prot · H00944 · 2012-12-14 00:00:00 — Förste vice talmannen meddelade att (S) ansökt om ledighet den 15 januari31 . Kammaren biföll denna ansökan. Förste vice talmannen anmälde att (S) skulle tjänstgöra som ersättare för . 2 § Beslut om senaste dag för avlämnande av propositioner I enlighet med 3 kap. 3 § riksdagsordningen hade talmannen föreslagit att propositioner som regeringen avsåg skulle behandlas under innevarande och för vilka särskild tidpunkt inte var föreskriven skulle avlämnas . Kammaren biföll detta förslag. 3 § Meddelande om preliminär plan för kammarens sammanträden Förste vice talmannen meddelade att en preliminär plan för kammarens sammanträden med voteringstider delats ut till ledamöter. 4 § Anmälan om inkommen faktapromemoria om förslag från Europeiska kommissionen Förste vice talmannen anmälde att följande faktapromemoria om förslag från Europeiska kommissionen inkommit och överlämnats till utskott: 2012/13:FPM31 Fördjupat samarbete på området för skatt på finansiella transaktioner KOM(2012) 631 till skatteutskottet 5 § Anmälan om inkommen granskningsrapport från Förste vice talmannen anmälde att följande granskningsrapport inkommit från : RiR 2012:23 Början på något nytt Etableringsförberedande insatser för asylsökande 6 § Hänvisning av ärenden till utskott Föredrogs och hänvisades Motioner 2012/13:C1 och C2 till civilutskottet 7 § Förnyad bordläggning Föredrogs och bordlades åter betänkande 2012/13:AU2 betänkande 2012/13:JuU1 betänkande 2012/13:UbU2 betänkande 2012/13:CU3 8 § Svar på interpellation 2012/13:153 om kränkningarna på 1 Utbildningsminister (FP): har frågat mig om jag avser att dra tillbaka Lundsbergs skolas ställning som riksinternatskola. Dinamarca undrar även vilka åtgärder jag avser att vidta dels för att regeringen inte ska besluta om ställning som riksinternatskola gällande skolor där kränkande behandling av elever förekommer, dels för att inga elever i svensk skola ska utsättas för kränkningar. Inledningsvis vill jag betona att utbildningen vid alla skolor i ska förmedla och förankra respekt för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande värderingar som det svenska samhället vilar på. Inget annat än nolltolerans ska råda mot kränkningar i skolan. Regeringen har genomfört en rad insatser på övergripande nivå för att stärka värdegrundsarbetet inom skolan och för att höja effektiviteten i arbetet mot bland annat mobbning och annan kränkande behandling i skolan. är ansvarig tillsynsmyndighet och ska bland annat se till att huvudmän genomför åtgärder för att förebygga och förhindra att elever utsätts för kränkande behandling. Skolinspektionen förfogar över olika möjligheter att ingripa och kan exempelvis utfärda föreläggande med vite. Bedöms missförhållandena som mycket allvarliga har inspektionen även möjlighet att besluta om att återkalla godkännandet för enskilda huvudmän och att stänga skolor tillfälligt. Jag kan inte kommentera ett enskilt fall, men när det gäller riksinternaten kan jag säga att jag har tillsatt en arbetsgrupp som bland annat ska se över regelverket. Arbetsgruppen ska redovisa sitt uppdrag . Som jag även nämnt i tidigare frågesvar till avvaktar jag arbetsgruppens redovisning innan jag tar ställning till vilka åtgärder som kan bli aktuella att vidta. 2 (V): Jag vill börja med att tacka för svaret. Det är en väldigt allvarlig fråga som vi har att debattera här . Som förälder blir jag mycket illa berörd av det som har framkommit i anmälningar till Skolinspektionen om grova övergrepp av och på barn. Det har handlat om sexuellt våld och gruppvåldtäkter. Skolinspektionen upptäckte vid besök på skolan pennalism, misshandel och hot. När det blev känt strömmade telefonsamtal in till myndigheten. Anonyma personer berättade då även om sexbrott. Det gällde gruppövergrepp på flickor och pojkar, som enligt Skolinspektionens anteckningar fick trä kondomer på kvastskaft och köra in i varandras ändtarm. Vi måste ha en skola att lita på, en skola som elever och föräldrar kan känna sig trygga med. Förekomst av kränkningar över huvud taget är oacceptabelt. Att elever dessutom bor på skolan gör dem extra utsatta. Det är framför allt på elevhemmen som dessa övergrepp och kränkningar har skett. lämnade Lundsbergs skola in en ansökan till där skolan anhöll om att få ställning som riksinternat. senare, , beslutade regeringen att Lundsbergs skola skulle få ställning som riksinternatskola. Det finns anledning att tro att beslutet inte hade föregåtts av någon närmare granskning eller prövning, varför jag undrar vilka åtgärder regeringen och utbildningsministern avser att vidta för att regeringen inte ska besluta om ställning som riksinternatskola för skolor där kränkande behandling av elever förekommer. Även om det tidigare inte var så öppet som om kränkningarna på skolan har det funnits misstankar, eller rykten om man så vill, om att det förekommit pennalism. Det borde rimligtvis ha undersökts närmare. Jag instämmer med utbildningsministern i att inget annat än nolltolerans mot kränkningar i skolan ska råda. Vi ska ha en skola att lita på. Av den anledningen är det helt orimligt att Lundsbergs skola trots anmärkningar från Skolinspektionen och hot om vitesföreläggande inte har visat sig vidta tillräckligt med åtgärder för att få stopp på kränkningarna, tvärtom. Efter Skolinspektionens återbesök misshandlades en grupp elever i sitt rum. Det är bra att ministern har tillsatt en arbetsgrupp, men på får man nog anse att det behövs handling nu för elevernas skull. Regeringen är den som beslutar om ställning som riksinternat. Det innebär att en skola har rätt till statsbidrag. Ett återdragande av ställningen som riksinternat skulle vara ekonomiskt kännbart men också en viktig markering av att regeringen menar allvar med att det är nolltolerans mot kränkningar i skolan som ska gälla. Avslutningsvis vill jag fråga ministern exakt vilket regelverk det är som arbetsgruppen ska se över. 3 Utbildningsminister (FP): Jag blir naturligtvis också väldigt illa berörd av uppgifter som framkommer i medier och i anmälningar. kan vi inte, och det utgår jag från att interpellanten också anser, fatta myndighetsbeslut eller lagstiftningsbeslut på basis av medieuppgifter eller på basis av uppgifter i en anmälan. Vi har myndigheter och rättsväsen för att granska detta, och den granskningen måste få ha sin gång. Jag har ingen anledning att tro att de uppgifter som kommer fram är felaktiga, men jag måste ju veta att de inte är felaktiga eller överdrivna när man fattar beslut. Det är därför som Skolinspektionen granskar detta. De lägger ned betydande kraft på att granska just den skola som interpellanten utgår från i sin interpellation. Jag vill inte och får inte gå in på detaljerna i granskningen av just denna enskilda skola, utan jag nöjer mig med att konstatera att jag också blir illa berörd av uppgifterna. I fortsättningen av den här debatten tänker jag koncentrera mig på det generella regelverket, som jag också uppfattar att interpellanten frågar om. Vi har mycket riktigt i lagstiftningen dels friskolor, dels något som heter riksinternatskolor. Alla riksinternat som finns är också friskolor. Det finns många friskolor men bara ett fåtal riksinternatskolor. I grunden är de tre riksinternatskolorna Lundsberg, och Grenna också fristående skolor. De är privatägda och fristående. Därutöver är de också riksinternatskolor. Den historiska bakgrunden till detta var att svenskar som flyttade utomlands i samband med arbete utomlands i näringslivet eller i andra funktioner inte ville flytta med barnen till en helt ny skola utomlands med en helt ny läroplan, andra språk och så vidare. Därför skulle de kunna gå på internatskolor i . Det var den historiska bakgrunden till dessa skolor. Detta ansågs angeläget, men i och med att det finns internat blir ju kostnaden för skolan högre. Det är det som är bakgrunden till reglerna. Jag menar att det finns skäl att ifrågasätta huruvida riksinternatskolor ska ha särskild legal status. Även om man tar bort den statusen och de blir vanliga friskolor får de naturligtvis ha internat om de vill. Det finns inga förbud mot att man låter sina barn bo på internat. Det finns inga hinder för det. Men den särskilda legala statusen är inte längre given. För många elever på dessa skolor är det inte alls så att föräldrarna bor utomlands, och då försvinner det särskilda intresset för av att ha detta av internationella skäl. Vi har inte tagit ställning , men detta är bakgrunden till att jag vill granska om det finns motiv att ha en särskild legal ställning för riksinternaten. Det regelverket ser arbetsgruppen nu över. Jag vill understryka att även om man tar bort särställningen är de fortsatt friskolor och kan bedriva sin verksamhet, och internaten kvarstår väl i den mån skolorna och föräldrarna vill det. Det finns alltså inga hinder. Det förändrar inte verksamheten som sådan om särställningen i lagstiftningen försvinner. Men naturligtvis är det så, som interpellanten säger, att de särskilda statsbidrag som utgår för att skolan är internat då skulle avvecklas. Det är detta som arbetsgruppen nu tittar på. Den ska återkomma till mig . 4 (V): Jag tvivlar inte på att ministern är lika oroad som jag över det som har framkommit. grundas det dock inte bara på rykten. Skolinspektionens rapporter har ju varit ganska skarpa. Därför menar jag att man borde agera. Det har tidigare framkommit uppgifter om pennalism. har tittat på detta, och i , som filmades , framkom det att det fanns pennalism. Även om det är misstankar borde man ha granskat den här typen av skolor . Också regelverken bör man se över med tanke på hur snabbt Lundsberg fick ställning som riksinternat. Det var knappt en månads betänketid. Även detta behöver ses över. Det är väldigt bra att man vill se över regelverket och om man ska ha den här typen av särställning över huvud taget. Man måste nog också titta på hur tillstånden ges, om de över huvud taget ska ges. Jag vill ändå ta utbildningsministern på orden. Det han säger i sitt svar är väldigt skarpt, nämligen att det är nolltolerans mot kränkningar som ska råda. Vid tidigare tillfällen har utbildningsministern också talat om att sätta hårt mot dem som utövar kränkningar eller mobbar. I de fall som har uppdagats är det framför allt de som har varit utsatta för kränkningarna som har råkat illa ut. Det är de som har fått sluta på skolan och som har behandlats som illojala mot skolan. Det är allvarligt. Även om man har tillsatt en arbetsgrupp för att se över regelverk handlar det inte riktigt om att få stopp på den här typen av kränkningar. Det vore kännbart för en skola som Lundsberg vi vet att det har framkommit även på de andra riksinternaten även om det är allvarligast på Lundsberg om man miste sin ställning som riksinternat, bland annat för att man då skulle gå miste om statsbidragen. Men naturligtvis är det som har framkommit ett hårt slag mot dem och deras status. Vi har redan sett hur företag har dragit sig undan från att sponsra den här skolan. 5 Utbildningsminister (FP): Jag vill problematisera detta. Vi har en skollagstiftning med mycket skarpare toleransgänser när det gäller kränkningar och mobbning. I någon mening har sådant aldrig varit acceptabelt, men det har aldrig förut funnits några skarpa regler att ta till när sådant händer i skolväsendet. Den här regeringen har infört en skolinspektion med mycket skarpa sanktionsmöjligheter. Här uppmärksammas något som sannolikt är mycket allvarligt på en skola. Då kräver att det är jag som ska agera. Men anledningen till att vi har inrättat dessa myndigheter är ju att det är de som ska agera, och de agerar också. De agerar enligt regelverket och lagstiftningen. De dömer ut vite. Det är bland det tuffaste man kan göra. Det har bara dömts ut två viten över huvud taget under de år som den nya skollagen har gällt. Det ena gäller Lundsberg, och det andra gäller kommun. Det är en mycket tung åtgärd man vidtar. Jag tycker att det är rätt och bra. Men det är konstigt om tycker att det är regeringen som ska gripa in när myndigheterna nu agerar om detta inträffar. Att jag säger så beror inte på att jag försvarar det som eventuellt har skett på Lundsberg, naturligtvis inte. Redan den första inspektionsrapporten var allvarlig. Sedan har det framkommit ytterligare påståenden som får prövas och granskas. Om alla dessa påståenden är riktiga eller om huvuddelen av dem är riktiga är det mycket allvarligt. Men vi har byggt upp inspektionssystem och lagstiftning för att hantera detta. Ytterst kan Skolinspektionen dra in tillståndet för skolan, alltså tillståndet som friskola. Då får den lägga ned, och då hjälper det inte att vi ger riksinternatbidrag, för det finns ingen skola kvar. Denna makt har Skolinspektionen fått. Och på den punkten uppfattar jag att har varit enig. Jag tycker att det vore fel om vi, när nu myndigheterna börjar agera enligt den nya skarpa lagstiftningen, skulle köra över dem och ta ifrån dem den inspektionsmakt som de har fått och om regeringen i stället skulle börja agera. Det blir ett väldigt mediefokus på just denna skola. Det beror på att det har skett allvarliga saker. Jag tror inte att man ska bortse från faktorn att Lundsberg har en profil som gör att den blir extra kontroversiell. När det uppstår problem på andra skolor brukar nämligen Dinamarca kräva mer pengar och mer resurser. Men just denna skola ska få mindre resurser när det är problem där. Var och en får väl spekulera i varför Dinamarca agerar just så när det gäller Lundsberg. Men jag kommer inte att lägga fingrarna emellan om frågan kommer upp på regeringens bord för att inspektionen säger: krävs det tuffa tag, och det är regeringen som ytterst har makten när det gäller riksinternat. Då kommer jag inte att tveka . Men det är ytterst Skolinspektionen som har fått makt och myndighet av att göra de här granskningarna och vidta åtgärder. De går grundligt till väga. Den andra frågan om riksinternatskolornas ställning, legalt, är en annan fråga. Riksinternatskolornas ställning, legalt, har ju inte primärt att göra med om det har varit kränkningar på en av dessa skolor eller inte. Det är två helt olika frågeställningar. I det här fallet handlar det om samma skola, men det är två olika frågor. Om man har misskött sig så grovt att Skolinspektionen bedömer att skolan inte ska få finnas kvar kan Skolinspektionen dra in tillståndet för friskolan. Det vore märkligt om åtgärden i stället skulle bli att regering och riksdag ska fatta ett beslut att dra in riksinternatskolor över huvud taget i på basis av att en skola i så fall har misskött sig. Den relevanta åtgärden är att slå till mot just den skolan. Däremot är det en annan fråga som Dinamarca väcker, som måste hållas isär från den andra. Ska vi över huvud taget ha riksinternatskolor i lagstiftningen? Jag är, som sagt, öppen för att se över den frågan. 6 (V): Jag vet att Skolinspektionen har fått starkare mandat att utöva handlingskraft mot skolor som missköter sig. Men det som är skillnaden i det här fallet är att regeringen också kan agera. Ni har makten att kunna agera, eftersom det är regeringen som ger ställning som riksinternat. Visst kan Lundsberg fortfarande fortsätta som fristående skola. Men det är klart att det skulle spela roll för en skola som Lundsberg om man förlorade sin ställning som riksinternat, både ekonomiskt och statusmässigt. Det är det ansvaret som jag vill att utbildningsministern ska ta. Det är en viktig markering mot , att den här typen av grova kränkningar och grova övergrepp är helt oacceptabla och att den nolltolerans som talar om ska råda. Det här fallet är speciellt, och det handlar inte om vilka det är som sätter sina barn på jag förstår att det är det som är ute efter. De här barnen är extra utsatta eftersom de bor på internat. De är kanske långt hemifrån. De har inte sina föräldrar i närheten. De går inte hem efter skolan, utan de är kvar. Och det är framför allt på elevhemmen som grova och sexuella övergrepp och misshandel och annat har förekommit. Det är det som jag vill komma till. Regeringen har makt. Regeringen har möjlighet att göra någonting utöver det som Skolinspektionen gör. Om inte de övergrepp och kränkningar som har uppdagats på Lundsberg är tillräckliga för att regeringen ska kunna agera undrar jag: Vad är det då som krävs? 7 Utbildningsminister (FP): Regeringen har väldigt mycket makt att utöva mot enskilda människor. Och det är i varje fall min utgångspunkt att vi, när vi utövar den makten mot enskilda människor eller mot institutioner som drivs av människor, måste göra det med rättssamhällets principer som grund. Denna riksdag har bestämt att det är som tar emot anmälningar, värderar anmälningar, granskar anmälningar, utreder anmälningar och kommer till slutsatser. Om vänder sig till regeringen detta har jag gjort klart både i debatten och för Skolinspektionens ledning och säger att man bör vidta en åtgärd kommer jag inte att tveka att göra det eller att föreslå regeringen att vi ska göra det. Men jag är inte skolinspektör. har inga egna skolinspektörer som åker och granskar skolor. Det är som gör detta. Jag tänker inte fatta beslut på basis av medieuppgifter eller på basis av påståenden i anmälningar förrän de är granskade. Jag har ingen anledning att tro att påståendena inte är korrekta, men ska man fatta regeringsbeslut måste de värderas och utredas av våra myndigheter. Det är så ett rättssamhälle fungerar. Jag kommer inte att tveka att vidta de strängaste åtgärder som jag har befogenhet att vidta om det finns skäl att göra det enligt den lagstiftning och de rutiner och processer som vi har byggt upp. Men jag tänker inte göra det förrän underlaget är färdigt. Det får naturligtvis, som interpellanten förstår, mycket långtgående effekter om vi vidtar dessa stränga åtgärder. Ska vi göra det måste det finnas ett riktigt underlag för detta, och det inväntar jag . Det är Skolinspektionen som hanterar detta. Skolinspektionen har än så länge vidtagit den strängaste åtgärd som man har vidtagit sedan den nya skollagen infördes när det gäller just denna skola. Det pågår en fortsatt granskningsprocess. Vi får vi se var det landar. Överläggningen var härmed avslutad. 9 § Svar på interpellation 2012/13:169 om it i undervisningen 8 Utbildningsminister (FP): har frågat mig vad jag avser att göra för att alla elever i ska få chansen att ta del av it i undervisningen samt för att Statens skolinspektions granskning av it i undervisningen ska tas på allvar. Det är mycket viktigt att eleverna i de svenska skolorna har moderna och bra lärverktyg och kan använda dem på ett sätt som stöder lärandet. Det är därför som det i skollagen framgår att alla elever ska ha gratis tillgång till de lärverktyg som behövs för en tidsenlig utbildning. I de nya läroplanerna och i ämnes- och kursplaner har dessutom it skrivits fram på ett tydligare sätt, och det framgår nu att eleverna ska kunna använda modern teknik som ett verktyg för kunskapssökande, kommunikation, skapande och lärande. Jag vill dock betona att det är upp till lärarna att bestämma hur undervisningen ska läggas upp, det vill säga vilka metoder och material som ska användas så att de nationella målen och kunskapskraven uppnås. Skolinspektionens granskning visar att skolledningens roll är viktig när det gäller om och hur it används i undervisningen. Det krävs ett gott pedagogiskt ledarskap och en strategi för hur it och andra lärverktyg bör användas i undervisningen. Sedan måste även lärarna ha kunskap i hur it kan användas. Rektor och huvudmannen svarar för lärarnas kompetensutveckling. Beträffande Skolinspektionens kvalitetsgranskningar är dessa nedslag i skolverksamheten där man tittar på olika identifierade frågeområden. Myndigheten sprider resultatet av sina granskningar brett och på olika sätt, bland annat via sin webbplats, nyhetsbrev och seminarier, så att granskningsresultat når huvudmän och rektorer. I det fall Skolinspektionen i sina granskningar upptäcker att skolförfattningarna inte följs kan Skolinspektionen inleda ett tillsynsärende som i sin tur kan leda till att huvudmannen föreläggs att åtgärda bristerna. När det gäller it-användningen i undervisningen har dessutom regeringens uppdrag att kontinuerligt följa upp barns, elevers och lärares it-användning och it-kompetens i förskola, skola och vuxenutbildning. Regeringen följer utvecklingen på området genom detta uppdrag som redovisar regelbundet till . I övrigt konstaterar jag att detta är en fråga för huvudmännen. 9 (S): Det finns flera skäl att förstärka arbetet med it i skolan. Ett skäl är det pedagogiska. It är ett mycket bra verktyg för att bedriva undervisning. It stöder de flesta ämnen och lärosituationer. Ett annat skäl handlar om skolans uppdrag att rusta eleverna för framtiden, som medborgare som arbetstagare eller som arbetsgivare. Kravet på att behärska it är väldigt stort , och det kommer att vara en självklarhet . Det är viktigt att skolan hjälper till att överbrygga de digitala klyftor som finns och kompensera för att elever har olika förutsättningar utifrån sina olika hemförhållanden. är ett av världens mest teknikutvecklade länder och ska så förbli. Därför måste vi fortsätta att överbrygga klyftor och se till så att är en framstående it-nation. Det är alltså oroande att halkar efter jämfört med andra länder när det gäller utvecklandet av lärande med stöd med digital teknik. Tillgången till it ökar, men det är också stor skillnad mellan skolorna. Det hänger ofta på att det finns någon it-nörd bland lärarna, en entusiast som drar med de andra. Det är naturligtvis jättebra att det finns sådana, men om det inte finns någon sådan på en skola halkar den skolan efter. Vi vill att vi ska ha en modern skola i hela för alla elever. Elevernas it-tillgång är en viktig del i arbetet med att se till att vi fortsätter att ha en modern skola. Staten har ett ansvar, och vi tycker att det ska tydliggöras genom en nationell it-strategi för skolan. Det skulle stärka som kunskapsnation. hör vi om bristerna. Utbildningsradion säger att det är en absurd brist. It-ministern säger att det bara är fläckvis digitalt inom skolan, och Skolinspektionen säger att det är oroande att alla inte har tillgång. Utbildningsradion säger också att bara var fjärde lärare har tillgång till dator i skolan. Därför har staten ett ansvar. Det går naturligtvis att, som utbildningsministern gör, säga att det är skolans och kommunernas eget ansvar, men det finns också politiska signaler som till exempel utbildningsministern kan ge för att visa på hur viktigt det här är när vi ska gå in , bejaka utvecklingen och vara det moderna land som vi alltid tycker att vi har varit. Då är den digitala tekniken oerhört viktig. Jag ser den digitala klyftan som ett stort problem. Klyftor har alltid funnits i skolan, och skolan har alltid haft i uppdrag att överbrygga dem, även om skolan oftast inte har klarat det särskilt bra. Det gör man inte nu heller. Hur ska skolan klara den digitala klyftan om utbildningsministern inte ger rätt signaler? 10 Utbildningsminister (FP): Jag delar uppfattningen att it i skolan har två syften. Det ena är naturligtvis att hjälpa till i undervisningen. Då är det ett pedagogiskt hjälpmedel bland andra. Det andra är att se till att alla elever får lära sig it-användning. Väldigt många, säkert huvuddelen, har tillgång till it utanför skolan, men alla har det inte, och det är det som interpellanten kallar för digitala klyftor. Jag delar uppfattningen att det är skolans uppdrag att hjälpa till att överbrygga dem. Jag menar att vi flyttar fram positionerna högst avsevärt. Den nya läroplanen, de nya kursplanerna och de nya ämnesplanerna är väldigt tydliga med att användningen av digitala verktyg it, datorer ingår i skolans uppdrag. Jag har inte fått någon rapport om att någon skola bryter mot det uppdraget. Om interpellanten har det är det väl bra om det redovisas vilka de i så fall är, för då bryter de mot läroplanen. Men jag har inte fått någon sådan rapport. Däremot går det alltid att bli bättre.