prot · GZ0994 · 2012-04-11 00:00:00 — Här är det oerhört angeläget att vi vågar vara lite tuffare och vågar utmana, så att vi också har ett nordiskt perspektiv när vi ska tillämpa EU-lagstiftningen för att se till att våra 25 miljoner invånare i får en ökad möjlighet till rörlighet och tillgång. Det kanske är fel, men i slutvarvet kastar jag in en fråga till statsrådet : Kan det nordiska samarbetet och den nordiska gränshinderpolitiken på ett tydligare sätt finnas med när vi i formar våra EU-ställningstaganden? Kan vi på ett ökat sätt samordna det nordiska arbetet inför EU-ställningstaganden? Vi ska undanröja gränshinder. vill jag lyfta fram Välfärdscenter, som ger ut publikationer och ser till att underhålla med faktaunderlag. När vi talar om nordisk gemenskap och om gränshinder som undanröjs i är det viktigt att framhålla att vi har ett ansvar att förvalta, utveckla och också förnya den nordiska välfärdsmodellen. Vi ska se till att förvalta den, men vi ska inte låta det stanna där utan också utveckla och förnya. Välfärdscenter är ett hjälpmedel. Den nordiska debatten ser fram emot att 25 miljoner invånare i ska känna att man har en stor gemenskap och en fri rörlighet. 25 Statsrådet (M): Tack till alla som har deltagit i debatten! Jag vill också rikta ett särskilt tack till , som var statsråd med ansvar för det nordiska samarbetet och den som fick mig att få upp ögonen för hur viktiga frågorna om gränshinder är för människor som lever nära gränsen i vardagen. Vi har talat mycket om här , vilket är naturligt eftersom det är det som skulle vara i fokus. Vi ska dock inte glömma bort det samarbete som vi har inom EU. Där är vi många fler länder som stiftar gemensamma lagar. Länderna implementerar sedan lagarna, förhoppningsvis på ett så likartat sätt som möjligt. Jag gav själv förslag på hur vi ska kunna bli ännu bättre på detta. Här kommer jag in på det som , KD, frågade, nämligen hur vi formerar oss samman inför EU:s ställningstaganden. Det är inte där problemet ligger. Vi har väldigt gott samarbete i EU-frågor i de allra flesta fall. Problemet är snarare att vi när våra respektive länder ska implementera den nya lagstiftningen tänker lite olika, och det kan vara på flera olika nivåer. Det är därför vi måste säkerställa att när vi inför gemensam lagstiftning ska den skickas ut till alla, så att vi kan se att vi inte hittar på några nya dumheter. Vi ser alla hur viktigt det är att detta fungerar om vi ska ha ett gränslöst . Just därför är jag särskilt glad över att vi har haft den här debatten . Vi kommer att lyfta fram dessa frågor under det svenska ordförandeskapet 2013. Statsministrarna i de nordiska länderna talar också alltmer om den här frågan, för det behövs engagemang inte bara från och de nordiska samarbetsministrarna. Det behövs över hela linjen med statsministern och alla andra fackministrar som är inblandade, så att vi ska kunna göra något åt gränshindren i praktiken. Överläggningen var härmed avslutad. vice talmannen meddelade att (M) ansökt om ledighet den 1 september31 december. Kammaren biföll denna ansökan. vice talmannen anmälde att (M) skulle tjänstgöra som ersättare för . 3 § Anmälan om inkommen faktapromemoria om förslag från Europeiska kommissionen vice talmannen anmälde att följande faktapromemoria om förslag från Europeiska kommissionen inkommit och överlämnats till utskott: 2011/12:FPM124 Meddelande om innovationspartnerskap om råvaror KOM(2012)82 till näringsutskottet 4 § Hänvisning av ärenden till utskott Föredrogs och hänvisades Propositioner 2011/12:132 till finansutskottet /12:137 och 138 till miljö- och jordbruksutskottet Skrivelser 2011/12:124 till miljö- och jordbruksutskottet /12:135 till justitieutskottet /12:141 till näringsutskottet Framställning 2011/12:RS1 till Motioner 2011/12:T8 till trafikutskottet /12:U17U19 till utrikesutskottet /12:U16 till utrikesutskottet EU-dokument KOM(2012)150 till miljö- och jordbruksutskottet Åttaveckorsfristen för att avge ett motiverat yttrande skulle gå ut . 5 § Förnyad bordläggning Föredrogs och bordlades åter betänkanden /12:KU13KU15 betänkanden /12:SkU10 och SkU14 betänkande 2011/12:KrU5 betänkanden /12:FiU26, FiU32 och FiU35 6 § Utlåtande över grönboken om en integrerad europeisk marknad för kort-, internet- och mobilbetalningar Föredrogs finansutskottets utlåtande /12:FiU37 Utlåtande över grönboken om en integrerad europeisk marknad för kort-, internet- och mobilbetalningar (KOM(2011)941). vice talmannen konstaterade att ingen talare var anmäld. (Beslut fattades under 12 §.) 7 § Migration och asylpolitik Föredrogs socialförsäkringsutskottets betänkande 2011/12:SfU10 Migration och asylpolitik. Kammaren biföll utskottets förslag att ärendet fick avgöras efter endast en bordläggning. 26 (S): Vi står självklart bakom samtliga socialdemokratiska reservationer, men för tids vinnande yrkar jag här bifall till reservationerna 4, 12 och 15. Migrationen i världen ökar, och är en del av den utvecklingen. En del kommer hit för att söka skydd, andra för att förena sig med sin familj och en del för att arbeta. Oavsett skälet till att människor flyttar hit bidrar de med kunskaper, idéer, arbetskraft och företagande, vilket har fått och kommer att få stor betydelse för utveckling. Migration handlar om människor och möjligheter. Socialdemokraternas grundläggande värderingar om alla människors lika rätt och lika värde är det som präglar vårt ställningstagande. Det är bra att människor kommer till och vill arbeta, men måste bli bättre på att välkomna dem som flyttar hit och bättre ta till vara deras kunskaper och resurser. Diskriminering av personer på grund av etnicitet, kön, religion, sexuell läggning eller ålder ska bekämpas. Vi tror att blir ett rikare land när vi lär av andra och när en mångfald av erfarenhet och kunskap tas till vara både i arbetslivet och i politiken. Vi socialdemokrater värnar den reglerade invandringen men också rätten att söka asyl, som är en grundläggande mänsklig rättighet. Den utgår ifrån människors behov av skydd och deras fruktan för förföljelse. Varje person som söker asyl ska få en rättssäker prövning och ett beslut inom rimlig tid. Vi vill bibehålla den tradition som har gjort att ses som ett föredöme vad gäller såväl att ge människor skydd som att vara påverkande för stabilisering och demokratisering av regioner i världen. Barnets bästa ska vara vägledande vid beslut som rör barn. Barn väljer inte själva att bli migranter. Barn väljer heller inte sina föräldrar eller den situation de befinner sig i. Begreppet synnerligen ömmande omständigheter är en undantagsbestämmelse i den svenska utlänningslagen som låter en utlänning få uppehållstillstånd trots att denne inte är vare sig flykting eller skyddsbehövande i övrigt. 1 5 kap. 6 § utlänningslagen står det följande: Om uppehållstillstånd inte kan ges på annan grund, får tillstånd beviljas en utlänning om det vid en samlad bedömning av utlänningens situation föreligger sådana synnerligen ömmande omständigheter att han eller hon bör tillåtas stanna i . Vid bedömningen skall särskilt beaktas utlänningens hälsotillstånd, anpassning till och situation i hemlandet. Barn får beviljas uppehållstillstånd enligt denna paragraf även om de omständigheter som kommer fram inte har samma allvar och tyngd som krävs för att tillstånd skall beviljas vuxna personer. Vår uppfattning är att begreppet synnerligen ömmande omständigheter har kommit att tolkas alltför restriktivt och bör ändras. Vi menar också att nuvarande praxis i ärenden som rör barn ska mildras. När socialförsäkringsutskottet besökte Migrationsöverdomstolen fick vi bekräftat att begreppet var som ett nålsöga, det vill säga att ytterst få omfattas av undantagsbestämmelsen. När vi debatterade frågan upprepade jag den fråga som min partikamrat ställde till utskottsmajoriteten : När kommer en ändring av begreppet synnerligen ömmande omständigheter? Jag ställde också frågan varför och röstade ned det utskottsinitiativ som togs av när man faktiskt säger sig vilja ha en förändring. Migrationsminister har varit tydlig med att han inte vill ändra begreppet synnerligen ömmande omständigheter. Och ställer jag frågan till och : Är ni verkligen för en förändring av begreppet synnerligen ömmande omständigheter? Eller är det bara ett löfte som kan avges i tv-soffor, debattartiklar och radiointervjuer? Hur kan ni vara nöjda med att regeringen bara följer frågan när ni ser att det i praktiken inte innebär någon förändring? Vi i har ett ansvar, och vi är beredda att ta det. Är ni det? Att lyfta upp enskilda fall och sådana finns det tyvärr gott om som inte omfattas av begreppet är ganska enkelt. Frågan är vad vi som lagstiftare och politiska partier vill. Det manifesteras här i kammaren genom förslag och beslut. Det är här vi konkret ser till att ord också leder till handling. är det faktiskt upp till och att bekänna färg. Vill ni ha förändring eller inte? Kvinnor som utsatts för våldtäkt eller förnedrande handling har ofta svårt att framlägga sina skäl. De satsningar som har gjorts för att utreda kvinnors asylskäl måste fortsätta, till exempel när det gäller möjligheter att få handläggare, tolkar och offentliga biträden. Det är av största vikt att ges resurser för utbildning och kompetensutveckling för att kunna hantera de könsmässiga skillnader som kan förekomma liksom att personalen utbildas och kompetensutvecklas när det gäller att hantera barnens och hbt-personers speciella skäl vid asylansökan. Om man kommer från ett land där hbt-personer systematiskt förföljs, där det finns dödsstraff och där det är kriminellt att vara homo- eller bisexuell kan det vara svårt att omgående berätta om sina personliga skäl inför en myndighetsperson. Trots att utlänningslagen är tydlig vad gäller flyktingstatus för den som förföljs på grund av kön eller sexuell läggning förekommer det fortfarande att handläggare hos fattar avslagsbeslut som strider mot lagstiftningens intentioner. Därför bör man utvärdera hur klarar sitt uppdrag att ge asylsökande en rättssäker prövning i enlighet med lagstiftningen. En stor andel av de asylsökande har utsatts för tortyr. Det är därför av yttersta vikt att medicinska utredningar vid misstanke om tortyr följer tydliga rutiner. Mot bakgrund av en dom i om bland annat myndighetens utredningsbörda bör en utredning göras av i de fall myndigheten ifrågasätter att den asylsökande har utsatts för tortyr. Vi socialdemokrater har vidare lyft fram frågan rörande den tolkning som gjorts av migrationsdomstolen rörande begreppet inre väpnad konflikt. Det finns ett behov av att tydliggöra begreppet inre väpnad konflikt. Skiljelinjen mellan de två bestämmelserna om väpnad konflikt är otydlig och svår att tillämpa. Dessutom bör en översyn göras så att begreppet väpnad konflikt bringas i överensstämmelse med den internationellt accepterade folkrättsliga innebörden av begreppet. Migrationsöverdomstolen har visserligen frångått sitt tidigare krav på att det måste röra sig om ett individualiserat hot mot den asylsökande, men begreppet behöver förtydligas ytterligare så att det helt klart motsvarar dess folkrättsliga innebörd. ska man fatta beslut om ett gemensamt asylsystem inom EU. Om detta mål ska kunna förverkligas krävs att regeringen aktivt arbetar för ökade resurser och för en högre ambitionsnivå. måste vara pådrivande för ett humanitärt asylsystem som ger skydd och skapar stabilitet i en alltmer globaliserad värld. En hörnsten måste vara att asylsökande får en rättvis och rättssäker behandling oavsett vilket EU-land de kommer till. Rätten att söka asyl är en del av FN:s deklaration om mänskliga rättigheter, och det är en grundpelare för svensk socialdemokrati. Det är en rättighet som utgår från de människor som har behov av skydd och som grundas i deras fruktan för förföljelse. Vi ser hur det riskerar att uppstå en gräns mellan EU och omvärlden som integrationen inom EU ökar. Skillnaderna mellan EU-ländernas flyktingpolitik är stor trots den ambition som finns inom gemenskapen att unionen ska ha en gemensam asyl- och flyktingpolitik. För de människor som kommer till och söker är det därför viktigt att få samma bemötande, samma rättigheter och samma skyldigheter oavsett i vilket land de söker asyl. Det är viktigt att fler länder i tar sitt ansvar och att harmoniseringen leder till ett mer rättssäkert och mer öppet system som värnar asylrätten och mänskliga rättigheter. Dess värre ser vi hur främlingsfientliga krafter såväl i som i övriga vill annorlunda. För oss är det därför viktigt att den höga ambitionsnivå, vad det gäller både mottagande och rättsprocessen i övrigt, som merparten av riksdagspartierna står bakom också ska bli det golv som EU:s gemensamma politik vilar på. bör inom EU verka för att utveckla och förbättra Dublinsamarbetet i syfte att skydda familjers sammanhållning, garantera rättssäkerhet och värna mänskliga rättigheter. Att förbättringar krävs visar inte minst det förhållandet att inte överför personer till med stöd av Dublinförordningen eftersom bland annat mottagningsvillkoren för asylsökande i bedömts som undermåliga. Det är något som också redovisat i rapporter och som socialförsäkringsutskottet kunnat konstatera på plats i . Ett värdigt återvändande för de människor som får avslag på sin asylansökan är en central del i svensk migrationspolitik. Oavsett om personer som avvisades hade väldigt små chanser att få asyl eller inte handlar det om människor. Värdighet och humanitet måste därför prägla beslut som går emot människors önskan att få asyl i . Det är av största vikt att genom ett bra motivationsarbete vid avslagsbeslut kan motivera till och verka för ett värdigt återvändande. Ambitionen måste vara att i minimal utsträckning tvingas överlämna fall till polis för handräckning vid avvisningsbeslut. De etiska regler som finns inom och polisen måste följas, och eventuella avsteg måste utredas och hanteras utifrån uppställda regelsystem. 27 (SD): Många av länder, inte bara , har i några decennier haft en mycket stor utomeuropeisk invandring. Det har varit fråga om ekonomiska migranter. Det har varit fråga om asylsökande. Det har varit fråga om illegala invandrare, papperslösa, ensamkommande minderåriga, en stor grupp anhöriginvandrare med mera. asyl- och invandringspolitik har karakteriserats av kravlöshet. Vi har inte utgått från vilken typ av invandring vi behöver, utan vi har tagit emot enorma mängder invandrare. Många av dem, alltför många, har hamnat i arbetslöshet och utanförskap och bosatt sig i segregerade områden och bildat etniska enklaver inom vårt lands gränser, vilket i sin tur har ökat risken för gängbildningar, kriminalitet och annat samhällsdestruktivt leverne. Det här har också orsakat oss stora ekonomiska förluster. All samlad expertis som har försökt beräkna de samhällsekonomiska effekterna av den svenska massinvandringspolitiken har kommit fram till att förlorar ekonomiskt på denna politik. Professor , professor , professor , universitetslektor med flera har alla räknat på olika sätt. Alla har de kommit fram till olika summor, men alla har de varit rörande överens om att förlorar ekonomiskt på massinvandringspolitiken. Massinvandringsförespråkarna brukar hävda att den demografiska utvecklingen kräver ständigt ökad invandring, men även detta motsägs av expertisen. , som är docent i företagsekonomi vid i har i Ekonomisk Debatt nr 1, 2011 skrivit en artikel om invandringen och den svenska ekonomin där han drar följande slutsats: Trots många optimistiska prognoser om starkt ökande efterfrågan på arbetskraft har haft stora problem med öppen och dold arbetslöshet . Att en massinvandring kraftigt förvärrat situationen är uppenbart, men märkligt nog opassande att notera. Även , som jag tidigare nämnde, har i en artikel i bekräftat att arbetskraftsinvandringen inte är lösningen för att klara den offentliga sektorn. Så brukar den politiska debatten om massinvandringen föras i . Trots att det finns hur starka belägg som helst för att massinvandringspolitiken och det multikulturalistiska samhällsexperimentet är ett totalt fiasko ska det drivas igenom, helt och hållet på grund av att vi har sju riksdagspartier som vägrar ta till sig fakta. Jag inledde med att påpeka att även många andra västeuropeiska länder har fört en ansvarslös invandringspolitik. Men skillnaden mellan och övriga är att i praktiskt taget alla andra länder börjar ledande politiker inse sitt misstag. Det är inte nog med att invandringskritiska partier tagit sig in i den ena parlamentariska församlingen efter den andra, utan ledande politiker i de gamla etablerade partierna har också börjat svänga i frågan om massinvandring och mångkultur. förbundskansler sade att försöket att skapa ett multikulturellt samhälle i har misslyckats. president har gjort många insiktsfulla uttalanden , och senast sade han att han vill minska invandringen. I har såväl konservativa som socialdemokratiska ministrar uttalat sig i liknande ordalag. Den nuvarande premiärministern har sagt att multikulturalismen är ett misslyckande, att invandringspolitiken måste förändras så att den inte förblir en börda för skattebetalarna och att han vill sänka nettoinvandringen kraftigt. premiärminister sade att asylpolitiken ska bli mer selektiv och restriktiv. I verkar inte heller den socialdemokratiska regeringen vara alltför ivrig att gå tillbaka till den ansvarslösa invandringspolitik som fördes innan den förra regeringen, med stöd av , lyckades hålla antalet kostsamma invandrare på ett minimum och i stället fokusera på vilka invandrare som kan tänkas vara till nytta för samhället. Hur kommer det sig då att vi i ligger så långt efter resten av världen i den politiska utvecklingen? När ledande politiker i land efter land visar prov på insikten att massinvandringen är skadlig för samhället, att massinvandringen är ekonomiskt betungande för skattebetalarna och att det mångkulturella samhällsexperimentet är det största misslyckade experimentet sedan kommunismen vägrar svenska politiker ta till sig fakta. Svenska politiker vägrar ta till sig att rapport efter rapport, utredning efter utredning och doktorsavhandling efter doktorsavhandling entydigt visar att förlorar på massinvandringen och att invandring aldrig kan lösa de demografiska utmaningar vi eventuellt står inför. Varför vägrar just svenska politiker inse detta? Svaret står nog delvis att finna i det betänkande vi nu debatterar. Där behandlas bland annat en motion som jag själv har skrivit i samarbete med . Idén till motionen kom av att den danska regeringen för inte så länge sedan gjorde en ganska ambitiös utredning av invandringens ekonomiska konsekvenser för det danska samhället. Men när ville göra samma utredning här i , översatt till svenska förhållanden, visade det sig att en del av den statistik som krävs för att göra erforderliga beräkningar saknas. Sådan statistik förs nämligen inte i . Det handlar till exempel om statistik över hur nyttjandet av välfärdssektorn fördelas mellan inrikes respektive utrikes födda. Därför föreslog vi sverigedemokrater att all sådan statistik måste börja föras så att korrekta beräkningar av invandringens konsekvenser kan göras. På detta svarar utskottsmajoriteten, bestående av hela sjuklövern, att man anser att det saknas skäl att ta fram denna statistik: Enligt utskottet är det svårt att se på vilket sätt och för vem en sådan statistik skulle vara till nytta. I riksdag har vi alltså sju partier som inte vill ta reda på fakta, som inte vill veta vad de har ställt till med. De vill inte att svenska väljare ska få veta hur stor vanskötseln av skattemedlen är. Jag hade ärligt talat haft lite respekt för dessa sju partier om de hade vågat stå för vad de gör, om de hade vågat lägga alla korten på bordet och säga att massinvandringen orsakar oss enorma förluster, men vi tänker driva den politiken i alla fall. Det hade åtminstone varit ärligt. Sjuklöverns nuvarande inställning, att köra huvudet i sanden, förtjänar dock ingen som helst respekt. Vad vi i nu behöver är att växla över på ett nytt spår. Vi måste våga växla över på det spår som många andra europeiska länder har slagit in på så att även kan följa med i samma utveckling en utveckling som innebär ett kraftigt minskat flyktingsmottagande och en mer restriktiv invandringspolitik. Vad som behövs är också en skärpt lagstiftning när det gäller utvisning av kriminella utlänningar. Dagens lagstiftning är luddig i sina formuleringar. Det står att en utlänning får utvisas efter begånget brott. Vi sverigedemokrater menar att lagstiftningen måste bli tydligare och formuleras så att utvisning blir regel snarare än undantag för kriminella utlänningar. Vid grövre brottslighet ska utvisning vara obligatorisk med undantag endast vid synnerligen starka skäl. För annan brottslighet ska utvisning vara obligatorisk om det rör sig om upprepad brottslighet. Även bedrägerier mot vårt välfärdssystem bör leda till utvisning. Vi bör också ha den inställningen att flyktingar ska åka hem igen. Som flykting bör man rimligtvis få ett tillfälligt uppehållstillstånd för att därefter, när omständigheterna så tillåter, återvända till sitt hemland. kommer asylsökande hit, får permanent uppehållstillstånd, och sedan kan de åka tillbaka till sina hemländer på semester. Kan man åka tillbaka till sitt hemland på semester kan man också flytta tillbaka till sitt hemland permanent. De som har fått avslag på sin asylansökan ska skickas hem, och de som obstruerar gör sig skyldiga till ett brott olovlig vistelse. Det är rimligt att en person som begår detta brott också ska betraktas som den brottsling han är, och det bör införas rapporteringsplikt till polisen när en anställd vid en offentlig institution i sin yrkesutövning påträffar en person som den anställda förstår eller borde förstå är en illegal invandrare. Själva poängen med att göra det svårare att obstruera och försöka lura det svenska samhället är att antalet utlänningar som kommer hit och söker asyl, trots att de saknar skyddsbehov, kommer att minska som en följd av detta. I uppnåddes den effekten efter att blev stödparti åt regeringen. minskade antalet asylsökande med två tredjedelar. Till kommer drygt 30 000 asylsökande . Ca 10 000 beviljas asyl. Det betyder att konstaterar att 20 000 av dessa asylsökande inte har något skyddsbehov, det vill säga de har ljugit om varför de vill ha uppehållstillstånd i . Anledningen till att en så stor mängd utlänningar tar chansen att komma hit kan bara vara att rykte i omvärlden är att det är förhållandevis lätt att beviljas asyl, att det går att obstruera eller att gömma sig om man får avslag och att svenskarna är lätta att lura. De har en poäng i att svenska politiker tillhörande sjuklövern är mer oförmögna att uträtta vissa saker jämfört med sina kolleger i många andra länder. I säger man ofta att det inte går att göra någonting åt invandringen, och så hänvisar man till internationella överenskommelser om mänskliga rättigheter, till EU-regler och annat. Men av någon anledning lyckas de ledande politikerna i många andra länder tolka dessa internationella överenskommelser på ett mer fördelaktigt sätt för sina länder än vad svenska politiker gör för . Jag är övertygad om att en sverigedemokratisk regering skulle kunna tolka de internationella överenskommelserna på ett för mer fördelaktigt sätt. har lagt fram många motioner om migrations- och asylpolitik som i mångt och mycket har inspirerats av regeringspolitik i andra europeiska länder. Det har visat sig möjligt att genomföra i dessa länder, och det är möjligt även i . Jag vill därför yrka bifall till samtliga reservationer. 28 (S) replik: Det är mycket jag skulle vilja säga i min replik och mina frågor till . påstår att alla som söker asyl och inte får asyl i har ljugit för . Det är att fara med osanning, fru talman. är den som verkligen ljuger. När det gäller att söka asyl med fruktan för förföljelser konstaterar att en del inte uppnår rätten till asyl. Men man kan ändå ha en rättmätig fruktan för sitt liv.