prot · H00942 · 2012-12-12 00:00:00 — Kammaren beslutade på förslag av tredje vice talmannen att ajournera förhandlingarna till då votering skulle äga rum. 9 § Beslut om ärenden som slutdebatterats KrU1 Utgiftsområde 17 Kultur, medier, trossamfund och fritid Punkt 12 (Inriktningen på kulturpolitiken) 1. utskottet 2. res. 1 (SD) Votering: 291 för utskottet 18 för res. 1 40 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 98 S, 96 M, 22 MP, 21 FP, 20 C, 17 V, 17 KD För res. 1: 18 SD Frånvarande: 14 S, 11 M, 3 MP, 3 FP, 3 C, 2 SD, 2 V, 2 KD Punkt 13 (Kulturarvslyftet) 1. utskottet 2. res. 2 (SD) 3. res. 3 (V) Förberedande votering: 17 för res. 2 20 för res. 3 271 avstod 41 frånvarande Kammaren biträdde res. Huvudvotering: 274 för utskottet 17 för res. 3 18 avstod 40 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 98 S, 96 M, 22 MP, 21 FP, 20 C, 17 KD För res. 3: 17 V Avstod: 18 SD Frånvarande: 14 S, 11 M, 3 MP, 3 FP, 3 C, 2 SD, 2 V, 2 KD Punkt 14 (Pensionerna på scenkonstområdet) 1. utskottet 2. res. 4 (S, MP, V) Votering: 172 för utskottet 137 för res. 4 40 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 96 M, 21 FP, 20 C, 18 SD, 17 KD För res. 4: 98 S, 22 MP, 17 V Frånvarande: 14 S, 11 M, 3 MP, 3 FP, 3 C, 2 SD, 2 V, 2 KD Övriga punkter Kammaren biföll utskottets förslag. KrU2 Filmpolitiska frågor Punkt 3 (Framtida statligt filmstöd) 1. utskottet 2. res. 2 (V) Votering: 292 för utskottet 17 för res. 2 40 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 98 S, 96 M, 22 MP, 21 FP, 20 C, 18 SD, 17 KD För res. 2: 17 V Frånvarande: 14 S, 11 M, 3 MP, 3 FP, 3 C, 2 SD, 2 V, 2 KD Punkt 4 (Innehållet i filmavtalet) 1. utskottet 2. res. 3 (SD) Votering: 291 för utskottet 18 för res. 3 40 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 98 S, 96 M, 22 MP, 21 FP, 20 C, 17 V, 17 KD För res. 3: 18 SD Frånvarande: 14 S, 11 M, 3 MP, 3 FP, 3 C, 2 SD, 2 V, 2 KD Punkt 5 (Jämställdhetsmål) 1. utskottet 2. res. 4 (S, V) Votering: 182 för utskottet 114 för res. 4 13 avstod 40 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 1 S, 96 M, 22 MP, 21 FP, 20 C, 5 SD, 17 KD För res. 4: 97 S, 17 V Avstod: 13 SD Frånvarande: 14 S, 11 M, 3 MP, 3 FP, 3 C, 2 SD, 2 V, 2 KD Punkt 6 (Åtgärder mot olovlig hantering av film) 1. utskottet 2. res. 6 (MP) Votering: 270 för utskottet 38 för res. 6 1 avstod 40 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 97 S, 96 M, 21 FP, 20 C, 18 SD, 1 V, 17 KD För res. 6: 1 S, 22 MP, 15 V Avstod: 1 V Frånvarande: 14 S, 11 M, 3 MP, 3 FP, 3 C, 2 SD, 2 V, 2 KD Övriga punkter Kammaren biföll utskottets förslag. UbU1 Utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning Punkt 2 (Utbildningspolitiska mål) 1. utskottet 2. res. 1 (S) Votering: 194 för utskottet 98 för res. 1 17 avstod 40 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 96 M, 22 MP, 21 FP, 20 C, 18 SD, 17 KD För res. 1: 98 S Avstod: 17 V Frånvarande: 14 S, 11 M, 3 MP, 3 FP, 3 C, 2 SD, 2 V, 2 KD Punkt 5 (Översyn av det svenska högskolelandskapet) 1. utskottet 2. res. 3 (S) Votering: 194 för utskottet 98 för res. 3 17 avstod 40 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 96 M, 22 MP, 21 FP, 20 C, 18 SD, 17 KD För res. 3: 98 S Avstod: 17 V Frånvarande: 14 S, 11 M, 3 MP, 3 FP, 3 C, 2 SD, 2 V, 2 KD Punkt 6 (Fördelning av forskningsresurser) 1. utskottet 2. res. 4 (MP) Votering: 270 för utskottet 22 för res. 4 17 avstod 40 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 98 S, 96 M, 21 FP, 20 C, 18 SD, 17 KD För res. 4: 22 MP Avstod: 17 V Frånvarande: 14 S, 11 M, 3 MP, 3 FP, 3 C, 2 SD, 2 V, 2 KD Punkt 7 (Nytt kvalitetsutvärderingssystem för högre utbildning) 1. utskottet 2. res. 5 (S, MP) Votering: 172 för utskottet 119 för res. 5 18 avstod 40 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 96 M, 21 FP, 20 C, 18 SD, 17 KD För res. 5: 98 S, 21 MP Avstod: 1 MP, 17 V Frånvarande: 14 S, 11 M, 3 MP, 3 FP, 3 C, 2 SD, 2 V, 2 KD Övriga punkter Kammaren biföll utskottets förslag. 10 § (forts. från 8 §) Socialförsäkringsområdet (forts. SfU1) 108 (S) replik: Vi hörde i sitt anförande om familjepolitik säga att familjer gör olika prioriteringar och val. Hon sade också att många har det bra och att de allra flesta fått det bättre. Det är klart att man kanske kan säga det, men det är en väldigt, väldigt klen tröst för dem som fått det betydligt sämre. Enligt Rädda Barnens statistik lever 250 000 barn i familjer som omfattas av begreppet fattigdom. Det som slog mig och var lite intressant i anförande är följande. När vi i utskottet hade en debatt ville inte och precis diskutera Rädda Barnens statistik. Men någonting har hänt sedan vi träffades senast, för var statistiken relevant. Det var så att barnfattigdomen hade minskat från föregående år. Då gick det huxflux att diskutera Rädda Barnens statistik. Det var lite intressant i sig. Om vi säger att vi struntar i statistiken kan vi ändå av den politik som förs konstatera att det är ganska självklart för oss alla att det blir konsekvenser. Om arbetslöshetsförsäkringen inte omfattar alla så kommer människor att leva i fattigdom. Utförsäkrade föräldrar ger fattiga barn. Det ger också deltidsanställningar, låga löner och otrygga anställningar. Det är klart att det blir konsekvenser av den förda politiken, . Om vi skulle kunna bli överens om att det finns ett begrepp som heter barnfattigdom och att Rädda Barnens statistik stämmer, skulle vi inte då också kunna bli överens om att det är på sin plats att vi får en handlingsplan så att vi ser till att dessa 250 000 barn inte lever under de omständigheterna framöver? 109 (M) replik: undrade vad jag menade med att man gör sina val. Jag tänker till exempel på vårdnadsbidrag. Det finns familjer som gör valet att vara hemma med vårdnadsbidrag, och då blir det en lägre inkomst. Det var så jag menade. Alla kan inte göra valen, och det sade jag inte heller. Jag sade att vissa gör det. Vi har även detta med att man är hemma med jämställdhetsbonus, men det behöver vi inte ta här. Jag sade inte heller att man inte kunde tala om Rädda Barnens definition. Jag sade att det fanns omkring 13 olika definitioner. Det finns absolut, EU:s relativa, Rädda Barnens, och alla möjliga andra. Jag sade att fattigdomen gick ned lite grann. Jag vet inte om det är , men det är inte en ökning. Jag sade också att det finns uttalanden i utskottsbetänkandet att regeringen inser att man ska hålla bevakning på de familjer som inte riktigt har följt med. Det gäller ensamstående, ofta med utländsk härkomst. Där är vi helt överens. Det är ett faktum att det är så. Regeringen har försökt att göra olika åtgärder. Det gäller till exempel bostadsbidrag och sättet att räkna, där man räknade underifrån i hyran och så vidare. Det är tänkt att det ska komma dem till godo som är mest utsatta. Det är regeringens inriktning. Det står också i betänkandet. 110 (S) replik: Om vi är överens om att statistiken stämmer och att det finns 250 000 barn som lever under svåra förhållanden, varför kan vi då, , inte bli överens om att vi behöver en handlingsplan för att komma till rätta med problemen? Uppenbarligen är det så att den regering som vi har och har haft inte har lyckats. Jag känner mig inte trygg när säger att regeringen har en plan. Planen har inte visat någon större verkan. Vi föreslår till exempel att man ska höja barnbidragen med . Det skulle vara en direkt peng i fickan för de barnfamiljer som har det absolut svårast. Det skulle vara till hjälp till vinterjackor, vinterskor, mjölk och bröd. Där säger och och övriga borgerliga partier: Nej, vi vill inte höja något barnbidrag. Nej, vi vill inte ha någon plan för att minska barnfattigdomen. Om delar min rädsla för att dessa 250 000 barn också i fortsättningen kommer att ha bekymmer skulle ställa sig bakom åtminstone det förslag där vi säger: Vi måste ha en handlingsplan för att komma till rätta med problemet. 111 (M) replik: Om vi nu ska tala statistik avser rapporten från förhållandena . Det är vi överens om. Efter det har man gjort höjningarna i bostadsbidragen och i de särskilda bostadsbidragen för unga med familjer. Det har vi inte sett effekten av. Jag är lite förvånad när du, , säger: Vi höjer barnbidraget så att familjer som behöver pengar har råd att köpa en jacka etcetera. Barnbidragen går även till de barnfamiljer som har det hur bra som helst. Barnbidraget är ett generellt bidrag som nås av alla. Det är tänkt att kompensera i livet när man har olika försörjningsansvar. De behovsprövade bidragen däremot är till för att täcka upp dem som av olika anledningar är ekonomiskt utsatta. Det är andra saker som vi föreslår som ska göra att människor lättare kommer i arbete. Sedan håller jag fullständigt med dig att man ska ha förskolor på obekväm arbetstid. Det tror jag att vi har talat om förut. Jag är helt enig med dig där. 112 (FP): debatterar vi Utgiftsområde 12 Ekonomisk trygghet för familjer och barn. Det är ett område som omfattar väldigt många olika sorters stöd som ges till barnfamiljer i form av olika förmåner. Vi har bland annat barnbidraget, adoptionsbidrag, föräldraförsäkringen, barnpensioner, pensionsrätt för barnår, bostadsbidrag, underhållsstöd och vårdbidrag för funktionshindrade barn. Jag kommer inte att beröra alla dessa områden utan kommer att inrikta mig på några av dem. När det gäller barnbidraget har det varit en diskussion om vem som ska vara mottagare av detta. Anledningen till det är att utbetalningen sker, om inget annat uppges, till mamman eller till den som är äldst av föräldrarna om man lever i ett samkönat förhållande. kan man dela barnbidraget. Men då måste man ansöka om det och mamman gå med på det. Detta ger en vink om att båda föräldrarna inte är likvärdiga i förhållande till barnet. Jag anser att utgångspunkten borde vara att barnbidraget delas lika mellan föräldrarna om inget annat uppges. Det kan betalas ut enbart till en förälder om man är överens om det. Just denna diskussion har tagits upp i . Jag ser fram emot att vi snart har en lösning på denna högaktuella fråga. I har vi förmånen att ha en föräldrapenning per barn. Föräldraförsäkringen är tvådelad. Så vill jag och att den fortsatt ska vara. Det innebär att den är jämnt fördelad mellan båda föräldrarna där båda har var. Föräldrarna har sedan möjlighet att själva överlåta viss del av sina dagar till den andre föräldern om de så önskar. Detta är för att det ska vara möjligt att anpassa föräldraledigheten så att den passar familjen utifrån dess unika förutsättningar. Det finns ingen familj som är den andra lik. Men det finns som inte kan överlåtas till den andre föräldern. Jag tycker det är viktigt att uppmuntra föräldrar att dela så lika som möjligt på föräldrapengen. Men det måste vara de själva som bestämmer vad som passar deras familj och deras situation. Som en liten morot till dem som delar lika har vi infört jämställdhetsbonusen. Jag ska erkänna att den var svårbegriplig i början. Pengarna kom inte efter, vilket gjorde att det var väldigt få som nyttjade reformen. Vi ändrade detta . kommer pengarna som uttaget av föräldrapengen. Jag hoppas när vi får se årets siffror att detta har gett effekt. Föräldrapenningsdagarna ersätts med respektive förälders sjukpenning. Men det finns en nedre gräns på per dag om man inte har någon sjukpenninggrundande inkomst. De föräldrar som får de per dag är ofta personer som ännu inte har hunnit etablera sig på arbetsmarknaden, det vill säga unga föräldrar och invandrare. föreslår vi en höjning av grundbeloppet till per dag. På en månad ger det en höjning från till . Det är ett behövligt tillskott till dessa föräldrar. gör vi en förändring när det gäller uttaget av dagar. har man varit tvungen att ta ut alla under barnets första åtta levnadsår. föreslås att man ska ha möjlighet att ta ut föräldradagarna fram till att barnet blir . Även barn som är har behov av sina föräldrar. av dagarna måste tas ut innan barnet fyller . Begränsningen av uttaget till kommer att leda till att kvinnor som har invandrat till och har barn snabbare kommer att integreras i samhället och snabbare kommer ut i svenskundervisning och praktik. Än är det inte riktigt jul, men jag vill passa på att önska presidiet och mina kolleger i utskottet en riktigt god jul och ett gott nytt år. Därmed yrkar jag bifall till utskottets förslag och avslag på motionerna. 113 (S) replik: Jag har en fråga till . 250 000 barn lever i fattiga familjer. Vi socialdemokrater vill höja barnbidraget. och vill skattesubventionera läxhjälp. Vilket tror skulle gynna de 250 000 barnen bäst? Man kan också ställa frågan så här: Hur många av de 250 000 barnen tror kommer att gynnas av skattesubventionerad läxhjälp? 114 (FP) replik: Om vi höjer barnbidraget kommer det självklart att gynna alla barn. Men det kommer inte att riktas till just de 250 000 barn som har det stora behovet. Jag tycker inte heller att det är bra när vi ser att vi har många barn som lever i fattiga familjer. Jag är tacksam för att inte använde uttrycket barnfattigdom. Jag brukar säga: Barn ska vara fattiga, men inte deras föräldrar. Det tycker jag är stor skillnad. Jag tror att det är mycket bättre att vi inriktar oss på andra former av bidrag än just barnbidraget. Vad vi har gjort senast är bland annat att vi har höjt bostadsbidraget. Det blir direkt riktat till dem som verkligen behöver det. Vi har även höjt flerbarnstillägget. 115 (S) replik: har rätt i att barnbidraget inte riktar sig bara till de barn som lever i fattiga familjer. Men det riktar sig även till dem. Däremot är jag ganska övertygad om och blir ännu mer övertygad om att delar den uppfattningen att fattiga barn inte kommer att ha någon som helst hjälp av skattesubventionerad läxhjälp. Jag tror att vi kan vara ganska överens om att i barnbidragshöjning skulle gynna den gruppen betydligt mer. Det är nog ingen tvekan om det. Jag tror att alla i kammaren skulle kunna ställa sig bakom den reflexionen. Vi måste sluta hymla. I den politiska församlingen måste vi kunna bestämma oss för om vi vill komma till rätta med problemet eller inte. Det går inte att gömma sig bakom statistik, hit eller dit. Det finns barn som inte kan få en vinterjacka fast det är kallt ute. Det vet jag, det vet , och det vet alla andra. Men vi diskuterar i stället om man kan få bidrag si eller bidrag så. Vi har ett problem i detta land. Vi skulle kunna hjälpas åt att lösa det. Ett steg vore att vi hade en handlingsplan där vi diskuterade gemensamt. Ni säger nej till en handlingsplan mot barnfattigdom. Varför säger ni nej till det i ? 116 (FP) replik: Jag tror faktiskt inte att det är någon vare sig i eller i den övriga Alliansen som har hävdat att skatteavdrag för läxhjälp hjälper fattiga barn. Jag tror aldrig att det har varit tanken, lika lite som att man får vissa ersättningar när man köper miljöbilar eller något annat. Det var nog inte heller tanken att det skulle hjälpa fattiga barn. Jag känner att vi blandar ihop olika saker. Vi är helt överens om att fattiga barn eller barn till fattiga föräldrar inte är något som någon av oss gillar. Jag tror att det viktigaste för att komma åt detta inte är olika former av bidrag, utan det är att hjälpa dessa föräldrar till jobb, så att de blir självförsörjande. 117 (MP) replik: pratade i sitt anförande om familjepolitiken. Hon nämnde föräldraförsäkringen som en viktig del och pratade sig varm för att själv få bestämma. valde att införa pappamånaderna. Det gjorde ni väldigt bra, och det vill jag ge er kredd och beröm för. Men jag hörde inte riktigt hur resonerade. Jag tyckte att det lät som: Jaja, vi införde pappamånaderna, men ska man få bestämma helt själv. Jag tror att det är viktigt att komma ihåg att valfriheten utgår från de strukturer som finns i samhället och de normer som styr. Då gäller det att bygga strukturer som också stöder ett mer jämställt uttag. Det hörde jag inte att pratade om. Står upp för en familjepolitik där vi ska ha mål inom familjepolitiken som också bidrar till ett mer jämställt föräldraansvar? jämställdhetspolitik utgår från frihet för individer utan att man ska behöva låsas in i de könsbundna normerna, så att man kan göra val utifrån den individ man är och kunna ta ansvar för barnen. Anser att vi ska ha en jämställdhetspolitik även inom familjepolitiken? 118 (FP) replik: Det finns två viktiga principer när talar om familjepolitiken. Den ena är valfrihet. Den andra är jämställdhet. Det är två principer som man måste väga mot varandra. Självklart vill vi att det ska vara jämställt mellan föräldrarna. måste vi kombinera detta med valfriheten för familjen. Som jag sade tidigare: Familjer ser olika ut. Men jag tror att den enskilda familjen själv kan välja vad som passar bäst. Vi har infört två pappamånader. Vi kommer inte att rucka på dem. Men vad vi har gjort för att införa fler så kallade pappamånader är i stället att vi har infört en jämställdhetsbonus som jag hoppas att vi kommer att se resultat av när vi räknar ihop detta års siffror. 119 (MP) replik: Tyvärr tvivlar jag starkt på att jämställdhetsbonusen även om man har förändrat sättet att betala ut den kommer att ha någon större effekt. Det är fortfarande alldeles för mycket annat som styr vem som tar ut föräldraledighet. Många barn har inte ens på sin tvåårsdag haft sin pappa hemma en enda dag. Det är fortfarande av fäderna som inte plockar ut en enda föräldraledighetsdag fram tills barnet fyller . Det är ganska anmärkningsvärt och visar att jämställdhetsbonusen inte har någon större effekt. Mycket större effekt hade pappamånaderna. Vi har tidigare i denna talarstol pratat om att är en viktig part när det gäller att verka för ett mer jämställt uttag. Ni i alliansregeringen förändrade uppdrag. Där står det inte längre att de ska verka för ett mer jämställt uttag. Jag undrar om numera står för att ni vill förändra uppdrag så att det verkligen ska bidra till ett mer jämställt uttag. undrar jag vilket mål egentligen har för den ekonomiska familjepolitiken. Är det individens frihet eller är det jämställdhet? För oss i hänger dessa båda saker ihop. Ska man ha verklig valfrihet ska man heller inte låsas in i könsbundna normer. 120 (FP) replik: Jag tror att det är jätteviktigt att barn har tillgång till båda sina föräldrar, men jag tror inte att man som förälder gör ett bra jobb det är inget jobb att ta hand om sina barn om man känner sig tvingad. Det måste ske frivilligt. Däremot vill vi uppmuntra och hjälpa till så att man kan dela lika på ett bättre sätt. Jag tror inte att hela sanningen ligger i siffror. Vi umgås ju med våra barn även om vi inte får ut ersättning från , och just de siffrorna missar vi. Jag säger inte att siffror är helt fel. De är en fingervisning, men de är inte hela facit på hur vi umgås med och tar hand om våra barn. 121 (C): Familjepolitik är i det här avseendet framför allt att medverka till att barn får en trygg uppväxt. Det är den viktigaste och främsta uppgift som vi som vuxna har. Ekonomin är i det här sammanhanget något vi i högsta grad ser till, naturligtvis tillsammans med vård och omsorg av barnen också. Vi vet att ensamföräldershushåll har en sämre ekonomi. Det har alliansregeringen nu tagit tag i. Den så kallade har kommit med olika förslag om hur man ska medverka till att det ska bli bättre. Det är som sagt ofta kvinnorna som är ensamstående. I det sammanhanget är det viktigt att man medverkar till att papporna betalar mer och inte bara höjer underhållsstödet, som oppositionen vill. man underhållsstödet säger man till papporna att de inte behöver betala mer, och man får ingen diskussion om vikten av att papporna ska betala efter sin förmåga. sade att om papporna betalade efter sin förmåga skulle det för ensamhushåll betyda i genomsnitt mer , och det är betydligt mer än om man höjer barnbidraget eller underhållsstödet. Det allra viktigaste är ändå för mig och att se till att man har ett arbete. Som jag sade i pensionsdebatten är jag övertygad om att och har spelat en viktig roll i det här sammanhanget. Sänkt restaurangmoms och lägre arbetsgivaravgifter för att unga ska kunna komma in på arbetsmarknaden har också bidragit till att fler har fått ett jobb. De viktigaste åtgärderna för att förbättra ekonomin för barnfamiljer är inte, som oppositionen vill, att riva upp förslagen för att underlätta ingången på arbetsmarknaden. Det är i sammanhanget också viktigt att vi får en barnomsorg på obekväm arbetstid, och nattdagis införs mer och mer i kommunerna. har också slagit fast att det är viktigt. Om man ser på studier, vad kan man då se att det beror på att ensamstående mammor har de lägsta inkomsterna? Jo, det är att de har deltidsarbete, att de fått barn tidigt, att de har flera barn och att de har huvudansvaret för barnen. Vad är det då man behöver göra för att hjälpa de ensamstående mammorna, förutom att se till att de får ett arbete? Jag är övertygad om att de också behöver avlastning. Att medverka till att kommunerna avlastar de ensamstående mammorna tror jag är oerhört viktigt. Både ett personligt och ett praktiskt stöd är viktigt i det här sammanhanget. Att växa upp i ett hem där föräldrarna kan försörja sig och sin familj genom att få en lön är grundläggande utgångspunkter för oss i . vill också att det ska bli möjligt att kombinera försörjningsstöd och arbetsinkomst. Regeringen har medverkat till att se över de marginaleffekter som uppstår om man har långvarigt försörjningsstöd och börjar arbeta. Syftet är i detta sammanhang att underlätta för barnfamiljerna. Något annat som är viktigt att lyfta fram förutom alla de förändringar som skett inom de olika bidragssystemen är att flerbarnstillägget har höjts. Vi vet att fler barn också är en ekonomiskt tyngre börda än bara ett eller två. Det är inte med lite stolthet jag säger att det var under Fälldinregeringen som man införde flerbarnstillägget. Något annat som jag också måste nämna är att man ska höja grundnivån i föräldraförsäkringen. Detta, om inte annat, gynnar dem som får barn . Centerkvinnorna är de som i går före när det gäller familjepolitiken. Det är något som jag kan vara ganska stolt över. Man har tagit fram ett nytt familjepolitiskt program med 34 punkter. Jag ska inte räkna upp alla, det lovar jag er, men jag ska tala om att det första man föreslår är att det ska heta barn- och föräldraförsäkring, och det ska tydliggöra att det är barnet som ska stå i centrum. Det är det viktigaste. Sedan föreslår man också en utökning av antalet dagar som föräldrar ska kunna vara hemma tillsammans med barnet. Man vill fördubbla det från 30 . Det vet vi är en viktig del. Om man är hemma tidigt med sitt barn knyter man an till barnet, och det är viktigt för båda två pappa och mamma eller om man nu är två pappor eller två mammor. Vi har i 34-punktsprogrammet också föreslagit att man ska ta ut största delen av föräldraförsäkringen innan barnet fyller . Vi är alltså lite striktare på det här området än de förslag regeringen nu håller på att ta fram. Där sägs ju att man ska ta ut de flesta föräldradagar innan barnet fyllt . Syftet är i båda fallen att nyanlända föräldrar ska komma närmare arbetsmarknaden, och det är oerhört viktigt. Den tredje förändringen i centerkvinnornas 34-punktsprogram är att man ska få möjlighet att ta ut fler pappadagar i samband med att barn föds, och det ska också vara närstående som ska kunna ta ut dem och inte papporna, om de är frånvarande. Detta utreds också av regeringen. Jag har även visat på i min motion, som handlar om det här programmet, att vi från centerkvinnorna framför förslag på att man ska slopa den 2 ½-årsgräns som innebär att man gynnas ekonomiskt om det är täta födslar.