prot · H00943 · 2012-12-13 00:00:00 — Det har pratats om miljöbudgetar och anslagen. Att det är en vidare domän ställer helt nya krav på miljöpolitikens metoder och effektivitet både i och internationellt. Man kan inte se på miljöfrågan enskilt, utan det handlar om en del i ett ekonomiskt och socialt sammanhang. Samma sak gäller för statsbudgeten. Det är inte enbart inom utgiftsområde 20 som miljöåtgärderna ska rymmas. Den rekordstora satsning på järnväg som har diskuterats tidigare här är ett sådant exempel. Den finns med i infrastrukturpropositionen. Höjning av anslaget till energiforskning och forskning, 1,3 miljarder, är en annan viktig del i miljöpolitiken i sin breda bemärkelse. Ökade anslag till Formas, satsningen på forskning om hållbart samhällsbyggande allt detta, fru talman, leder till framsteg och förbättringar för miljön. Mycket i miljöpolitiken handlar om att finna drivkrafter för utveckling och förändring. Vi politiker måste formulera mål och gränser. Men vi måste också ägna energi åt uppgiften att stimulera åtgärder och hitta de rätta styrmedlen för att skapa den dynamik som leder till en hållbar utveckling. Det handlar för mig om att skapa drivkrafter hos industriföretag, hos småföretagare, hos innovatörer och hos lantbrukare för att, precis som som nation, kunna visa att tillväxt och jobb inte hämmas av klimat- och miljöåtgärder. Snarare sporrar de utvecklingen och leder den framåt. Jag är helt övertygad om att det är både nödvändigt och möjligt att skapa konkurrenskraft ur den gröna omställningen. Jag vill avsluta med att yrka bifall till förslaget i betänkandet. 261 (MP) replik: Tack för frågan, ! Får jag börja med några småsaker som jag kommer att glömma bort annars. Jag måste bara fråga om bonus-malus-modellen, där nu sätter likhetstecken mellan den och en differentierad fordonsbeskattning, eller snarare en ökad differentiering av fordonsskatten, för vi har redan en koldioxiddifferentiering i fordonsskatten. När andra länder pratar om bonus-malus handlar det inte om den fordonsskatt som betalas oavsett om det är en ny eller en gammal bil, utan det handlar om en särskild registreringsskatt och en särskild bonus när man köper bilen. Det blir en mycket starkare signal om man vill påverka nybilsförsäljningen. Innebär det att bonus-malus nu är någonting annat, eller försöker man lyfta fram den lilla seger man fått när det gäller fordonsbeskattningen? En annan liten parentesanmärkning om havsmiljön: Det är mycket riktigt att det tidigare inte hette åtgärder för havs- och vattenmiljö utan typ åtgärder för värdefull natur, eller något sådant. Jag vet inte om det är en enorm framgång för havs- och vattenmiljön att man flyttar pengarna från ett anslag till ett annat och säger: Tjohoo, vi har en samlad havs- och vattenpolitik! Sedan till fråga, där jag är glad att än en gång i kammaren få be om ursäkt. Jag gjorde det redan skamfylld i en interpellationsdebatt om klimatfinansiering. Jag hade fel om . Det är jag ledsen för, inte bara för att det var pinsamt för mig utan också för att det är sorgligt för världen. Det var många länder som var glada när sade: ökar vi vårt klimatbistånd , och det är inte biståndspengar. Alla kände: Yes, nu blir det drag i förhandlingarna, nu blir det inte sådana låsningar som det varit . Men när man började granska det närmare visade det sig att det var gamla biståndspengar från . Jag tror att det är det som skapar så mycket frustration hos utvecklingsländerna. Rika länder som och lovar att komma med nya pengar som inte är gammalt bistånd. Sedan är det ändå gamla biståndsprojekt, som är jättebra som biståndsprojekt men som inte är de nya klimatpengar som man har lovat. 262 (C) replik: Jag var på plats i , så jag har inte tagit del av att backar och erkänner sitt fel, men det hedrar en politiker som att erkänna ett fel. Det kändes väldigt konstigt där på plats att inte mätas med samma måttstock när de facto återanvände pengarna. De pengarna avsatte de under en fond som skulle användas . Sedan var de oerhört skickliga och kanske lite mer sliriga i sitt uttryck. var tydlig och fick därmed kritik direkt. Britterna var otydliga och sade att de ska använda pengarna för nya program, men det var inga nya pengar. En spade är en spade det är viktigt. När det gäller bonus-malus kan läsa på s. 24 om differentierad fordonsbeskattning för att premiera nyförsäljning av fordon med låg klimatpåverkan. Man måste läsa hela meningen. Det gäller differentiering av fordonsbeskattningen vid nyförsäljning. Vi kanske inte kommer att kalla det bonus-malus, det kanske är ett no-no-ord, jag vet inte. Det viktiga är att miljöbilspremien var framgångsrik. Den låg som en utgift under anslaget utgiftsområde 20, nu ligger den på skattesidan. Jag tycker inte att det har varit en stor uppoffring att minska miljöbudgeten på det sättet och lägga det på skattesidan. Det kommer att vara en bra utveckling att ha både en premie och en avgift, precis vad en bonus-malus-modell innebär. 263 (MP) replik: Om det är jobbigt för alliansregeringen att prata om bonus-malus är det okej för mig, bara vi pratar om samma sak, att det handlar om en liten särskild skatt eller avgift vid nybilsköp respektive en bonus så att vi verkligen får en omställning. Den differentiering av fordonsskatten som vi har har kanske inte ensam bidragit till någon omställning. Men bara vi är överens om vad vi pratar om är jag glad och nöjd. För att återgå till klimatfinansieringen är jag åter ledsen att det blev fel. Den grundläggande kritiken av , att vi inte lever upp till vårt åtagande, kvarstår. åker till och skriver debattartiklar som en oppositionspolitiker om att hon skulle önska att regeringen i skulle driva att EU skulle öka sitt mål. Det är ganska många led där innan det börjar bli någonting. Tror att ni kommer att ha någon framgång inom regeringen med att åtminstone få hela enat bakom att driva kravet att EU ska öka sin ambition till ? Det skulle göra saken lättare om EU kunde öka sin ambition och vi kunde komma loss med klimatfinansieringen. När det gäller klimatfinansieringen är det uppenbarligen ganska låst från regeringens sida att få någonting som inte är biståndspengar från den egna statsbudgeten. Jag tänkte fråga hur han ser på möjligheten att utveckla fler nya finansieringskällor som diskuteras runt om i världen. Det kan handla om skatter på finansiella transaktioner, på flyg och sjöfart. Där har finansministern tyvärr varit väldigt passiv, för att inte säga bromsande, i många fall. Är det där någonting där vi skulle kunna nå större framgång när det inte går att få loss pengar ur den svenska statsbudgeten som inte är gamla biståndspengar? Jag antar att upplevde ungefär det som rapporterades hem till från , att det fanns en stark misstro mellan utvecklingsländer och utvecklade länder. Och jag tror att vi behöver göra mycket mer. 264 (C) replik: säger att vi i inte har infriat våra löften. Det är precis det vi har gjort. Snabbstartspengarna, 8 miljarder , har vi infriat med råge. Jag vet inte riktigt hur man räknar på , men de har fått fram att det är 8 miljarder , vilket alltså inte är sant, utan det är 8 miljarder i snabbstartspengar. Det var en stor diskussion om hur den gröna fonden skulle riggas. Och det är precis samma sak som i biståndssammanhang, att mottagarländer vill ha icke öronmärkta pengar skicka pengarna så gör vi ! Det är inte bra. Det har funnits exempel i andra sammanhang som visar att det gäller att pengarna används så att de verkligen leder till anpassning och minskade utsläpp. Det är just det som man har jobbat med. När den gröna fonden är på plats kommer också att kunna börja stoppa in pengar i den. Och det som var tydligt viktigt i var att det är en kontinuitet continuity talade man om i finansieringen. och redovisning i debatten togs emot väldigt bra. Något som är viktigt är att tack vare att flyget plockas in i handelssystemet börjar man nu i det internationella flygorganet tala om att man kanske kan titta på en beskattning av internationell flygfart och i den andra delen internationell sjöfart. Jag är den förste att bejaka det. Det var en del av Marshallplanen efter , och vi borde ha kommit ur detta postkrigstrauma och kunna beskatta internationell flygfart och internationell sjöfart. Kan det bidra till klimatfinansiering är jag väldigt glad. 265 (V) replik: Apropå internationell sjöfart och flyg vill jag påminna om att det är utsläpp som har ökat för del, från ungefär 3 till nästan , så det finns extremt mycket att göra här. Jag skulle vilja börja med att tala om klimatfinansiering. Jag känner inte igen mig i att världen i var så entusiastisk över anförande. Man var väl ungefär lika besviken över hennes anförande som de flesta andra annex 1-länder, nämligen att pengar tas från biståndet och görs till klimatpengar. Det är klart och tydligt att det ska vara nya additionella medel. Då kan man inte ta pengar från ett område, biståndet, och sedan kalla det för klimatbistånd. Det håller inte. Jag har ett konkret förslag till och regeringen, och det är att man ska göra som . De öronmärker intäkter från utsläppshandeln som går direkt till klimatfinansiering i syd. Det är också så EU-direktivet är formulerat, att minst hälften av intäkterna bör gå till någon form av klimatåtgärder. Man radar upp flera olika exempel, och klimatbistånd är ett av dem. Varför gör ni inte så, ? Det skulle jag vilja veta. Det är också intressant med , därför att deras klimatminister var den som tydligast krävde att EU skulle skala upp till minskningar på . Han sade det i sitt anförande i , någonting som inte sade. Där känner jag mig lite lurad av , för när hon kan säger hon till oss att, jo, ska driva kravet att EU ska minska sina utsläpp . Men när hon har chansen att berätta för hela världen vad vi vill göra i EU säger hon inte det, utan då får man lyssna på ministrar från andra länder i stället. 266 (C) replik: hade tre minuters talartid, och det var väl den tid som alla hade, men det var inte alla som respekterade den. Hon fokuserade då på att redovisa just åtaganden, både vad vi har levererat när det gäller snabbstartspengar och vad vi har i prognosen framåt. Engelsmännen valde att göra det på en presskonferens och lurade då världen lite grann, och inte minst . Både och jag som var med vet att det var som blockerade. Det är som är en utmaning för oss alla inom EU när det gäller att skala upp från . har vi till stor del löst AAU-frågorna om överblivna utsläppsrätter, men där var det också som var det stora problemet. var skicklig på att spela upp förväntningar om att skulle kunna komma med nya besked om finansiering. Vi är väl medvetna om att inte är så noga med budgetregler. Men grejen är att inte skulle ha kunnat komma med någonting nytt där som inte finns i statsbudgeten. Hon hade blivit KU-anmäld så det bara skrikit om det om hon hade gömt undan någon miljard för för att sedan kunna komma med en nyhet vid klimatmötet i . Men som sagt har ju ett lite annat förhållande till budgetregler, så det kanske ligger inom ram för vad som är möjligt. Jag tror att det är viktigt att tydligt redovisa vad man gör. Och framåt ser jag gärna att man öronmärker intäkter från auktionering, precis som CDM, som i andra sammanhang är väldigt kritisk mot, har en avgift som ger intäkter till anpassning. Jag ser gärna att vi i utvecklar den modellen. 267 (V) replik: Det här var väldigt intressant, . Vi börjar med CDM-avgiften som ligger på . Utvecklingsländerna föreslog att man skulle höja avgiften, men det var någonting som gick emot. ville inte att man skulle höja avgiften. Så länge vi har CDM ska vi självklart se till att vi tar pengar från systemet och att de oavkortat går till anpassningsfonden. Varför motarbetar ni det förslaget? Det är intressant när du berättar om , för problemet är just att är helt vingklippt vad gäller finansieringsfrågan. Ni har förlorat där. Det är helt uppenbart att det är och som bestämmer i frågan. Sedan kan man gå ut i debattartiklar och så vidare, men det är ett stort problem att ni inom regeringen inte kan fixa nya additionella klimatmedel. Det är det som vi försöker driva på. Vi lägger fram konkreta förslag, till exempel att man ska kunna öronmärka intäkterna från utsläppshandeln. säger du att du gärna vill göra det. Ja, men varför driver ni inte det i budgeten? Varför ser vi inte sådana förslag i budgeten? Jag skulle vilja avsluta med att ställa en helt annan fråga. Den gäller färdplanen till 2050, som du nämnde i ditt anförande och som jag tycker är intressant. Men det är en sak som vi måste få klarhet i här, och det är vad det är för slags utsläpp som ska försvinna egentligen. Är det färdplanen för nollutsläpp till 2050, nämligen att vi inte ska ha några utsläpp alls, eller är det noll nettoutsläpp, som jag tyckte att du sade, ? För mig är det senare någonting helt annat, för då kan man tillgodoräkna sig kolsänkor som markanvändning av skog, CDM och sådana saker. Där vill jag veta vad det enligt är för vision som gäller avseende utsläppen. 268 (C) replik: Först när det gäller finansiering är jag och öppna för att hitta olika sätt att hitta kontinuerliga strömmar, så att man inte behöver sitta och diskutera varje gång i samband med budgeten, däribland att öronmärka intäkter från auktionering och att kanske skala upp CDM-avgiften. Men det viktiga är att först få ramverket för den gröna fonden på plats, just för att vi ska vara säkra på att de pengar som vi avsätter går till utsläppsminskningar. för i andra sammanhang fram kritik mot CDM, om det är additionellt och om det ger effekt. Det är precis samma diskussion som vi har haft om den gröna fonden. Det är därför som det är viktigt att säkra att vi inte bara skickar pengar till något konto och sedan inte riktigt vet vad de används till. När det sedan gäller färdplanen är det riktigt att det är netto noll för samhället totalt. Sedan finns ju samhället i olika sektorer. Jag är till exempel från . finns i , och jag tycker att vi fortsatt ska kunna ha en stålindustri 2050. Det finns idéer i färdplanen för att kunna komma ned när det gäller utsläpp i stålindustrin, men kanske inte till noll. Det innebär att andra sektorer måste ha negativa klimatutsläpp. Vi kan jobba med biologisk carbon capture and storage, till exempel. Vi kan jobba med att öka kolsänkan i skogen och få jordbruket att öka både mullhalt och kolinnehåll i marken. Det kan vi använda EU:s jordbrukspolitik till på ett positivt sätt. Netto ska vara noll, men några sektorer kan vara lite plus och andra lite minus. 269 (KD): Det finns risk att jag upprepar en del av vad tidigare allianskolleger har sagt i talarstolen, men jag tycker att budgetdebatten är ett tillfälle då man får upprepa vad övriga har sagt och kanske med en annan vinkel som gör att det blir en ny ingång i det hela. För mig är rubriken på den här debatten Förvaltarskap och helhet. Har vi inte våra barn och barnbarn för ögonen när vi tänker och agerar gör vi fel. Min uppfattning är att alliansregeringen har detta perspektiv i hela sitt budgetarbete där vi nu debatterar en liten del. Det är dock viktigt att se helheten. Det är viktigt att se att vi arbetar utifrån det generationsmål som finns och där sista bisatsen är en av de väsentligaste bisatser jag har läst på länge, nämligen: utan att orsaka ökade miljö- och hälsoproblem utanför gränser. Exportera inte skiten, skulle ungarna därhemma säga. Det kräver uthållighet, långsiktighet och en budget som är tydlig med att det är just det vi gör: satsar långsiktigt. Låt mig referera till uppräkning av siffror från tidigare budgetprocesser som visar på uthållighet och långsiktighet. Flera har berört det gemensamma internationella arbete som görs. Vi hade säkert velat vara gladare när miljöministern kom hem med de två herrar som hade förmånen att följa med henne . Jag var med . Det viktiga är dock att det nu finns ett formellt dokument att jobba vidare utifrån. har att vara pådrivande i den processen, och jag är mycket glad över den miljöminister som gör det jobbet. är förträfflig på att få människor att se samma sak, driva processer gemensamt och lyckas med saker som kanske ingen trodde var möjliga. Det är också väsentligt att vi satsar resurser internationellt och att det CDM-arbete som gör ska fortsätta. Vi ska kvalitetssäkra det, bli tydligare i att ställa krav, göra uppföljningar och dra lärdom av det som inte varit så bra. För mig är det en självklarhet. Vi har också fått ett underlag för att jobba vidare med färdplan 2050. Då är vi mer på hemmaplan i . Det dokumentet, som också tar sin utgångspunkt i det arbete som denna budget handlar om, är centralt. Jag tror inte att vi kommer att göra exakt som har skrivit, men det kommer att vara en viktig bit i det som jag hoppas på, nämligen ett nygammalt sätt att jobba. Agenda 21-arbetet behöver komma tillbaka till , medvetenheten om att vad du och jag gör gör skillnad. Som sagts är det viktigt med tydlighet. Snabbstartspengarna var på plats för del. Det är viktigt att vi fortsätter driva på processen med den gröna fonden och finansiering där nu när ramverket börjar komma på plats. Men det är klart att som den smålänning jag är hade jag inte velat skicka med pengar in utan att veta hur strukturen ska se ut. Det är för mig ganska självklart. Mycket har sagts om den nya myndigheten . Som gammal kommunpolitiker vet jag att man får skicka med både avvecklingsresurser för det gamla och nya pengar initialt för att bygga upp en struktur. Det är engångskostnader. Däremot har vi inte varit inne och rört i de befintliga resurserna för långsiktighet. Det är viktigt. Det är också viktigt att myndigheten tar det helhetsgrepp på frågor som inte har gjorts tidigare. Det helhetsgreppet kan lända till förebild för andra områden också. De resurser vi har ska satsas på ny teknik och utveckling och inte på att gå tillbaka till gamla system och strukturer. Jag tror nämligen att våra kommunvänner räknar hem energieffektivisering och liknande ändå. Så kloka är de, även om inte alla är smålänningar. När det gäller forskning och utveckling är det glädjande att regeringen har öronmärkt resurser som är i linje med vad vi nu debatterar men som inte ligger inom detta ansvarsområde utan inom forskning och utbildning: att vi får en tydlighet i arbetet med hur vi driver kvotpliktsfrågan framöver och att vi jobbar vidare med ekosystemtjänsterna. Flera av oss hade förmånen att vara med på ett seminarium om detta i går i förstakammarsalen. Det var dock något kallt där, fru talman, så vi kanske inte ska spara fullt så mycket energi. Detta seminarium gav vid handen en vilja och ett underifrånperspektiv i dessa frågor. Vi behöver också få tydliga definitioner på vad våra ekosystemtjänster är värda. Hur kan vi se på dem? Vad har vi för definition av dem? Detta arbete ser jag fram emot, och jag vill trycka på att det är viktigt också i kommande budgetprocesser. Det finns pilotlän som jobbar för grön utveckling. Det ska bli spännande att se om de också kan bli föregångare i andra sammanhang när det gäller hur vi förvaltar våra resurser. Miljömålsberedningen ska nämligen under detta år och kommande år, i linje med den budget som föreligger, jobba fram hållbara markanvändningsdokument. Tänk om tankar i debattartikeln kan bli verklighet och att kan fortsätta vara försöksområde även i andra sammanhang där vi skyddar och bevarar vår på ett bra sätt. Om det är av riksintresse eller inte återstår att se, men tänk om vi kunde göra det för att visa tydlighet, tilltro till vad människor förmår och att vi vill gå före. Jag och tror på människors förmåga att göra skillnad. ska jag beröra ett av mina hjärteområden. Det handlar om uppföljning och utvärdering. En del tycker att det är tråkigt, men jag går i gång på det. Det här utskottet är ett föredöme i att vara uthålligt i det arbetet också, vilket gläder mig. Det gläder mig också att kunna konstatera att sådana rapporter gör skillnad. Flera talare före mig har berört att vi måste se hur vi hanterar den biologiska mångfalden i rinnande vatten och att vi får en lagstiftning som fungerar enligt dagens krav och inte är i vissa delar utan dagsaktuell. Det vill jag påstå, fru talman, är ett exempel på att det utvärderings- och uppföljningsarbete och långsiktiga tänkande som miljö- och jordbruksutskottet står för vinner gehör på olika sätt. Jag yrkar bifall till förslaget i betänkandet och avslag på samtliga motioner. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas .) 13 § Areella näringar, landsbygd och livsmedel Föredrogs miljö- och jordbruksutskottets betänkande 2012/13:MJU2 Utgiftsområde 23 Areella näringar, landsbygd och livsmedel (prop. 2012/13:1 delvis). 270 (S): Vi ska nu debattera miljö- och jordbruksutskottets betänkande nr 2, utgiftsområde 23. Detta är ett viktigt område som påverkar stora delar av vårt land och ger ett tydligt avtryck både i vår natur och i landskapsbilden. Det svenska jordbruket och den svenska landsbygden är något vi måste värna och utveckla. har landsbygden stor potential. Den kan generera nya företag och nya arbetstillfällen. Svenska livsmedel skapas, och där finns rika naturvärden som vi måste förvalta. står vi inför tuffa utmaningar som vi måste ta tag i. Det svenska jordbruket är världsledande när det gäller miljöhänsyn, men vi måste bli ännu bättre och klimatpåverkan måste minska. Läckagen av kväve och fosfor måste bli mindre. Därför måste vi ställa om till ett mer hållbart brukande. Det ska bygga på ny kunskap. Med nya idéer kan vi uppnå det. Vi måste tillsammans rusta och utveckla det svenska jordbruket för att klara den internationella konkurrensen. arbetslöshet är och den fortsätter att stiga. Vi socialdemokrater vill bryta den trenden genom investeringar i innovationer och nya företag. De gröna näringarna har potential, och med en politik med fokus på jobb och tillväxt kan även landsbygden och dess företag vara med i utvecklingen av . För att klara sysselsättningen krävs det att hela lever och utvecklas. Den svenska landsbygden behöver en övergripande och långsiktig utvecklingsstrategi. Det handlar om att våga driva fram och utveckla styrmedel för miljöanpassning och för att förbättra konkurrenskraften och stärka företagandet. Ett sådant exempel är Socialdemokraternas satsning på ett metanreduceringsstöd. Vi vill ge per producerad kilowattimme från stallgödsel. Biogasstödet innebär att en lantbrukare kan producera biogas och återvinna energin från företagets naturgödsel och får då en ersättning för den metangasavgång som förhindrats. Vi menar att förslaget skulle vara en kraftfull åtgärd för att öka biogasproduktionen i och minska jordbrukets klimatpåverkan och övergödningen; det skulle också ge lantbruket en ökad intäkt. kommer den restprodukt som blir, naturgödseln, att bli ett bra bidrag för att vi ska få ett mer hållbart brukande inom jordbruket. Genom en liten stimulans åstadkommer vi mycket. Det ger fördelar för miljön och för det svenska lantbruket. Det är bara ett exempel på hur man med små styrmedel och med politisk vilja kan uppnå stor nytta. Det är några saker som måste förbättras när det gäller svensk konkurrenskraft inom jordbruks- och livsmedelssektorn. Liksom i andra branscher måste det pågå en ständig effektivisering, teknologiskt och genom olika typer av rationaliseringar. Vi socialdemokrater menar att vi i har mycket kvar att göra på detta område och att det är viktigt att vi jobbar med produktionsutveckling och effektiviseringar så att de svenska bönderna och den svenska landsbygden är konkurrenskraftig . Det behöver inte betyda att vi får fler större jordbruk, att färre människor arbetar inom jordbrukssektorn eller att djurbesättningarna blir större. I stället handlar det om att vi måste jobba smart. Det handlar om att investera i ny teknik. Det handlar om att flera lantbruksföretag måste samarbeta och dela på investeringskostnaderna. Vi måste effektivisera, och vi måste vara smartare för miljöns skull och för att klara konkurrenskraften. Självklart ska en ökad effektivisering inte försämra djurskyddet.