prot · H00931 · 2012-11-27 00:00:00 — Jag ser väldigt allvarligt på att utsläppen av växthusgaser i världen fortsätter att öka, att de utfästelser om utsläppsminskningar som har gjorts är otillräckliga och att vi har ett stort gap till de nivåer som vi skulle behöva nå. Mer behöver alltså göras såväl som efter. Utan tvekan är det så att och EU:s roll ska vara att vara föregångare och driva på i denna fråga. Vi måste jobba hårt även internationellt, eftersom den stora ökningen av utsläppen sker utanför EU. Nyckeln på är att ett skarpt avtal för tiden är på plats . Men om vi ska nå tvågradersmålet måste vi också sluta gapet till 2020 genom att öka den samlade ambitionen. I handlar det bland annat om att få så många som möjligt av de länder som ännu inte gjort några utfästelser till 2020 att göra sådana. I synnerhet vill vi se att alla de största ekonomierna är med. Vi måste också jobba med kompletterande initiativ. Här vill jag särskilt nämna det globala samarbete som jag drog i gång och som handlar om att minska utsläpp av kortlivade klimatpåverkande ämnen. Samarbetet inbegriper 36 länder inklusive och flera utvecklingsländer. EU var tidigt ute och beslutade om mål i syfte att få andra länder att följa efter. Det lyckades såtillvida att det fick andra länder att också presentera mål och göra utfästelser. Däremot är summan av dessa utfästelser som sagt långt ifrån tillräcklig. Regeringen verkar fortsatt för att förutsättningarna ska öka för att EU ska kunna skärpa sitt klimatmål till minus . Det är dock inte troligt att vi i når särskilt långt på den här punkten. Jag och regeringen vill att EU ska besluta om ambitiösa utsläppsmål . EU kan på så sätt sätta tryck på andra länder att göra detsamma och ge europeiskt näringsliv och beslutsfattare efterfrågad långsiktighet vad gäller klimatpolitikens inriktning. Slutligen vill jag komma in på frågan om klimatfinansiering. EU:s positioner om klimatfinansiering tas fram inom ramen för Ekofin, det vill säga av EU:s ekonomi- och finansministrar. Ekofin träffades och enades om slutsatser om internationell klimatfinansiering som grund för EU:s mandat i denna fråga vid klimatmötet i . Slutsatserna ger en tydlig försäkran om att EU kommer att fortsätta leverera klimatfinansiering till utvecklingsländer , det vill säga efter att snabbstartsfinansieringsperioden har tagit slut. har drivit och fått gehör för att EU tillsammans med andra parter ska arbeta för att identifiera olika vägar för att öka klimatfinansieringen, med syfte att uppfylla det gemensamma åtagandet om att mobilisera 100 miljarder USD . Olika finansieringskällor kommer att behövas, såväl offentliga och privata som så kallade innovativa finansieringskällor. har varit i framkant i frågan om snabbstartsfinansiering och kommer att fortsätta att vara ambitiösa även framöver. 118 (V): Jag vill tacka miljöministern för svaret på min interpellation. Det känns alltmer relevant att understryka att klimatfrågan är en ödesfråga. Vi såg till exempel i som kom att man pekar på att ifall vi inte vidtar skarpare åtgärder för att få ned utsläppen får vi en temperaturökning på närmare fyra grader de kommande 50 åren. En temperaturhöjning på fyra grader skulle tyvärr utradera en stor del av civilisationen såsom vi är vana att se den . Den absolut viktigaste politiska frågan är att snabbt få ned våra utsläpp och snabbt hjälpa de människor i syd som här och drabbas av våra utsläpp. Därför vill jag börja med att ge miljöministern betyg. Jag blev glad när jag läste i att säger att det är dags att skärpa EU:s minskningsmål. Det är dags att gå från minskningar på till . Det är väldigt bra, det är någonting jag tar upp i interpellationen och som vi i har drivit väldigt . Egentligen borde vi gå till , men är en bra start. Då vill jag ha besked från miljöministern: det här position, eller är det miljöministerns privata åsikt tillsammans med ? I den här kammaren granskar vi och utkräver ansvar från regeringen och ministrarna i deras funktion som ministrar i en regering, inte vad enskilda partier anser. Min fråga till är således: Är det numera den officiella ståndpunkt att driva på att EU ska skärpa sina minskningskrav så att målet är ? Jag vill också ha ett förtydligande om klimatfinansiering i syd. sade att det behövs nya kreativa finansieringskällor för att föra över kapital till utvecklingsländerna. Det är helt korrekt. Förslag till flera konkreta kreativa finansieringskällor har lagts fram, till exempel en avgift på internationella kapitaltransaktioner och öronmärkning av pengar från utsläppshandeln. Aldrig någonsin har jag sett att har satt ned foten i någon av frågorna och backat upp något av dessa förslag till kreativa finansieringskällor. Det skulle vara bra med ett klargörande besked i frågan från miljöministern. Jag vill ha ett besked om de så kallade snabbstartspengarna, de som EU har anslagit till utvecklingsländerna i klimatfinansiering. Både och jag vet att tar de här pengarna slut. Hur mycket mer pengar kommer EU att ge utvecklingsländerna i fortsättningen som en förlängning på snabbstartspengarna? Kommer det att vara ? Jag hoppas att det kommer att vara mycket mer, för det behövs betydligt mer pengar än så. Kan vi få ett besked från ? Det vore bra om vi en gång för alla kunde få ett besked om hur mycket pengar den egentligen lägger på klimatbistånd till syd. Då menar jag nya additionella medel. Jag menar inte pengar som tas från malariabekämpning, katastrofbekämpning eller någonting annat utan hur mycket nya pengar i klimatfinansiering som regeringen har avsatt i budgeten. Det är väldigt många olika siffror som figurerar. Det vore därför bra ifall miljöministern kunde ge oss ett klart besked här och . Jag har fler frågor, men jag återkommer till dem i mitt nästa anförande. 119 (S): Tack, miljöministern! Det är lätt att känna oro över läget både i klimatförändringarna och i klimatförhandlingarna. Det är också lätt att känna oro över att tappar i sin position som föregångare och som brygga mellan rika och fattiga länder. har fört en alltmer tynande tillvaro i de internationella förhandlingarna och i de internationella sambanden. Det vore bra om vi här kunde reda ut vad som egentligen gäller i fråga om skärpningen av kraven till inom EU. Både och hennes företrädare har försökt hävda att de driver att EU ska skärpa sina utsläppsmål till till 2020. I svaret på interpellationen av och på min interpellation, som vi ska debattera om , säger att regeringen verkar för att förutsättningarna ska öka för att EU ska kunna skärpa sina klimatmål till minus . Det är inte riktigt samma sak som att kräva en skärpning. Det är faktiskt svårt att förstå vad det betyder över huvud taget. I går på Svenska Dagbladets debattplats Brännpunkt kunde man läsa att centerpartisten kräver att ska driva på inom EU för att skärpa ambitionerna till minus till 2020. Där gick alltså i opposition mot regeringens linje. Det framgår tydligt att inte driver på för en skärpning av EU:s mål. tidigare finns i samma tidning en intervju med miljöminister . Hon säger att hon driver denna fråga jättehårt på miljörådsmöten. Hon säger: Vi har pekat på att det är ekonomiskt bättre och egentligen inte skulle medföra några utgifter. Frågan är då om man ska lyssna på centerpartisten eller miljöminister . De säger uppenbarligen olika saker. Det vore fint om ville reda ut detta en gång för alla . Jag skulle vilja ta upp två frågor som är väldigt viktiga i de internationella förhandlingarna. Den ena är frågan om AAU som vi envisas med att fråga om och som hon duckar för i denna interpellationsdebatt. Vi vet att om man bestämmer sig för att de ska kunna tas med till nästa åtagandeperiod av Kyotoprotokollet riskerar det att undergräva hela systemet, och alla de ansträngningar som människor har gjort för att minska utsläppen riskerar att vara förgäves. säger att man inte ska visa sina kort i förhandlingarna. Jag undrar ändå: Vad är bäst att säga att vi spelar med dolda kort eller att kliva fram och säga att vi tänker annullera vårt överskott oavsett vad andra länder gör och att vi tänker sätta hårt mot hårt för att få andra länder att göra det också så att man inte tar med dem? konstaterar i sitt svar till att det var en framgång när EU var tidigt ute och beslutade om mål i syfte att få andra länder att följa efter. Varför skulle den strategin inte vara giltig när det gäller AAU? Det skulle jag vilja ha svar på från . Jag skulle vidare vilja veta hur regeringen driver frågan om utsläpp från LUCF-sektorn. Det har varit en komplicerad och känslig fråga där det finns stora risker för kryphål, och det finns vissa länder inom FN-systemet som har stora skogar som man eventuellt skulle kunna gömma utsläpp i. såg vi den öppna upp för att kunna räkna in de eventuella kolsänkningarna inom ramen för åtagandena inom EU-systemet. Det är mycket oroande. Jag vill därför fråga var regeringen står i denna fråga inför den andra åtagandeperioden inom Kyotoprotokollet och inför framtida klimatavtal. 120 Miljöminister (C): Allra först skulle jag vilja säga att jag verkligen uppskattar de politiker i riksdag som tar sig tid att lägga ned arbete och engagerar sig i klimatfrågan. Jag skulle önska att det var fler som gjorde det även vid denna sena timma. som kom är oerhört allvarlig. Det tror jag att vi som sitter här, återigen vid denna sena timma, är överens om. Vi har vetat länge, och det tror jag också att många andra har vetat, vad som händer när man kommer till en temperaturkurva uppemot tre fyra grader med de oerhört allvarliga konsekvenser som det innebär. Det som visar är att det går mycket snabbare än vad vi har trott. Tiden för att agera kanske har halverats som världens regeringar har suttit och förhandlat Kyotoprotokollet. Kyotoprotokollet med sin andra åtagandeperiod är det enda globala rättsliga dokument som har bindande åtaganden om sänkta klimatutsläpp. Där finns EU med och där finns de fattiga länderna med. Får vi ihop det tekniska som vi ska diskutera och förhandla om i och täcker det kanske av världens utsläpp. Men det är klart att om man ser detta och sedan de andra som sker som Världsbanksrapporten säger att tiden för att åtgärda detta har halverats är det en mycket allvarlig situation. Det tror jag att alla som har jobbat med de här frågorna är överens om. Vi kommer att förhandla fram en ny klimatregim, Durbanplattformen, och försöka hitta en arbetsplan för en global överenskommelse för att hantera de på plats. Det har världen sagt att vi ska klara av till 2015. Det är de riktigt stora och allvarliga frågorna som vi ska hantera i . Hur ser det då ut? Det finns naturligtvis en enorm misstro mellan alla de olika parterna och delarna av världen. Här går vi in i en FN-förhandling där det egentligen ska vara runt 190 länder. Där sitter demokratier och diktaturer, oljeländer och länder som inte alls är oljeproducerande utan har en annan bas för sin energiförsörjning, mycket fattiga länder, emerging economies, och traditionellt rika industriländer alla ska komma överens. Då är frågan om rättvisa i detta, det som handlar om equity, den stora frågan, och det är mycket det som interpellationen berör och som också frågor ansluter till. Det handlar dels om hur ansvaret för att ta ned utsläppen ska fördelas på ett rättvist sätt, dels om hur man ska kunna betala för hantering av ny teknik, skogsåtgärder och anpassning. Det här är oerhört svårt. Vi har jobbat med detta. Vi har arrangerat möten med chefsförhandlare och klimatministrar från hela världen om problemområdet equity. Ett av stora bidrag i de här förhandlingarna är just att vi har gett plattformen för de första diskussionerna om equity. Jag ber, fru talman, att få återkomma till det i mitt nästa inlägg. 121 (V): Det var mycket som sade i det här anförandet, men det var faktiskt inte ett enda svar på mina och frågor. I första hand ska de här debatterna ge oss folkvalda ledamöter en chans att ställa frågor om regeringens politik, och ministrarna borde rimligen svara oss, eller hur? Jag får väl därför fråga igen: Vilka kreativa utsläppskällor är det som regeringen backar upp i de här förhandlingarna? Jag har inte hört någonting än från regeringen. Är det minskningar av växthusgaser på EU-nivå som är den formella linje? Eller är det bara , med all respekt för miljöministern, och hennes parti som anser det? Hur blir det med EU:s snabbstartspengar? Kommer de pengar som man avsatte till klimatet i syd att förlängas och kommer de att höjas till ? Och vad anser den ? Hur mycket har den föreslagit i förhandlingarna? Det tycker jag också är väldigt oklart. tar här upp frågan om AAU:erna, alltså utsläppsrätterna, men får inte heller något svar på det. Driver den att de ska annulleras, alltså att de ska tas bort från marknaden? Det är jätteviktigt med Kyotoprotokollets andra åtagandeperiod. Jag vill påminna om att den inleds , . Ifall vi har en utsläppshandel med miljarder av extra utsläppsrätter, varav ungefär 80 miljoner kommer från , som kan säljas fritt på den marknaden säger det sig självt att utsläppshandelssystemet inte kommer att fungera över huvud taget. Det måste vi få besked från om. Jag skulle vilja ta upp en annan fråga som jag inte hann gå in på i mitt förra inlägg. Jag och har i den här kammaren diskuterat miljöskadliga subventioner. Det är en del av klimatpolitiken. Ifall vi kan få bort det som subventionerar det som är dåligt för miljön kan vi också få ned utsläppen. Jag blev väldigt glad när vi hade en debatt om det i den här kammaren, då miljöministern berättade för mig att regeringen avsåg att presentera en lägesrapport i höstens budgetproposition. Lägesrapporten för utfasande av miljöskadliga subventioner återkom miljöministern till i sitt anförande . I budgeten som har kommit nu finns det mycket riktigt ett kapitel som heter Miljöskadliga subventioner. Men där finns det ingen kartläggning av de svenska miljöskadliga subventionerna, utan där står det bara att man ska fortsätta att utreda frågan. Då vill jag fråga: När kommer kartläggningen av de miljöskadliga subventionerna, ? 122 (S): Också jag, precis som , hade önskat mer av svar än denna mer svepande beskrivning av miljöministerns engagemang, som förvisso är trevligt att höra, men det vore också bra att få svar på sina frågor. Jag upprepar därför mina frågor. Det vore väldigt bra om vi kunde få ett klargörande av vad den svenska linjen egentligen är, om EU:s mål för utsläppsminskningar ska skärpas eller inte. Är det linje som centerpartist eller som representant för regeringen som man ska lyssna på? Jag envisas fortfarande med AAU:erna. Vad är det som gör att det som miljöministern framhåller som en lyckad strategi i sitt svar på interpellationen när det gällde målen för EU inte skulle vara en bra strategi när det gäller AAU:erna, om det nu är det som man vill lyckas med? Jag antar också att miljöministern ser den uppenbara risken att det undergräver hela systemet om man för över AAU:erna till nästa åtagandeperiod. Jag vill också passa på att förtydliga lite kring LUCF för jag fick lite ont om tid på slutet i mitt förra inlägg. Vi tycker så klart också att det är viktigt att man tar fram system för att mäta eventuella utsläpp och eventuella sänkor på ett bra sätt, men det måste läggas i separata system. Där har regeringen tidigare öppnat för att lägga in dem i samma system. Det finns uppenbara risker med det. Det finns vetenskapliga osäkerheter om hur mycket mark och skog tar upp i form av koldioxid eller andra klimatgaser. Men också beroende på hur man räknar kan det innebära risker för stora kryphål. Jag skulle därför vilja veta var regeringen står i frågan. 123 Miljöminister (C): Jag tycker att det är väldigt viktigt i en interpellationsdebatt att ha en diskussion om systematiken och strategin i sådana här oerhört viktiga förhandlingar. Vi må ha diskussioner i den här kammaren, men de åsiktsskillnader som vi har här är ingenting mot de som vi möter i de globala förhandlingarna. När vi befinner oss i räknar vi med att alla som ingår i delegationen, till exempel också , jobbar konstruktivt tillsammans. har ni ställt en otrolig mängd frågor som ligger utanför interpellationen, så jag ska ge ett kulsprutesvar här och ska sedan gå tillbaka till att diskutera strategi och försöka göra det inom de av fastlagda minuter som man har på sig. Om EU ökar sin ambition till skulle det lösa många av de problem som vi tar upp. Därför är det prioritet ett. Men ni vet såväl som jag att det finns länder som inte alls har den åsikten. Vi jobbar därför med att ta fram bakgrundsmaterial och argumentationsanalys för att visa att det är en åtgärd som i förlängningen ger konkurrenskraft och jobb. Hur det går? Ja, vi vet att det är vissa länder som är emot den här linjen i klimatförhandlingarna men också i förhandlingarna om den långsiktiga EU-budgeten. Additionell finansiering jobbar vi mycket med. Just nu har vi fått ett genombrott vad gäller ETS, alltså handeln med utsläppsrätter i . När jag satt i och förhandlade detta skrev jag själv de ändringsförslag som innebär att sjöfart och flyg ska inkorporeras i handeln med utsläppsrätter. Här har vi kommit så pass långt med gemensamma krafter att EU har införlivat flyget och står fast vid det. Man har tagit några tuffa strider i . Till allas förvåning tillsätter nu den internationella luftfartsorganisationen en arbetsgrupp för att kunna lägga fram ett förslag om ett globalt system till . Det tycker vi är bra och stöttar att kommissionen säger: stoppar vi klockorna för att testa om vi får en global överenskommelse som skulle betyda så mycket mer för klimatet. Här är skeptisk. Det funkar i svensk debatt, men i det globala sammanhanget hjälper det naturligtvis inte till i klimatförhandlingarna. Vi har lagt mycket jobb och tid på detta, och våra tjänstemän har jobbat fantastiskt bra med den svåra problematiken runt equity. Vi är det enda landet i världen som har sett till att det finns en plattform för att diskutera rättvisefrågorna i klimatförhandlingarna, och det har gått bra. Jag skulle verkligen uppskatta support eftersom jag vet att alla de som är med i delegationen, också från , betyder skillnad i dessa diskussioner. Vi har dessutom jobbat med de kvinnliga klimatförhandlarna och chefsförhandlarna. Många av dem kommer från mycket fattiga länder. Jämställdhetsfrågorna är grovt underskattade i klimatförhandlingarna, så vi måste se till att kvinnors ställning och möjligheter lyfts fram i detta sammanhang. Vi har börjat med det, och jag hoppas att som närvarande i kommer att vara med på en del av de aktiviteter som vi har som rör detta. När det gäller snabbstartspengarna var det en satsning som det var sagt skulle gå ut . har betalat mer än vi lovade, och EU är nästan klart med sitt mål. Allt detta handlar om transparens, och det finns på FN:s klimatsekretariats hemsida. Vi fortsätter titta på finansieringen. Vi är tillbaka på en hög nivå, vilket innebär att per capita är en av de största bidragsgivarna. Vi har ett gott rykte när det gäller detta. Men vill ni gå in på hur vi hanterar biståndspengarna måste ni interpellera biståndsminister . Sådana är våra regler. Jag fortsätter med åtta punkter till i mitt nästa inlägg. 124 (V): I förra numret av tidningen säger som varit chefsförhandlare för svensk klimatpolitik i åtminstone och deltagit i förhandlingarna : Du måste visa i egen handling på hemmaplan att du menar allvar. Det är först då du på allvar kan vinna andras respekt. Det är precis det som klimatfrågan handlar om. Vi måste visa att vi menar allvar. Då reser vi ned till med nya additionella medel till utvecklingsländerna. Då reser vi ned till med konkreta förslag på hur man hanterar det stora överskottet av utsläppsrätter. Då reser vi ned till med konkreta krav på hur EU ska minska sina utsläpp med mer än det man sagt. Jag har frågat i två anföranden och får fråga en gång till om EU ska minska sina utsläpp till . Vi fick lite av ett klargörande från miljöministern, men fortfarande står det inte klart om det är och åsikt eller om det numera är den officiella position att EU ska minska sina utsläpp till 2020. Det är en ganska lätt fråga att svara på. När jag har frågat om överskottet av utsläppsrätter har hon svarat mig att det är för tidigt att låsa EU i en alltför fast position vad gäller överskottet. När är det då läge att komma ut på banan och säga att det är helt orimligt med miljarder av utsläppsrätter i överskott? De måste tas bort från marknaden, för annars kommer inte den andra åtagandeperioden att fungera. Vad gäller klimatbiståndet ställde jag en rak fråga. Hur mycket avsätter den i klimatbistånd? Det figurerar nämligen otroligt många siffror. Jag kan dock ta den debatten med biståndsministern om miljöministern hellre vill det. 125 Miljöminister (C): I den svenska förhandlingspositionen sägs det uttryckligen: verkar också för att förutsättningarna ska öka för att EU ska kunna skärpa 2020-målet till . Det är inget lätt jobb, och det vet alla vi som håller på med detta. Vi vet precis vilka länder det handlar om, och vi vet precis vad vi måste göra. Vi jobbar med detta på bred front, också i det som handlar om EU:s budget. Att lägga in pengar till de fattiga länderna är givetvis viktigt. Arbetet inom regeringen är så fördelat att biståndsdelen ligger under det utgiftsområde som och ansvarar för. Jag kan dock säga att de klimatprojekt som kallas , som är tätt knutna till Kyotoprotokollets andra period och som är mycket angelägna om, i slutfinansiering, eftersom det handlar om additionalitet i finansieringsmodellerna där, representerar mer pengar än vad lägger i den svenska budgeten. Men CDM vill ni inte ha. vill dock väldigt gärna ha det. Den interna svenska debatten kan vi föra i 10, 20, 30 interpellationsdebatter till. Det blir alltid intressanta diskussioner. Men när det gäller finansiering måste vi lyssna på de länder som behöver finansieringen bäst. De är ytterst angelägna om Kyotoprotokollet. vet att den slutgiltiga avräkningen för AAU:erna, det vill säga utsläppsrätterna i FN-systemet, sker . I EU-systemet får man inte ens använda dem, för det har vi sagt i EU:s stora klimatpaket som själv har varit med och förhandlat. Så AAU:erna är en bakgrundsfråga i sammanhanget när vi förbereder oss för . Jag kan gärna fortsätta diskutera AAU:erna, men det viktiga är vad som i realiteten kommer ut i förhandlingarna och hur vi kan stötta de fattigaste länderna som behöver det bäst. Överläggningen var härmed avslutad. 21 § Svar på interpellation 2012/13:122 om EU:s handel med utsläppsrätter 126 Miljöminister (C): Fru talman, ärade ledamöter och åhörare! har frågat mig om hur regeringen avser att driva på för och stödja mer offensiva förslag till skärpningar av EU:s handel med utsläppsrätter. Kommissionen presenterade ett förslag om att senarelägga auktioneringen av 900 miljoner utsläppsrätter inom EU:s system för handel med utsläppsrätter. presenterade kommissionen sin rapport om EU:s utsläppsmarknad som bland annat tar upp möjliga åtgärder för att stärka och utveckla handelssystemet. Marknadsrapporten innehåller inga konkreta lagförslag. Innan jag går vidare vill jag klargöra att det finns tre sorters utsläppshandel i världen, och talar vi om det europeiska systemet. I den tidigare interpellationsdebatten handlade det om FN. hävdar i interpellationen att jag i svar på en tidigare riksdagsfråga, nr 47, sagt att regeringen inte har för avsikt att stödja kommissionens förslag att senarelägga auktioneringen av utsläppsrätter inom handelssystemet. Det stämmer inte. Jag uttryckte i mitt svar oro över vissa aspekter i kommissionens förslag, vilket inte är detsamma som att avfärda det. Kommissionens nya förslag om att ändra tidtabellen för auktionering av utsläppsrätter inom kommer att analyseras av regeringen tillsammans med de handlingsalternativ som tas upp i kommissionens marknadsrapport.