prot · GZ09130 · 2012-06-14 00:00:00 — Det behöver inte betyda att alla beslut blir mesiga och tandlösa. kan de beslut som fattas i vara vassa och långtgående och trots det ändå ha ett brett stöd. Just detta att det inte alltid är makten som avgör utan att kunskapen faktiskt har chans att påverka innebär att det kan fattas andra beslut än i de nordiska parlamenten. Genom att våra beslut endast är rekommendationer till regeringarna finns det ett utrymme för att höja ribban, att se längre och vara mer visionär och framåtsyftande än vad regeringarna kan vara, till exempel inom ramen för samarbetet i . blir på det sättet något av den politiska debattens framkant. Det är där man får senaste nytt och det är där man kan avläsa vart de nordiska länderna är på väg. I mina ögon präglas arbetet i väldigt mycket av de hot och de möjligheter vi ser . Utifrån ett miljö- och naturresursperspektiv det utskott jag deltar i är hoten och möjligheterna både sammanvävda och komplexa. Låt mig ge ett exempel. Klimatet förändras så att isarna i våra arktiska farvatten inte längre utgör något större hinder för sjöfart och havsaktiviteter året runt i områden som tidigare bara varit tillgängliga under några korta sommarmånader. otillgängliga fyndigheter av mineraler och olja blir tillgängliga, turism kan strömma in i området och handelssjöfarten kan ta den korta sjövägen till . Men saknas nästan helt sjöräddningskapacitet i om olyckan skulle vara framme. Utsläpp i kalla vatten skadar mångdubbelt mer än utsläpp i exempelvis och dess varma vatten eftersom nedbrytningstiderna är så oerhört mycket längre här i våra farvatten. Den klimatförändring som öppnar för dessa möjligheter, även om det är möjligheter med stora risker, innebär i sig själv stora utmaningar. bestod jordens atmosfär av ungefär 275 ppm växthusgaser eller koldioxidekvivalenter, som en del föredrar att uttrycka det. Det är alltså växthusgaser med en klimateffekt som motsvarar 275 ppm koldioxid. Under industrialismens första tid ökade koldioxidhalten i atmosfären relativt långsamt, men ändå accelererande, och nådde ungefär nivån 300 ppm . ligger den genomsnittliga halten växthusgaser i atmosfären på 395 ppm, och den ökar fortfarande. uppmätte många mätstationer i nivåer på strax över 400 ppm, men det sägs bero på att det är man har de årliga högsta värdena. Man tror att det kommer att sjunka något . Men man kan ju aldrig veta med klimatet. som de här signalerna kommer om 400 ppm i kommer det också oroväckande mätresultat när det gäller metangas, som är en betydligt allvarligare klimatgas än koldioxid. Den kraftiga ökningen kan bero på upptining i , det vill säga i första hand av och norra kontinentalsocklar, och att de stora deponier av metan som finns infrusna där kan ha börjat läcka ut. Om så skulle vara fallet har en av de så kallade tröskeleffekterna inträffat. Det kan betyda väldigt stora förändringar av jordens klimat på . Där krävs det extra vaksamhet. Forskarna påstår att jorden inte har varit i närheten av den här nivån när det gäller halten växthusgaser i atmosfären på åtminstone 800 . De senaste 450 000 åren har vi hunnit med fyra istider. Vi befann oss precis i början av en så kallad mellanistid när industrialismen slog till. De normala variationerna av växthusgaser i jordens atmosfär mellan istid och mellanistid är en variation från ungefär 175 till 275 ppm. Men har vi en nivå på 395 ppm. Det är en nivå som avviker ännu mer, fast åt andra hållet, än den svängning mellan istid och mellanistid som vi har haft. Försök att ta till er att mänsklig aktivitet har laddat atmosfären med egenskaper som är kraftfullare än de som fyra gånger har vänt en istid till en mellanistid. Och handlar det om att vi har skapat förutsättningar i atmosfären för en klimatförändring åt andra hållet och kanske ännu kraftigare. Vi vet faktiskt inte vad ett sådant klimat är för någonting eftersom det inte finns några tydliga spår som vi kan jämföra med. Jag sysslar inte med skrämselpropaganda, och jag är definitivt inte någon domedagsprofet. Det som jag har tagit upp nu är kalla fakta. När jag började i delade vi ut miljöpriset till en klimatforskare från , . Han hade specialiserat sig på klimatförändringens inverkan på våra globala havsströmmar. Jag skulle kunna berätta länge om det. Det satte djupa spår hos mig, men jag tänker hoppa över det. Klimatfrågan var emellertid viktigaste fråga för miljö- och naturresursutskottet. Vi besökte bland annat Ilulissat på . Efter mycket intressanta och lärorika föreläsningar kunde vi, när vi flög tillbaka, med egna ögon se de konsekvenser ovanpå de grönländska glaciärerna som man hade berättat om. Glaciärerna smälter nu så snabbt på ytan att vattnet inte hinner rinna undan, som det brukar göra. Det bildas i stället stora sjösystem ovanpå glaciärerna, vilket ändrar albedoeffekten, det vill säga ljusets reflexion kontra absorption. absorberas av vatten, och reflekteras på den vita isen. Det här är också en trappstegseffekt. Det är en mycket väsentlig förändring, och forskarna har inte klart för sig vad den betyder för smältningsprocessen. När det sedan sker genombrott kan flera kubikkilometer vatten försvinna rakt ned i glaciären som då lyfter sig eller rör på sig. Det är också helt nya fenomen som är okända för forskarna. I har vi svåra diskussioner om frågor där det finns djupa och till viss del ganska naturliga motsättningar. Ska vi verka för att införa ett regelverk för som påminner om det som finns för ? Här ställs ekonomiska och ekologiska intressen på sin spets, och klimatproblematiken blir väldigt tydlig. Jag anser att det är ovärderligt att det finns ett forum där vi har möjlighet att börja hantera så här svåra frågor utan att de nationella särintressena är direkt företrädda och positioner riskerar att låsas. Frågorna kring är på en gång både abstrakta och mycket konkreta, och framför allt kräver de lösningar där alla deltar. Frågan om klimatförändringarna kallas ju ibland för vår tids ödesfråga. För att det inte ska bli ett alltför obehagligt öde krävs det ett oerhört stort mått av samarbete. Vi i kan självfallet inte lösa upp alla de knutar som man inte klarade av att lösa upp i , eller , men vi bidrar aktivt till att öka kunskapen och förståelsen på en nivå närmare dem som berörs, vilket är väsentligt. Behovet av ett ökat samarbete, för att möta alla de utmaningar som vi står inför och för att vi på ett klokt sätt ska kunna hantera alla de möjligheter som uppstår med ett nytt klimat, gör att jag yrkar bifall till motiveringen i reservation 4. 167 (SD): Det nordiska samarbetet sträcker sig över många områden. I detta betänkande behandlar vi både en skrivelse om det nordiska samarbetet och en redogörelse från den svenska delegationen i . har inkommit med två motioner som behandlas i detta betänkande. De rör ett fördjupat försvarssamarbete, nordisk kultur och ett stärkt djurskydd i . Jag vill främst säga något om dessa. Jag vill även yrka bifall till vår reservation nr 2 till stöd för våra motioner. betraktar i fallande ordning som en del av en nordisk, europeisk, västerländsk och global gemenskap. I linje med detta vill vi särskilt arbeta för att stärka den nordiska identiteten och bredda och fördjupa det nordiska samarbetet. De nordiska länderna innehar ett gemensamt kulturarv och gemensamma värderingar, och en samverkan mellan länderna är en god nordisk tradition. Det gläder mig därför att det finns ett enigt utskott som anser att det nordiska samarbetet är av stor vikt för . Enligt min mening är det mest innehåll och inriktning som vi har lite olika åsikter om. vill, i likhet med vad som fördes fram i Stoltenbergrapporten , öka det nordiska samarbetet i en rad frågor på försvars- och säkerhetsområdet. Vi ser uppenbara förtjänster med att de nordiska länderna tar ett gemensamt ansvar för regionens säkerhet. Vi välkomnar därför att de nordiska länderna lanserade Nordefcosamarbetet 2009. I detta betänkande framhåller regeringen att man strävar efter att stärka ländernas möjligheter att främja gemensamma intressen och bidra till säkerhet och stabilitet. Det låter ju bra och lovande, men vi anser inte att de konkreta framsteg som har gjorts för att uppnå ett fördjupat försvarssamarbete är tillräckliga. vill därför att bland annat ska verka för ett tätare samarbete vad gäller en samordning av den nordiska luftövervakningen, inklusive luftförsvaret över , samt utveckla ett system för övervakning av havsområdena. välkomnar att de nordiska utrikesministrarna under sitt möte i enades om en solidaritetsförklaring på det utrikes- och säkerhetspolitiska området mellan de nordiska länderna. Genom solidaritetsförklaringen säger de fem länderna att i det fall ett nordiskt land skulle drabbas av en kris eller ett angrepp kommer övriga länder att bistå med relevanta medel. Denna solidaritetsförklaring är dock fortfarande ganska allmänt hållen och säger inte mycket om hur länderna konkret avser att reagera och hjälpa varandra i händelse av att ett enskilt land hamnar i trångmål, exempelvis vid ett yttre angrepp eller otillbörlig press. Men håll i er nu! I detta betänkande framkommer att regeringen i samarbete med de andra länderna faktiskt har börjat konkretisera denna solidaritetsförklaring. De har nämligen börjat titta på cybersäkerheten. , och , ni kan alltså vara lugna, för om ni hamnar i trångmål vid ett yttre angrepp eller otillbörlig press kan i alla fall bidra med den virtuella säkerheten! Däremot kan inga större garantier ges för säkerhet i den verkliga världen. förväntar sig mer engagemang än så från sida vad gäller denna solidaritetsförklaring. Vi anser att bör bygga upp ett försvar värt namnet så att vi verkligen kan bistå andra länder med resurser. har vi knappt resurser nog att försvara vårt eget land. Jag vill gå vidare och säga något om eftersom det också berörs i detta betänkande. Det är naturligtvis viktigt och önskvärt att skydda den känsliga arktiska miljön från skadlig exploatering. är många faktorer inblandade här. Det arktiska havet rymmer inom sig både områden som är skyddade av och områden innanför ländernas egna territorier. Vi anser det vara viktigt att i är drivande för att nå en hållbar överenskommelse med de berörda länderna kring med ett så bra regelverk som möjligt som utgår från och har höga miljökrav och höga krav på tekniken och säkerheten. Det är också viktigt att ta hänsyn till ursprungsbefolkningarnas förutsättningar och behov. Från försvar och vill jag nu övergå till att säga något om nordisk kultur. Vi från har motionerat om att inrätta en nordisk kulturkanon. Den djupaste roten till den svenska kulturens särart menar vi ligger i vår historia och i den natur och det klimat där den har vuxit fram. Mot denna bakgrund är det ganska naturligt att vår kultur uppvisar stora likheter med våra nordiska grannländers. Denna nordiska kulturgemenskap är något som vill bejaka och bygga vidare på. beslutade den borgerliga danska regeringen med stöd av att ta fram förslag på verk som kunde anses vara särskilt värdefulla delar av det danska kulturarvet och som tillsammans kunde skapa en dansk kulturkanon. De områden som berördes var bland annat arkitektur, bildkonst, design, film, litteratur, scenkonst och barnkultur. Projektet bidrog starkt till att blåsa liv i den danska kulturdebatten och lyfte kulturpolitiken till en helt ny position på den politiska och mediala dagordningen. I samband med beslutet om denna danska kulturkanon föreslog också den danska undervisningsministern att en gemensam nordisk litteraturkanon skulle tas fram med motiveringen att öka språkförståelsen mellan länderna och värna det gemensamma kulturarvet. Han hoppades att denna nordiska litteraturkanon skulle väcka både inspiration och debatt i när den nordiska kulturgemenskapen behövde synliggöras och förstärkas. Alla de fem nordiska regeringarna ställde sig bakom satsningen och finansieringen skedde via . Resultatet Nordisk litteratur til tjeneste presenterades 2008, och den bidrog till både ökad debatt och ökat intresse kring den nordiska kulturen. Vi från menar att borde följa upp denna satsning och med inspiration från den danska modellen ta fram en ny, bred nordisk kulturkanon som även innefattar områden som arkitektur, bildkonst, musik, scenkonst, film och barnkultur. Utskottets enda respons på detta förslag var att lyfta fram den litteraturkanon som jag just nämnt, samt omnämna att nordisk litteratur har varit i fokus på bokmässor i och . Varför man inte vill se en bredare kulturkanon som innefattar andra områden än just litteratur ger dock utskottet inget tydligt svar på. Avslutningsvis vill jag också säga något om djurskydd i . Det var en stor debatt om djurskydd här i kammaren i går. För har det varit centralt att i vår politik värna om djurens välbefinnande, och vi strävar efter ett samhälle där inga djur utsätts för onödigt lidande. Djurskyddet inom de nordiska länderna har långa anor och en djup folklig förankring. De nordiska länderna står sig också väl vid en internationell jämförelse, men förbättringspotentialen är fortfarande stor, och på vissa områden har halkat efter. Enligt bland annat rapporten djurskydd från förbundet är det tveksamt om de nordiska länderna kan sägas vara bäst i världen eller ens i när det gäller djurskydd. har därför i en motion föreslagit att de nordiska länderna borde enas om en gemensam målsättning om att vara världens ledande region i frågor som gäller djurskydd och djurens välbefinnande. Ett stort problem är också att det fortfarande finns stora skillnader beträffande djurskyddslagstiftningen och uppföljningen av denna mellan de nordiska länderna. Stora skillnader mellan länderna i detta avseende bidrar till att skapa ekonomiska incitament för ett bristande djurskydd då ett nordiskt land genom en svagare djurskyddslagstiftning kan skaffa sig konkurrensfördelar gentemot de övriga nordiska länderna. Ett tydligt exempel på detta har varit det förhållandevis svaga djurskyddet inom den danska grisnäringen som gett danska grisbönder ekonomiska fördelar i förhållande till svenska grisbönder. vill inte att det ska finnas några ekonomiska fördelar med ett bristande djurskydd. Ett annat exempel på behovet av samarbete mellan länderna är att en person som belagts med djurförbud på grund av vanvård i ett land kan flytta till ett annat nordiskt land och fortsätta att bedriva verksamhet. Detta vill vi förhindra, men tyvärr var vi ensamma om att tycka så i gårdagens debatt om djurskydd i miljö- och jordbruksutskottet. Utskottet lyfter i betänkandet fram att en nordisk arbetsgrupp inrättats med mål att säkerställa ett effektivt samarbete inom djurskydd och livsmedel. Det är något vi välkomnar, men vårt förslag och vår önskan är att inom ramen för denna arbetsgrupp och det nordiska samarbetet i stort tydligt ska arbeta för att de nordiska länderna i större utsträckning än harmoniserar djurskyddslagstiftningen och regelverket för att värna om djurens välbefinnande och för att bristande djurskydd inte ska kunna utgöra en konkurrensfördel inom . Jag yrkar med detta bifall till reservation nr 2. 168 (V): hade vi som ingår i en debatt om gränshinder, samarbete och så vidare. Området är brett och kan handla om allt från företagande till arbete över gränserna, rättigheter, problematik med kärleken när man ska flytta, hbt-frågor och så vidare. Jag tänker lägga fokus i mitt anförande på punkt 2 i betänkandet och ta upp samarbetet med närområdet. Klimatförändringarna runt om i världen som vi i väst i första hand står för har katastrofala följder. Vilka är det som drabbas? Jo, det är de som lever i utvecklingsländerna som till större delen drabbas av det. Det är människorna i de länder där man har det tuffast i sin vardag när det gäller ekonomi, arbete, utbildning, tak över huvudet, tillgång till rent vatten och mediciner och så vidare som drabbas. Listan kan göras lång. De snabba och dramatiska effekter som vi ser vid polerna är en del i det här. , alltså 2011, smälte isen på som mest. Det är inte bara sorgligt, utan det är också skrämmande och bedrövligt. I spåren av detta ser vi att områden som har legat skyddade under istäcket nu ligger öppna, och många aktörer ser möjligheten att ta för sig och utvinna naturresurser som till exempel olja, kol, gas och mineraler. När dessa fyndigheter är tillgängliga ökar intresset från många aktörer världen runt som, tycker jag, vill roffa åt sig och som framför allt i det här ser att deras plånböcker kommer att bli allt fetare. Detta, fru talman, sker på bekostnad av vår överlevnad. Jag tycker att det är otroligt skrämmande att pengar står över till och med människors överlevnad, ja, rent av vår planets hela överlevnad. anser att delar av som varit skyddade på grund av dess permanenta havsistäcke också nu måste skyddas från utvinning av naturgas och olja. måste ha den utgångspunkt som vi deklarerade när vi tog över ordförandeklubban, nämligen att det är centralt att den känsliga arktiska miljön ska skyddas och få högsta prioritet under ordförandeskapet. Det sade vi då. Men i praktiken är det bara tomma ord. Vi har inte gjort så mycket för att avvärja de absolut största hoten mot miljö, det vill säga förbränning av fossila bränslen och borrning av olja. Naturligtvis måste vi också med all kraft förhindra att fiske möjliggörs i den större skala som tidigare förekommit, det vill säga stoppa rovfiske och utfiskning. I detta måste givetvis ursprungsbefolkningens krav tas på allvar. De kommer alltid i skymundan. Det får inte bara bli några vackra ord på ett papper. Det mest troliga är att delar av kommer att vara exploaterade inom ett eller några decennier. Därför måste regeringen agera kraftfullt och ta initiativ till ett moratorium. Vi vill att det ska gälla all utvidgad exploatering av , som verkar för att ett nätverk av skyddade områden införs i regionen. anser också att regeringen kraftfullt måste driva på och verka för ett förbud mot oljeborrning i den arktiska oceanen. Det är dock svårt att tro att vi skulle få gehör för detta, i alla fall så länge vår utrikesminister sitter som ordförande i rådet. Hans förehavanden när det gäller olja och gas känner vi till . Om inte vi visar mod och menar allvar med att skydda från utfiskning, havsförsurning, issmältning och storskaliga olyckor, vem ska då göra det? Efter oss tas klubban i rådet över av , det land som har lämnat och som är fast beslutet att fortsätta att utvinna olja ur oljesand, med förödande konsekvenser såväl för klimatutsläppen som för skogar och människor i dessa områden. Efter kommer att ta över ordförandeskapet. Vår tid för att agera är mycket knapp. Regeringen måste visa mod och agera, visa i praktiken att vi står upp för löftet att skona . Därmed, fru talman, yrkar jag bifall till reservation 4. 169 (M): Vi behandlar i betänkande UU9 dels regeringens skrivelse Nordiskt samarbete 2011, dels redogörelsen till svenska delegations berättelse om verksamheten . är en parlamentarisk församling bestående av delegater från alla de nordiska länderna samt de självstyrande områdena , och . I samarbetar ländernas parlament och regeringar inom många områden. roll är att ta initiativ där man ser behov eller möjligheter till framsteg i det nordiska samarbetet. Allt, fru talman, för att skapa nordisk nytta! Att det nordiska samarbetet har en bred folklig förankring är något som vi ofta lyfter fram. Denna breda förankring är i många hänseenden unik. Vi har inom många gemensamma beröringspunkter, vilket ökar och stärker det nordiska samarbetet. Att bo i borde innebära att du kan röra dig fritt mellan de nordiska länderna och göra egna val: var du vill bo, studera, arbeta eller driva företag och var du vill bosätta dig när du blivit äldre och kanske är i behov av mer vård och omsorg. Alla dessa beslut borde vara enkla och självklara att göra. Vi ska inte hindras av lagar och regler som tolkas olika inom våra nordiska grannländer. var första året som alla de nordiska parlamenten höll en temadebatt i respektive parlament. Temat var detsamma i alla parlament, nämligen den fria rörligheten och gränshinder inom . Det är intressant att våra grannländer är våra viktigaste handelspartner för oss i . Det innebär att incitamenten att avskaffa gränshinder och öka gränshandeln är stora. En stor andel av den nordiska befolkningen pendlar över gränsen till något nordiskt grannland eller som veckopendlare. Det är vår uppgift inom samtliga nordiska parlament att göra detta så smidigt som möjligt. Det här är nordisk nytta! saknas det rutiner för att förhindra uppkomst av nya gränshinder inom . Det avskaffades 13 gränshinder , men det uppkommer ständigt nya hinder. har haft ordförandeskapet i . Inom detta samarbete har stor vikt lagts på ekoeffektiv ekonomi. Det innebär förbättrade villkor för små och medelstora företag i regionen. Det innebär även satsningar på energieffektivisering. För att vår region ska kunna fortsätta att utvecklas är vi beroende av ett konkurrenskraftigt näringsliv. Det är därför av stor betydelse att regelverken för handel inom görs så lika som möjligt. Detta är också ett av de gränshinder som står på agendan att lösa. Det här är nordisk nytta! arbetar med språkförståelse inom . Vi är ca 26 miljoner människor som bor i vårt område, men det finns hinder i språkförståelsen som gör studier och arbete till en utmaning. Det pågår projekt för att försöka hitta metoder att främja språkförståelsen. Ett stort arbete har gjorts för att få till stånd en nordisk tv-kanal. Här har man sneglat på hur den fransk-tyska kanalen Arte byggt upp sin verksamhet. Det ska även göras en marknadsundersökning i för att se om det finns intresse för en gemensam tv-kanal. Det här är nordisk nytta! Vi lever i en alltmer globaliserad värld, och det innefattar oss i i allra högsta grad. har därför initierat ett globaliseringsarbete för att profilera och synliggöra som en föregångsregion. Det pågår arbeten inom många områden, som klimat, forskning, utbildning och kultur. har mer än 20 konkreta projekt startats. Klimat- och miljöfrågorna är stora inom det nordiska samarbetet. Även säkerhetsfrågor är av stor vikt för vår region. fortsatte man att fördjupa det försvarspolitiska samarbetet för att stärka den säkerhet och stabilitet som råder i vår region. Samarbetet innebär också att de nordiska ministrarna är överens om att se över hur andra samarbetsformer kan se ut i våra insatser i till exempel och östra . De nordiska länderna har även undertecknat ett samförståndsavtal om postering av diplomater på varandras utlandsmyndigheter. Det här är nordisk nytta! Vi står inför en demografisk utmaning i . Vi blir äldre och friskare, vilket kommer att ställa höga krav på vår äldreomsorg. Tack vare att vi har ett öppet väljer många att bosätta sig i andra länder när de blir äldre. Vi har en liknande problematik i alla de nordiska länderna, att arbetskraften inte kommer att vara tillräcklig inom exempelvis äldreomsorgen. Vi måste även inom detta område se hur vi kan använda de nordiska resurserna på bästa sätt. Än en gång, fru talman, är det här nordisk nytta! inom har valt att särskilt arbeta med vad som kan göras för att vända utvecklingen i socialt utsatta områden. En särskild arbetsgrupp inom utskottet har diskuterat bland annat språk, kvinnors inkludering i samhället och vikten av föreningsliv för att förbättra integrationen i det nya nordiska landet. Många av de kommuner som arbetsgruppen besökte har stora projekt på gång för att förbättra integrationen, men mycket arbete återstår. Det som är en tydlig gemensam utmaning är att det är svårt att få kvinnor i de olika bostadsområdena att delta i aktiviteter och utbildning. förslår i rapporten att ett gemensamt verktyg ska användas för att mäta framsteg inom integration i och att även problem och utmaningar ska rymmas i detta verktyg för att få en bättre samsyn och en gemensam strategi. Det här, fru talman, är nordisk nytta!