prot · GZ0979 · 2012-03-01 00:00:00 — Vi måste ha breda generella förutsättningar för företagande. Vi vet inte var de nya storföretagen kommer att växa fram. Med det sagt är det inte ointressant att satsa på de näringar vi redan har, att verka för en god infrastruktur och att verka för att prövning när det gäller miljötillstånd och annan tillståndprövning sker inom rimliga tider så att vi kan utnyttja det strategiska fönster som finns för mineralnäringen. 29 (V) replik: Det finns ju flera aspekter, och det är ganska intressant. Jag läste om vår näringsminister senaste satsning tillsammans med fordonsindustrin. 450 miljoner kastar man in i ett gemensamt forskningsprogram. Det är den typen av samverkan man måste ha, och det är det som vi i har haft väldigt gott om. Det är det som har lett till att vi har en positiv utveckling i . Utan statens agerande hade vi inte haft någon järnväg i . De lånade till järnvägen helt enkelt för att den skulle komma till stånd. Man såg till att de statliga företagen agerade på ett sådant sätt att vi fick en produktiv utveckling av en näring inom verkstadsindustrin. Det visar sig att vi via statliga beslut alltså kan skynda på den tekniska utvecklingen och få nya innovativa lösningar på stora samhällsutmaningar. Det är det vi måste göra helt enkelt. När det gäller våra kommuner, som står inför en tillväxtboom, är det oerhört viktigt att folk har någonstans att bo. var inne på det själv. På vilket sätt tänker regeringen hjälpa till att hitta de lösningarna? Du vet lika väl som jag att värdet på en nybyggd fastighet i det inre av Bergslagen eller uppe i delar av har minskat dagen efter den står färdig. Det är inga som bygger då. Där måste man hitta någon lösning. Vi kan inte ha husvagnscampingsplatser där folk bor de är verksamma på platsen och sedan flyttar. Då kommer inte detta samhällena till del. Vi måste lösa infrastrukturfrågorna och se till att det finns en grundläggande service. Vi måste ändå ha en regering som stöder den tydliga signalen att det här ska vi lösa på något sätt. Det har vi ju gjort tidigare med investeringsbidrag när det gäller bostäder. 30 (M) replik: Bostäder är ett stort problem. refererar jag först och främst till Malmfälten och Pajalaområdet. Om står man inför ett nytt beslut om en ny huvudnivå i eller . Vi har inte en aning om hur mineralpriserna ser ut vid det tillfället. Bara en sådan sak gör att det blir ett svårt investeringsbeslut för den som vill bygga en hyresfastighet eller en villa. Därför är det än viktigare att vi satsar på att bygga upp näringsstrukturer som kan vara ett komplement eller ett alternativ den dag som mineralnäringen eventuellt viker. Vi måste göra det för att få attraktiva samhällen. utesluter inte jag heller att man gör riktade satsningar för att faktiskt få i gång bostadsproduktionen här. Men tar vi som ett exempel ser vi att de har liknande inkomster som invånarna på . Det finns faktiskt goda möjligheter för dem att investera själva. Det borde finnas större möjligheter för riskvilligt kapital att investera i hyresfastigheter. 31 (C): Fru talman och alla som lyssnar och tittar! Det finns en stor efterfrågan på metaller och mineraler i världen. Det ser vi inte minst på de höga priserna. Om man tittar på användningen av metaller inom Europeiska unionen kan man konstatera att medlemsländerna står för ungefär en fjärdedel av den globala produktionen. är den egna produktionen inom EU inte av den totala produktionen i världen. Dessutom ska tilläggas att många metaller över huvud taget inte produceras i . är, precis som många har sagt här i talarstolen, ett stort gruvland som är av stor betydelse. Det ser vi inte minst när det gäller järnmalmsproduktionen, där svarar för nästan all produktion i . Även guld och bly är viktiga metaller som vi exporterar till EU-länderna. Jag skulle vilja ägna lite grann av det här anförandet åt att prata positivt om gruvindustrin och inte bara prata om det som är negativt och alla farhågor. Det är inte oviktigt, men jag tycker att vi också kan tala om det som är bra. Gruvnäringen expanderar som sagt i . I norra finns majoriteten av det totala antalet aktiva gruvor som vi har i landet. av den svenska gruvproduktionen sker i , och Aitik. För x antal år sedan användes uttrycket Sista personen från släcker lyset, eller någonting i den stilen. Det kanske ni känner igen. Människor flyttade från orten. Många såg inte någon framtid där. är det tvärtom. sjuder det av tilltro i . Tack vare gruvnäringen växer så det knakar. Jag såg ett nyhetsinslag om vad som händer på orten. gapade många lägenheter tomma; om jag inte missminner mig revs en del lägenheter. står 700 personer i kö för en lägenhet. Problemet är att över huvud taget få tag i en bostad och vem som ska bygga de nya lägenheter och bostäder som behövs för att få människor att flytta till . Vi kommer också att ta fram en mineralstrategi i samverkan med näringslivet och andra intressenter. Min förhoppning och tilltro är just att infrastrukturen också kommer att finnas med här, eftersom också det är en rätt viktig poäng i det hela. är en av statens guldkalvar, och i planeras en omfattande stadsflytt då ännu mer ska brytas från den stora malmkroppen. Det kommer att ge flera tusen arbetstillfällen inom . Utmaningen är att locka arbetskraft och familjer att sätta ned sina bopålar i området. Jag hade förmånen att besöka och med Alliansen i näringsutskottet . Det var häftigt att lyssna till företrädarna för bolaget som berättade om de framtida satsningarna. Inte minst var det rätt kul och intressant att besöka gruvan. Ett annat framgångsexempel när det gäller gruvnäring är kommun i mitt hemlän . Här räknar kommunledningen, med det drivande och duktiga kommunalrådet , med att det kommer att satsas 26 miljarder på vindkraft, besöksnäring och gruvverksamhet, varav det sistnämnda kommer att stå för 11 miljarder. Detta är försiktigt räknat. Jag träffade ett gruvföretag som vill expandera i kommunen. Det är som vill expandera i Rönnbäcken utanför . Här finns en stor nickelfyndighet, och om satsningen kommer i gång kommer det att ge 550 direkta arbetstillfällen och minst 350 arbeten vad gäller kringverksamhet. Alla satsningar har inte kommit i gång, men har en arbetslöshet under både läns- och rikssnittet. Den ligger på . Detta beror delvis på sjudande framtidstro. Visst är det rätt fantastiskt! Det tycker man i alla fall i . har en av världens bästa kartläggningar av vad som finns i vår berggrund, detta tack vare generös prospektering. Även om brytning inte sker är det bra att veta vad som finns i berggrunden. Dessutom, som några har påpekat, följs en rad metaller och mineraler åt. Hittar man en metall kanske det är en vägvisare till fler. Dock är jag medveten om att prospektering på vissa håll också kan upplevas som ett problem och kan skapa frågor, ibland rädsla för ingrepp och sår i naturen. Just nu pågår en översyn av minerallagen för att öka kommunikationen mellan dem som prospekterar, kommuner och markägare. Det är viktigt att berörda får en tidig information om vad prospekteringen avser och hur den ska genomföras. Det gäller inte minst prospektering efter uran. Prospekteringsföretagen har ett stort ansvar för hur boende i området uppfattar och tolererar verksamheten ifråga. vill som parti inte att det ska brytas uran i . Vi säger tydligt nej. arbetar långsiktigt för att driva igenom det stämmobeslut som partistämman i Åre antog 2011 och som säger att vill utreda en lagstiftning mot uranbrytning i . Vi har tydligt arbetat mot uranbrytning, och vi använde det kommunala vetot i en skarp situation när vi var med och fattade ett beslut som omöjliggjorde vidare uranbrytning vid i . kommer att fortsätta att på lokal och nationell nivå arbeta aktivt och långsiktigt för att det inte ska brytas uran i . Varför väljer då att inte stödja motion med formuleringar som är medvetet snarlika vårt eget stämmobeslut i frågan? Detta är ett tillvägagångssätt som använder för att få uppmärksamhet och väcka debatt i frågan. Till viss del kan jag ha förståelse för själva sakfrågan men inte för tillvägagångssättet. Att i det här läget skulle rösta emot allianskollegerna i utskottet skulle knappast föra oss framåt i arbetet med att få till stånd en utredning om en lagstiftning mot uranbrytning. Det skulle snarare försämra utsikterna för en sådan lagstiftning, då vår position i alliansregeringen skulle försvagas. Vi har en långsiktig energiöverenskommelse, och den har visat att vi, tillsammans med de andra allianspartierna, har gjort skillnad för den svenska miljö- och energipolitiken. Vi är inte färdiga med att göra till ett mer miljövänligt, företagsamt och hållbart land. Det är även inom regeringssamarbetet som vi kommer att fullfölja vårt arbete för att ska fortsätta att vara ett land där uranbrytning inte sker. Vi har sagt nej till uranbrytning, vi säger nej till uranbrytning och vi kommer att fortsätta att säga nej till uranbrytning i . verkar aktivt för att ingen uranbrytning kommer att ske i och kommer att göra det i regeringsställning. (forts. 15 §) Kammaren beslutade på förslag av tredje vice talmannen att ajournera förhandlingarna till då frågestunden skulle börja. 32 FÖRSTE VICE TALMANNEN: Jag hälsar statsråden välkomna till dagens frågestund. Strategisk samverkan med näringslivet 33 (S): Jag vill ställa en fråga till statsrådet . Riktig näringspolitik handlar om att skapa förutsättningar för flexibilitet på arbetsmarknaden så att fler vågar och kan ta nya steg i arbetslivet och så att fler vågar och kan växla från gammalt till nytt. Det handlar exempelvis om kompetensutveckling och vuxenutbildning. Näringspolitik handlar också om att satsa på spetskompetens och forskning så att vi kan skapa förutsättningar för framtidens jobb. är ett för litet land för att inte ha ett strukturerat och kreativt samarbete mellan näringsliv, stat, universitet och högskolor. I den meningen har regeringen inte bara misslyckats med sin jobbpolitik utan också med sin näringspolitik. har regeringen avskaffat de branschprogram vi socialdemokrater utvecklade i samarbete med näringsliv, fack och akademi. Jag vill fråga statsrådet hur bristen på strategisk samverkan med näringslivet främjar tillväxt och nya jobb i . 34 Landsbygdsminister (C): Jag tackar för frågeställningen. Jag instämmer i frågeställarens synpunkter kring att det är viktigt med innovation, forskning och utveckling för att utveckla och bibehålla jobb i alla delar av vårt land. Detta kommer att ta sig uttryck i en proposition som förbereds inom och som vi beräknar kan läggas fram under slutet av detta år. Där kommer ställning att tas från regeringens sida kring vilka insatser som behöver göras för att ytterligare stärka förutsättningarna för att vi ska få de jobb vi behöver för att utveckla alla delar av vårt land. 35 (S): Jag tackar för svaret, men jag tror att statsrådet kanske lite grann missförstod min frågeställning. Det är jättebra att man kommer med en forsknings- och innovationsproposition kanske men det räcker inte. Globalt sett är vi i ett läge i världen där andra nationer jobbar väldigt aktivt med just den strategiska samordningen för att skapa goda förutsättningar för sitt näringsliv. Man gör det när det gäller bilindustri och läkemedelsindustri, för att ta två exempel. Att vi då i har en regering som exempelvis via kallar vårt näringsliv för ett särintresse och där man avvecklar de branschprogram som har funnits utan att ersätta det med något nytt kan inte kompenseras med en proposition om forskning och innovation, även om givetvis också den är önskvärd. Min fråga kvarstår: Hur kan bristen på strategisk samverkan skapa förutsättningar som behövs för vårt näringsliv? 36 Landsbygdsminister (C): I den senare delen håller jag inte med frågeställaren. I den förra innovations- och forskningspropositionen pekades ett antal områden ut där vi från regeringens sida sade vad vi tycker är prioriterat att lägga tillgängliga resurser på och vilka organisationer, institut och samarbetspartner vi ska inleda samarbete med för att få den spets man ibland behöver för att kunna vara bland de absolut bästa i världen och leda en utveckling. Jag förutsätter att vi kommer att peka ut några sådana områden i den forskningsproposition som är under beredning i . Till detta kan läggas att det dessutom finns ett antal saker som jag för min del har tagit initiativ till på mitt departement. Ett sådant samarbete som är inlett handlar om skogen som är oerhört viktig för jobben i , men där vi har ytterligare att göra och ett strategiskt samarbete behövs. 37 (V): Jag skulle vilja ställa frågan till landsbygdsministern om det verkligen bör anses rimligt att vi i inte har något tydligt mål om självförsörjningsgrad på samma sätt som . Jag undrar också om vi verkligen ska släppa livsmedelsförsörjningens långtidskrisberedskap. Vi är i en situation där mycket tyder på att klimatförändringarna kommer att orsaka en mängd olika problem. Det är risk att vi framöver kommer att drabbas av svårigheter att importera mat, och de fossila drivmedlen kommer sannolikt att bli påtagligt dyrare. har vi stora problem med utsläppen från transportsektorn, och ur ett klimatperspektiv bör vi minska transporterna. Detta skulle gynnas och mildras av en ökad närproduktion. 38 Landsbygdsminister (C): Vad beträffar den konkreta huvudfrågan är det så att vi är medlemmar i den europeiska unionen. I den europeiska unionen hanteras frågorna gemensamt vad gäller jordbrukspolitik och matförsörjning. Det gäller även frågor kring vilka produktionsförutsättningar vi har i den europeiska unionen. Det innebär att inget land i den europeiska unionen vad jag känner till har det som många länder tidigare hade, nämligen egna produktionsmål och liknande. Till detta ska läggas att det i visionen Matlandet finns ett fokusområde som är döpt till primärproduktion. I detta fokusområde har vi som ett mål att öka produktionen. Det leder nämligen till jobb. Det leder till jobb på den svenska landsbygden, och det leder till jobb i förädlingsverksamheten. Det är oerhört viktigt att vi utökar mängden jobb i Småortssverige och på den svenska landsbygden. 39 (V): Jag ser att det är stora problem om inga länder inom EU har en resurshantering och en beredskap för om transporterna skulle försämras betydligt på grund av oljekrisen. Jag vet att man i jobbar lite bättre än i med självförsörjningsgrad, så lite differentiering finns mellan olika länder. Tendensen är dock oroande. Jag skulle också vilja fråga ministern om inte Matlandet skulle kunna inriktas på att stärka den lokala produktionen. jobbar man nämligen mycket med exportinriktad produktion, och man skulle kunna gå över lite mer till att faktiskt bli självförsörjande och jobba mer med hållbarhet och långsiktig resurshushållning över huvud taget, i stället för i första hand kortsiktig ekonomisk tillväxt. 40 Landsbygdsminister (C): Jag får upprepa mitt tidigare svar på frågan. hanteras alltså numera gemensamt inom den europeiska unionen. Vad beträffar den andra frågeställningen är det alltså på det sättet att vi har ett fokusområde inom visionen Matlandet . Vi har ett fokus på primärproduktionen, och målet där är att vi ska öka den primärproduktion som kommer från såväl den svenska bonden som den svenska fiskaren, den svenska renskötaren och så vidare. Skälet är att vi har produktionsförutsättningar i vårt land som inte är fullt utnyttjade samt att en ökad produktion leder till jobb på den svenska landsbygden, både i primärproduktionen och i förädlingsledet. 41 (MP): Min fråga går till bostadsministern. Ett nollenergihus borde vara ett hus som netto inte drar någon energi. För att det ska vara möjligt måste huset självt producera energi, för vi vet ju att inget hus kan fungera helt utan energi till ventilation, varmvatten och så vidare. Då kan solceller vara ett alternativ. har regeringen rätt gått ut med en remiss om någonting man kallar nära-nollenergihus. Arkitekter, konsulter, byggföretag, byggmaterialföretag, energiexperter och till och med fastighetsförvaltare hade förväntat sig ganska tuffa krav, eller åtminstone högre krav än dem man redan bygger efter. Jag undrar hur det kan komma sig att regeringen väljer att bara omdefiniera de befintliga kraven på 90, 110 och per kvadratmeter och kalla det nära-nollenergihus. Flera kommuner ställer redan krav på per kvadratmeter. Vad är tanken bakom förslaget? 42 Statsrådet (KD): Vi har ett EU-direktiv som vi ska tolka utifrån våra klimatförutsättningar. har bland de tuffaste energikraven i utifrån våra klimatförutsättningar. har skärpt normerna från . Vi har dessutom nu bindande regler. Det innebär att minimireglerna inte får underskridas i den praktiska verkligheten. Förut gällde reglerna mer teoretiska beräkningar. Och självklart ska vi följa frågorna och se hur vi kan utveckla dem ytterligare. Det är också en avvägning mellan vilka minimiregler vi ska ha kontra vilka kostnader de boende ska ha. Vi vet att om man skulle använda bästa möjliga teknik, vilket är fritt fram för alla att göra, innebär det kanske mer i hyra för en trerummare. Man ska gärna bygga sådana hus, men jag vill inte ålägga alla att driva upp kostnaderna till den nivån. Vi måste hitta en rimlig avvägning. De här kraven innebär en skärpning på vägen mot ännu mer energieffektiva hus. 43 (MP): Faktum är dock att man bygger med betydligt högre krav än de som finns i BVR 19. Där är till exempel kravet på u-värde, värmeförlustvärde, 0,4, och bygger man med 0,2 normalt sett. Jag tycker att det är lite märkligt. Om man ska ha politiska beslut som ska flytta fram positionerna och innebära att vi gör något bättre, hur kan man då ställa krav som inte ens lever upp till det som är verkligheten ute i samhället? Man borde formulera något som går lite längre. Har man från regeringens sida funderat något på vilken effekt de här kraven får när det gäller val av energislag? Olika energislag som används för att värma betyder ju olika typer av kvalitetsförluster, så ur ett energiperspektiv är det också viktigt hur man formulerar kraven. 44 Statsrådet (KD): Det finns delvis en förvirring i diskussionen. Vi har ett energikrav som är högre för tillförd energi till huset, exempelvis fjärrvärme. Vi har tuffare krav om man har värmepumpar och använder den typen av lösningar. blandas de olika normerna med varandra. Vi har alltså skärpt energikraven, vi har mer bindande krav och vi har minimiregler. Sedan är det upp till varje husfabrikant att bygga energisnålare. Frågan är bara vad vi ska ålägga konsumenterna för hyreshöjningar som en konsekvens av detta. Jag tycker att vi måste ha minimikrav som är skarpa, som självklart ligger i teknikens framkant men som också innebär en rimlig avvägning av de kostnader som det innebär. Vi ska ha forskning, utveckling och successivt skärpa kraven. Sedan ska man gärna konkurrera. Jag vill bygga ett energisnålare hus, men då kostar det också lite mer. Då får konsumenten välja mellan olika lösningar. Det måste vara både konsumentefterfrågan och energiminimireglerna som driver utvecklingen, men det måste vara med en rimlig avvägning mot de kostnader som uppstår för den enskilda människan. 45 (M): Jag vänder mig också till statsrådet . Det handlar om bristen på bostäder. , som håller i de här frågorna, har rapporterat att i av landets kommuner är det brist på bostäder. Det är samma mönster som man har sett tidigare. Man rapporterar att har större brist än de övriga nordiska länderna, fast är det land som växer mest och har mest tillväxt. Det är en brist som vi alla ser och framför allt unga eller förstås de som är på väg in i sin allra första lägenhet. gäller inte detta överallt och inte i mindre kommuner, men i tillväxtområdena är det så. Det ligger ett stort ansvar hos kommunerna för detta, visst är det så, men inte helt och fullt. Då är min fråga: Vad har statsrådet för åtgärder att berätta om för att ska kunna komma till rätta med den tydliga brist som finns? 46 Statsrådet (KD): Det handlar om att vi , , har byggt mycket mindre än omvärlden. Vi har investerat mycket mindre i bostadssektorn än vad jämförbara industriländer gjort. Då gäller det att vidta åtgärder som skapar långsiktigt goda förutsättningar för ett ökat bostadsbyggande. Regeringens arbete, det utredningsarbete vi drar i gång och de åtgärder som vi jobbar med följer tre linjer. Det handlar om att skapa en smidigare fungerande bostadsmarknad. Vi har ett nytt hyressättningssystem som just har börjat gälla och som parterna har ett ansvar för. Vi har också utredningar på gång om hyresrättens ställning och hur vi ska kunna utveckla hyresrätten. Det handlar om bättre förutsättningar för byggande, plangenomförandeprocessen, tiden från idé till spaden i jorden, och det handlar också om att stimulera andrahandsmarknaden. Vi tror också att vi måste utnyttja befintliga bostäder på ett effektivare sätt. I de här frågorna har vi redan lagt fram en del förslag. Vi utreder också en hel del åtgärder som ska göra att vi får en bättre fungerande bostads- och byggpolitik i . 47 (M): Jag tackar för redovisningen. Jag tror att väldigt många av de här åtgärderna är behövliga. En fråga som statsrådet tog upp var om andrahandsuthyrningen och andrahandsmarknaden. Där har det kommit ganska stark kritik från en del organisationer. kunde man läsa en debattartikel där man hävdar att staten stimulerar till att driva fram och legalisera ockerhyror. Det låter kanske inte riktigt så som man tänker sig att en ansvarsfull regering ska handla. Då är min fråga: Vad har statsrådet för kommentar till detta? 48 Statsrådet (KD): Det är riktigt att många människor lever i ganska otrygga boendeformer på grund av bostadsbristen. Vi måste bygga mer, och vi måste göra det både kort- och långsiktigt. Men det kommer inte att lösa alla akuta problem. Därför måste vi också få fram fler lägenheter på andrahandsmarknaden. Jag tror att tydligare regler och bättre villkor för andrahandsuthyrning kan göra att vi får klarare spelregler för den som ska hyra ut, men framför allt att den som ska hyra vet bättre vad som gäller. bor många, inte minst unga människor, i andrahandsboenden med ganska oklara regler och oklara kontrakt och kanske också ibland med hyror som inte är rimliga genom att det blir något slags halvsvart marknad. Jag tror att det utredningsarbete som pågått i de här frågorna kan bidra till att lösa många av problemen. har pekat på att det kanske handlar om tiotusentals nya lägenheter som kommer fram om man förbättrar reglerna. Utredaren ska lägga fram sitt förslag , och då får vi ta ställning till de här frågorna. Men jag tror att vi måste göra någonting på det här området för att skapa tydligare och bättre spelregler, och därmed fler lägenheter för uthyrning, men också klarare regelverk. 49 (FP): Min fråga går till statsrådet . Det finns en oroväckande ökning av cannabisanvändning bland våra ungdomar , vilket inte så sällan också leder till bruk av tyngre narkotika. Jag undrar vad som görs i arbetet mot detta. 50 Statsrådet (KD): Jag tackar för frågan. Det förebyggande arbetet är centralt när det gäller droger och arbete speciellt riktat mot unga. Vi har, precis som frågeställaren säger, sett en oroväckande ökning av cannabisanvändning bland unga. Vi vet också att ju yngre man är när man börjar, desto farligare kan det långvariga användandet av drogen bli. Så mycket behöver göras för att förhindra ingången till en cannabisanvändning. Vi har erfarenheter från . Där har man inom drivit ett pilotprojekt, flera kommuner och regionen tillsammans, för en ökad insats för yngre gymnasieungdomar med kunskapsbildning och opinionsbildning som gett ett bra resultat, även om inte allt är utvärderat . Detta har legat till grund för regeringens arbete, där vi nu går in i en stor cannabissatsning som jag gärna ska berätta om i nästa inlägg. 51 (FP): Mycket hamnar nämligen hos kommuner och polis, så får gärna berätta mer, för jag blir skeptisk här. måste ju faktiskt uppsöka mer och få mer resurser. 52 Statsrådet (KD):