verksamhet som skyddsombuden bedriver. I de undersökningar som , och Hotell- och restaurangfacket med flera har gjort påvisas stora brister. En vanlig kommentar i undersökningarna är att man inte får tid att utföra sitt uppdrag. och jag är väl bekanta med som har infört en mycket slimmad arbetsorganisation. Skyddsombuden där säger att de har svårt att få tid och komma loss för att göra sitt uppdrag, det vill säga bevaka att arbetsmiljön för medarbetarna är god. Undersökningarna visar också på stora brister i utbildning. Man får inte den utbildning som krävs. Vidare saknas det skyddsombud på många arbetsplatser, och hör och häpna på en hel del arbetsplatser utser arbetsgivaren skyddsombud. Men det är kanske så Alliansen har tänkt. Det blir ytterligare en förskjutning till arbetsgivarnas fördel. Dock har det skyddsombud som utses av arbetsgivaren faktiskt inget mandat för sitt uppdrag. Vi socialdemokrater vill stärka skyddsombudens viktiga arbete genom att stärka den fackliga organisationen, utöka mandaten för de regionala skyddsombuden, satsa på mer utbildning och öka stödet från via nya resurser och ny kompetens där. Vi vill också att fler arbetsplatser blir föremål för tillämpad arbetsmiljöforskning som angriper de svåra frågorna om belastningsskador, hjälper till med riskbedömning, ser vad en hållbar arbetsorganisation är, lyfter de psykosociala frågorna och ser till att vi får en arbetsmiljö som utvecklar, inte bränner ut de anställda. Ni satsar , slår er för bröstet och säger: äntligen kommer det att hända något inom arbetsmiljöforskningen. har alltså fått hela , men vid vårt besök där sade man: Vi vet inte vad regeringen har för avsikt med dessa . Blir det mer pengar? Arbetsmarknadsministern har blivit jagad i denna fråga. Vid många konferenser, debatter och tillfällen har det sagts enhälligt att det krävs en satsning på en mer samlad arbetsmiljöforskning för framtiden. När kritikerna har frågat varför arbetslivsforskningen slogs sönder har svarat att det var före hennes tid. Det är inget godtagbart svar. Vi vill också påbörja ett arbete för en nollvision mot dödsolyckor. Precis som berättade var det återigen en som dog på arbetsplatsen. Vi vill att alla tillbud och olyckor ska anmälas till så att man kan få en fullständig bild. finns det ett stort mörkertal. Låt oss konstatera att regeringen inte har några nya idéer. Man kan nästan känna idétorkan i luften, och det märks ju på att det knappt finns några nya förslag. Visserligen var det ganska intressant när vi hade debatt här i om arbetsmiljön och deltog. Då kom det fram lite nya idéer. , , föreslog att alla skyddsombud skulle få ett eget jobbskatteavdrag. Det var ju en fräck nyhet. Vidare föreslog att de arbetsgivare som sköter arbetsmiljöfrågorna och inte bryter mot arbetsmiljölagen skulle få skattelättnader. Om någon av er har glömt vad ni sade är det bara att gå in på SVT Play och titta. Man skulle alltså bilda en egen skattekolumn för skyddsombuden, och manna från himlen genom skattelättnader skulle landa på laglydiga krogar, verkstäder, byggfirmor med flera. Arbetsmarknadsministern verkade inte alltför uppspelt när hon lyssnade på debatten. pågår också ett arbete ute i . har en arbetsgrupp som handlar om regelförenklingar, smart regulations, för små företag. Problemet med det är att kommissionens arbetsgrupp inbillar sig med regeringens goda minne, vill jag påstå att tillväxt och fler jobb ökar om små företag får lägre krav på en god arbetsmiljö. Den starkare konkurrenskraften skulle alltså komma genom att de anställda fick en sämre miljö att jobba i. Vid den första rapporteringen godkände statsministern rapporten. Jag har fått lära mig att näringsminister vill testa dessa idéer inom olika branscher i . Jag har ställt frågan till om hon är beredd att göra ett enda undantag för något eller för någon bransch som skulle få lägre arbetsmiljökrav på sig, det vill säga att kunna leverera sämre arbetsmiljö till de anställda. Jag fick inget svar på det. säger att alla ska ha god arbetsmiljö, men hon svarade tyvärr inte på den specifika frågan ifall hon är beredd att göra ett enda undantag. Där det finns ekonomisk brottslighet finns det också dåliga arbetsmiljöer. Vi hade en konferens och ett seminarium här i där byggbranschen var inbjuden. Då fick vi höra hur seriösa byggfirmor i blir utslagna av oseriösa firmor som använder dåliga, usla och farliga arbetsmiljöer som ett konkurrensmedel för att kunna sätta ett lägre pris. Den firma som redovisade sin situation för oss har slutat att lägga anbud på innergårdarna i eftersom det inte går. Frågan är: Vad gör regeringen åt detta? Säger regeringen och Alliansen att vi har arbetsmiljöfrågor för sig och skattefrågor för sig? Eller ser man att det hela hänger ihop? Här finns det mycket att göra om man så vill, och det finns bra förslag att ta till sig om man så vill. Men har ni inte svarat på ett enda av dem. Den tudelade arbetsmarknaden brukar tala om. Man brukar tala om näringslivets nya strukturer. Vi ser det genom att det finns ett antal goda arbetsplatser med god arbetsmiljö som fortsätter att utvecklas. Man får större kunskaper, man får större ansvar och fler befogenheter och man utvecklas i sitt jobb. växer arbetsmarknaden allt starkare åt det andra hållet. Det kan beskrivas med de handelsanställda som är anställda på , det vill säga att de har förbundit sig att komma när arbetsgivaren ringer. Det är främst unga kvinnor som är belastade med detta. Det är de som får springa och hoppas att telefonen ringer från jobb till jobb. Min fråga blir: Vad gör ni åt detta? Och på vilket sätt reagerar ni när ni hör detta? Det blir ingen respons. Den tudelade arbetsmarknaden kan också beskrivas med dem som har jobben med de korta arbetsinnehållen. gör man klart sitt arbete, och då kommer nästa bit. Med detta följer arbetsskadorna i och med repetitiva rörelser. Det gör också att människan blir lätt utbytbar. Men det är ju så ni vill ha det; det ska alltid ske på arbetsgivarens villkor. Lagen om offentlig upphandling måste förändras så att vi verkligen kan ställa krav på sjysta villkor, på kollektivavtal och på bra arbetsmiljö. Så kan vi få bort rufflarna i dessa branscher. Men inte heller detta gör ni någonting åt. Jag må säga: verkar stämma gott som en beteckning på hur ni beter er . Ni varken ser, vill se eller höra. Om man tar upp dessa frågor är man bara otäck. Med dessa ord, herr talman, vill jag önska Alliansen en god jul. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas .) 6 § (forts. från prot. 42) Integration och jämställdhet (forts. AU1) 56 HANS (FP): Jag ska börja med att yrka bifall till utskottets förslag i betänkandet AU1 Integration och jämställdhet. Etableringsprocessen är i mångt och mycket en bra reform. Men som alla nya stora reformer behöver den förstås finslipas. Ett sådant arbete pågår , vilket är bra. Ett problem i etableringsprocessen är att det tar för nyanlända flyktingar att få en bostad. Detta riskerar att leda till att den nyanlände helt enkelt inte kan påbörja sin etableringsprocess . Många nyanlända med uppehållstillstånd blir kvar i Migrationsverkets anläggningsboenden där det kan vara svårt att få till stånd en bra etableringsprocess. Regeringen föreslår i årets budgetproposition därför två olika insatser för att påskynda och förbättra nyanlända flyktingars bosättning i en kommun. Dels ersätts den grundersättning som kommunerna får för att ta emot nyanlända flyktingar med ett prestationsbaserat stöd, dels ska kommunerna få kostnadstäckning för eventuella hyreskostnader för tomma bostäder i avvaktan på att nyanlända kan flytta in. Dagens grundersättning till kommuner som sluter överenskommelser om flyktingmottagande är och kommun. Den betalas ut oberoende av vad överenskommelsen innehåller och hur den efterlevs. För att öka kommunernas mottagningskapacitet avser regeringen att se över reglerna för ersättningen i syfte att införa en prestationsbaserad ersättning till kommuner som sluter överenskommelser om flyktingmottagande. För att ytterligare stimulera kommunernas mottagningskapacitet införs en möjlighet för kommuner att få kostnadstäckning för hyreskostnader som har uppstått innan nyanlända har haft möjlighet att flytta in. Det ger kommunen möjlighet att hålla lägenheter lediga, och syftet är att förbättra kommunernas förutsättningar att ta emot nyanlända. De nu föreslagna åtgärderna hoppas vi ska bidra till ett snabbare och bättre kommunmottagande. Regeringen förändrar föräldraförsäkringens konstruktion för att bland annat påskynda utrikes födda kvinnors inträde på arbetsmarknaden. Redan i valrörelsen signalerade dåvarande integrationsminister att dagens konstruktion av föräldraförsäkringen försenar många utrikes födda kvinnors arbetsmarknadsintroduktion. tillsatte nuvarande integrationsminister en utredning om utrikes födda kvinnors arbetskraftsdeltagande. Utredningen kom med ett delbetänkande som kom fram till samma slutsats. Från sida har vi i årets budgetförhandlingar slagits för den förändring av föräldraförsäkringen som blir verklighet. I regeringens förslag måste av föräldradagarna tas ut . Återstående har man sedan möjlighet att ta ut fram till dess att barnet fyller . Denna förändring har stor betydelse både för de utrikes födda kvinnorna, som snabbare kan lära sig svenska och komma i arbete, och för barnens integration via exempelvis förskolan. För att öka möjligheterna för nyanlända invandrare att få ett arbete förstärker regeringen nu de arbetsförberedande insatserna i etableringsreformen genom att göra dem mer målgruppsanpassade och komplettera dem med insatser som tydligt är kopplade till arbetslivet. Sammanlagt satsar regeringen för att skapa ett praktiskt basår för nyanlända personer som är och har högst utbildning. Basåret ska bestå av arbetsträning som kan kombineras med svenskundervisning och utbildning. hade mer än hälften av de nyanlända som omfattades av etableringslagen en utbildning som var kortare än . Regeringen bedömer att det bör kunna anordnas ca 1 000 platser inom basåret . Av dessa bör minst 100 anordnas inom landsbygdens näringar där det finns möjligheter till detta. Regeringen avsätter i budgeten för praktikplatser till nyanlända. Praktiken är tänkt att vara , och de avsatta pengarna skapar möjlighet för 6 000 nyanlända att få praktik i . En praktikplats kan ge både arbetslivserfarenhet och de kontakter som behövs för att få det första jobbet i landet. Med dessa åtgärder förstärker vi arbetslinjen i integrationspolitiken. Under långa perioder var en majoritet av dem som flydde till välutbildade, men är verkligheten en annan. Arbetsförmedlingens statistik visar att av de nyanlända flyktingarna och deras anhöriga har högst förgymnasial utbildning. Detta ställer nya krav på integrationspolitiken, och vi måste anpassa den förda politiken utifrån de människor som kommer. Den etableringsprocess som trädde i kraft är avgörande för att påskynda etableringen i arbets- och samhällslivet. Reformen bygger på att nyanlända ska få professionellt stöd för att så snabbt som möjligt lära sig svenska, etablera sig på arbetsmarknaden och bli självförsörjande samt få kännedom om de möjligheter, rättigheter och skyldigheter som gäller i . Reformen utgår från individens behov men betonar också individens eget ansvar för sin framtid. En viktig utgångspunkt är att arbetsmarknadsperspektivet ska gälla . Som regeringen konstaterar i budgetpropositionen har etableringsreformen inneburit en förändring av introduktionen av nyanlända där fokus numera är snabb etablering på arbetsmarknaden. Utformningen av etableringsreformen med Arbetsförmedlingen som samordnande myndighet har medfört att etableringsprocessen blivit mer transparent. Brister som inte synliggjorts kommer upp till ytan, och därmed ökar förutsättningarna för att långsiktigt förbättra arbetet med nyanländas integration. Det är dock ett välkänt faktum, som jag inledde med att säga, att det tar för stora reformer att hitta sina former. Det är därför välkommet att regeringen redan nu har påbörjat ett arbete med att förändra delar av etableringsreformen i syfte att ytterligare stärka etableringsprocessen. Lyhördhet är viktig i sådana här stora arbeten, och denna lyhördhet tycker jag att regeringen har visat. Jag vill också peka på en positiv utveckling bland utrikes födda. Enligt statistik från arbetskraftsundersökningar ökade antalet sysselsatta bland utrikes födda med 24 000 personer . Ökningen gällde främst åldersgruppen . Det är sjunde kvartalet i rad som antalet sysselsatta bland utrikes födda ökar. Jag ska säga några ord om jämställdhetsdelen i detta betänkande. En motor i regeringens jämställdhetsarbete är jämställdhetsanslaget på . Det ligger fast hela mandatperioden, och regeringen kommer att fortsätta med fokusområdena våld mot kvinnor och jämställdhet på arbetsmarknaden. En viktig reform ur jämställdhetssynpunkt i budgeten är satsningen på så kallade nattis, det vill säga omsorg på obekväm arbetstid. Den svenska förskolan har spelat en grundläggande roll för att kvinnor ska kunna arbeta och göra karriär. är det många som inte jobbar . Vi i och regeringen vill underlätta för fler att kunna kombinera arbete med familjeliv. Drygt hälften av landets kommuner erbjuder inte omsorg på obekväm arbetstid. Det vill vi ändra på. har också varit pådrivande för att förändra föräldraförsäkringen, som jag tidigare talade om. Vi vet att nyanlända kvinnor med flera barn som kommer till riskerar att fastna i hemmet i stället för att lära sig svenska och komma in på arbetsmarknaden. Regeringen begränsar nu antalet dagar man kan ta ut efter att barnet har fyllt . Regeringen höjer också grundersättningen i föräldrapenningen. Det tror vi är bra även ur jämställdhetssynpunkt. Slutligen vill jag nämna det som regeringen gör för att förbättra villkoren för studerande föräldrar. Det är inte ovanligt att föräldrar som studerar lever på mindre marginaler än andra studenter, och det är viktigt att deras möjligheter att utbilda sig inte begränsas. Därför gör regeringen en höjning av tilläggsbidraget till studerande föräldrar , en satsning på . Detta är viktigt, inte minst för ensamstående kvinnor med barn, men också förstås för ensamstående män med barn. 57 (V) replik: Som jag poängterade i mitt anförande består integrationspolitiken av olika delar. Vissa delar debatterar vi . Men stora delar av integrationspolitiken finns inom andra utgiftsområden. För handlar det framför allt om lika rätt och möjlighet till bostad, till utbildning och till arbete. Eftersom har ett statsråd på utbildningsområdet tänkte jag ta upp just den frågan. När man införde det fria skolvalet argumenterade ganska mycket utifrån att det skulle kunna bryta den bostadssegregation som redan är mycket allvarlig i . I ser vi att det inte blev så. Det fria skolvalet har inte medverkat till att bryta bostadssegregationen. Tvärtom har segregationen inom skolorna, alltså vilka program och utbildningar som man väljer, men även mellan skolorna, fördjupats ännu mer. Därför undrar jag naturligtvis vad säger om detta och vad han tänker göra åt saken. 58 HANS (FP) replik: Vi i vill behålla det fria skolvalet. Om man tittar tillbaka historiskt fanns bostadssegregationen tyvärr även innan det fria skolvalet infördes. Då fick man i princip alltid gå i den skola som låg närmast hemmet. Då blev det en naturlig bostadssegregation i fråga om skolvalet i och med att man inte hade några reella val. Vår förhoppning har förstås varit att man ska byta miljöer och söka sig till skolor som kanske ligger på andra ställen än på hemorten. Det har också i vissa fall gjorts, även om det enligt denna rapport inte har förändrat situationen på ett påtagligt sätt. Det som utbildningsministern har arbetat med är att ge stimulanser till skolor i utsatta områden och den vägen popularisera dessa skolor och även öka attraktiviteten i exempelvis förorter som är utsatta på olika sätt genom att det finns många arbetslösa och så vidare. Om man då har en skola som är populär kan den kanske locka till sig elever från innerstaden som kan få sin utbildningsprofil på just denna skola. Det finns alltså olika vägar att gå i detta sammanhang. Man kan stimulera fler att söka sig till skolor i andra områden än där de bor, alltså från utsatta förorter. Det finns också skolor som har fått stimulanspengar för att utveckla pedagogik som är attraktiv även för personer som kommer från andra ställen exempelvis i . 59 (V) replik: En bra utgångspunkt när man debatterar dessa frågor är att alltid utgå från verkligheten, och verkligheten visar just att detta inte har bidragit till att bryta en bostadssegregation, vilket man först sade att det skulle. Man sade också att det skulle hjälpa till att integrera människor inom skolan och mellan skolor. Så är inte heller fallet. Tvärtom har denna segregation ökat. Det är mycket allvarligt. Det som egentligen har skett är att regeringen bygger på devisen om att lika barn leka bäst. Det är det som sker.