prot · GZ0957 · 2012-01-18 00:00:00 — Enligt regeringsformens 12 kap. 5 § andra stycket får man fästa avseende endast vid sakliga grunder såsom förtjänst och skicklighet när man tillsätter statliga tjänster. Man får med andra ord enbart beakta respektive kandidats förmåga att klara jobbet, inte till exempel om vederbörande är kvinna eller man, är moderat eller socialdemokrat eller har sina rötter i eller i något annat land. granskar regelbundet hur regeringen utövar denna utnämningsmakt, främst hur stor andel av de utnämnda myndighetscheferna som har politisk bakgrund och hur fördelningen mellan kvinnor och män har varit. Om en stor andel av de utnämnda har politisk bakgrund och de har varit aktiva i ett och samma parti skulle det kunna tyda på att regeringen tagit hänsyn till politiska åsikter vid utnämningen, vilket inte är tillåtet. Om påfallande många av de utnämnda varit män skulle man kunna tänka sig att regeringen tagit hänsyn till könstillhörighet, vilket inte heller är tillåtet. Årets granskning av utnämningsmakten är särskilt intressant eftersom statistiken tar upp perioden 20012011, vilket innebär med socialdemokratisk utnämningspolitik och med Alliansens utnämningspolitik. Man kan notera två tydliga trender när man jämför de fem socialdemokratiska åren med de fem alliansåren. Antalet utnämnda myndighetschefer med politisk bakgrund har minskat kraftigt, och antalet kvinnor som utnämnts har ökat kraftigt. till och med regeringsskiftet utsåg den socialdemokratiska regeringen 182 chefer för myndigheter i . 49 av dem hade politisk bakgrund. Det motsvarar drygt var fjärde, eller . Alliansregeringen har till och med utsett 177 myndighetschefer, varav 26 med politisk bakgrund, det vill säga , och den andelen fortsätter att sjunka. hade 1 av 31 utnämnda myndighetschefer politisk bakgrund. Sakligt sett kan det vara positivt att ha politisk bakgrund när man ska leda en statlig myndighet. måste det konstateras att om en påfallande stor andel av myndighetscheferna varit heltidspolitiker ger det intrycket att regeringen i hög grad rekryterar sina myndighetschefer inom en privilegierad grupp personer som finns i regeringens närhet. Alliansregeringen har velat sända en tydlig signal till svenska folket: Myndighetscheferna ska inte rekryteras inom en sluten, privilegierad elit. Alla ska ha en chans att anmäla sitt intresse för höga statliga tjänster. Kompetens ska vara avgörande vid tillsättandet. Det faktum att andelen utsedda myndighetschefer med politisk bakgrund har minskat från under den förra regeringen till , eller ännu mindre, under alliansregeringen tyder på att Alliansen lever upp till sin ambition. Färre har rekryterats ur den politiska eliten och fler ur andra kretsar. För att övergå till frågan om jämställdhet kan det konstateras att alliansregeringen är den första svenska regering som någonsin har nått nära nog exakt balans mellan kvinnor och män som utnämns till myndighetschefer. Under de fem socialdemokratiska åren utnämndes kvinnor och män. Alliansen har under sina utnämnt kvinnor och män kvinnor och män. Både 2008 och 2010 utsågs fler kvinnor än män till myndighetschefer. Alliansen har alltså lyckats med det som tidigare regeringar misslyckats med: att rekrytera i princip lika många kompetenta kvinnor som kompetenta män. Detta är jämställdhetsarbete i praktisk handling. Utskottet granskar också de nya inslag i rekryteringsförfarandet som alliansregeringen infört. Detta, fru talman, är det sista som jag tänker nämna några ord om. Regeringen vägleds av en mycket tydlig strävan att öppna, bredda och professionalisera rekryteringsprocessen när det gäller höga statliga tjänster. Inför varje rekrytering upprättas en kravprofil som anger vilka krav man måste uppfylla för att komma i fråga för tjänsten. någonsin utannonseras öppet befattningar som myndighetschefer. Generaldirektörsposterna ska inte längre vara reserverade för en privilegierad krets av personer som känner statsministern eller hans medarbetare. Regeringen har sagt att annonsering ska förekomma vid flertalet rekryteringar men anger också att det finns vissa befattningar som inte ska annonseras, till exempel landshövdingsposter. Det nya förfarandet infördes . har regeringen genomfört 87 öppna rekryteringsprocesser. Det motsvarar av de tjänster där en öppen rekrytering kan komma i fråga. Antalet har ökat till av de möjliga fallen. Regeringen lever alltså upp till sina egna ambitioner. Vilken betydelse har då ansökningarna? I av fallen har en person som skickat in en intresseanmälan ingått i slutskedet av rekryteringsprocessen. I av fallen har tjänsten tillsatts med en person som skickat in en intresseanmälan. Det innebär att intresseanmälningarna har haft en påtaglig betydelse i rekryteringsarbetet och att har fått en regering som i rekryteringsarbetet satt öppenhet och kompetens i centrum, inte slutna rum och statsministerns vänner. Stadigt färre utnämningar av personer med politisk bakgrund, en jämn fördelning mellan kvinnor och män samt en ny, öppnare rekryteringsprocess är facit med alliansregeringens utnämningspolitik. Med detta, fru talman, yrkar jag på godkännande av utskottets anmälan. 142 (FP): KU:s höstgranskning, som enkelt kan uttryckas som granskning av regeringens rutinarbete och svensk byråkratis funktionssätt, är nu klar . Syftet med denna debatt, där inga reservationer finns, är att meddela vad utskottet funnit värt att uppmärksamma. Jag vill börja med något som är glädjande även sådant kan man finna vid en granskning. KU har gjort det till en vana att vid höstgranskningen titta på regeringens utnämningar, som är ett sätt att utöva makt. Det handlar om vem som utses och om hur regeringen arbetar för att säkerställa att tillsättandet av chefer i statliga myndigheter och av ambassadörer och andra chefer vid utlandsmyndigheter görs på ett rättsenligt och omdömesgillt sätt. Vid beslutande om statliga anställningar ska avseende fästas endast vid sakliga grunder, såsom skicklighet och förtjänst. Det är en demokratisk princip fastslagen i grundlagen. En persons kön ska till exempel inte spela in. Trots detta har det länge varit ojämställt i toppen. Det är svårt att tro att det kunnat förklaras enbart med att kvinnor inte haft tillräckliga meriter. har vi glädjande nog nått fram till ett läge där andelen kvinnor och andelen män som utses till myndighetschefer är ungefär lika. har andelen utsedda kvinnliga myndighetschefer legat på , ett steg framåt från perioden 20012006 då andelen kvinnor var färre var kvinnor. När det gäller utnämnda chefer till utlandsmyndigheterna är det inte fullt lika jämställt, men det går framåt. Andelen kvinnor är nu . Andelen utnämnda myndighetschefer som har politisk bakgrund har minskat något. Om det är bra eller dåligt att en person med politisk bakgrund utnämns beror på omständigheterna. Blir en person utnämnd enbart för att ha tillhört samma parti som den som gör utnämningen är det naturligtvis olyckligt. Statliga topptjänster ska inte ges som ett tack för insatser i ett parti. Men erfarenheter av det politiska systemet kan komma till nytta på många tjänster. Det är viktigt att det görs en saklig värdering av denna erfarenhet. Den vanligaste politiska bakgrunden för att bli utsedd till myndighetschef är att ha varit statssekreterare. tillbaka är statssekreterare inte medlemmar av Socialdemokraterna. Kopplingen mellan engagemang för Socialdemokraterna och höga befattningar kan därmed komma att minska. Vi kommer troligen att se utnämningar där personerna har en bakgrund i flera partier. Av dem som utnämns och har politisk bakgrund har ännu flertalet socialdemokratisk bakgrund. Andelen med icke-politisk bakgrund har ökat. En ödmjuk slutsats man kan dra av detta är att alliansregeringen inte kan anklagas för att gynna sina egna, särskilt inte i jämförelse med hur det såg ut förut. Det är ett sundhetstecken för politiken. Utskottet granskar hur många opolitiska tjänstemän och politiska tjänstemän det finns i . Både antalet opolitiska och politiska tjänstemän har minskat , och jag kan instämma i det sade om att det gäller att försöka hitta en balans mellan intresset att inte ha en alltför stor förvaltning och intresset att få saker gjorda. Antalet statssekreterare har ökat något, och detta kan ses som en logisk följd av att det är en flerpartiregering. Räknar man inte med statssekreterarposterna är antalet politiskt tillsatta tjänstemän nu lägre än vad som var fallet i slutet av den socialdemokratiska regeringsperioden. Antalet politiskt tillsatta tjänstemän är relativt stabilt och utgör av antalet tjänstemän i . Jag tänkte också ägna lite av min tid åt granskningen av regeringens bemyndiganden till myndigheter att ingå internationella överenskommelser. Granskningen är en uppföljning av ett granskningsärende utskottet hade , då en ministers agerande hade anmälts. Regeringen är ansvarig för att ingå bindande överenskommelser med andra stater och måste kunna ta ansvar för det. Årets granskning grundar sig på ungefär 90 överenskommelser som myndigheter har gjort i regeringens ställe och anmält till UD . KU vill som ett resultat av årets mer breda granskning framhålla att bemyndiganden från regeringen till myndigheterna generellt måste bli mer uttryckliga. Finns inte tydlighet i bemyndiganden blir det svårt att följa upp om myndigheterna agerat såsom regeringen önskat och måste ta ansvar för. KU10 är ett omfattande betänkande med ett flertal granskningsområden. Ett stort jobb med genomgång av hundratals akter ligger bakom detta, där KU-kansliet än en gång gjort ett skickligt arbete. Ett antal påpekanden, förslag och uttryck för att saker sköts tillfredsställande framförs i de ställningstaganden som utskottet gör. Med det sagt stannar jag och yrkar på godkännande av utskottets anmälan. 143 (C): Der är med stor glädje jag konstaterar att vi i blivit helt överens över partilinjerna i vår syn på hur regeringen skött sig när det gäller regeringsarbetets organisation och också i den fråga som varit väldigt kontroversiell, nämligen antalet anställda inom . Denna enighet finns också när det gäller syn på regeringens utnämningspolitik, hanteringen av internationella avtal och alla andra frågor som granskats av . Enigheten innebär dock inte att vi i helt avstår från kritik av hur vissa frågor hanterats inom , men det är en konstruktiv kritik. Till exempel har vi i några fall konstaterat för långa handläggningstider. Vi har också lyft fram att det behövs tydligare riktlinjer för hur internationella avtal ska ingås och rapporteras. Enigheten inom utskottet är naturligtvis en styrka när det gäller att påverka hur regeringen kommer att arbeta i fortsättningen. Jag kommer i detta anförande att använda en hel del siffror för att belysa utvecklingen inom några områden . Det är siffror som finns avsnitten 1 och 8 i KU:s betänkande nr 10, som vi nu debatterar. var vi i inför väldigt långt från varandra när det gällde regeringspartiernas och oppositionspartiernas syn på utvecklingen av antalet anställda inom . När vi nu i efterhand granskat utvecklingen inom har vi gemensamt konstaterat att antalet tjänstgörande 2011 är ca 300 mindre än och mindre än under något annat år . Antalet politiskt tillsatta tjänstemän på vid valet var 190 personer. De var vid valet nere i 176 och har efter det minskat till 174. Efter de statistiska tabellerna i betänkandet konstaterar vi i utskottets ställningstagande helt kort att antalet tjänstgörande fortsatt att minska i . När det gäller hur regeringen sköter sin uppgift att utse myndighetschefer, ambassadörer med flera det man brukar kalla utnämningsmakten har utskottet konstaterat att regeringen ökat öppenheten vid tjänstetillsättningar genom möjlighet till intresseanmälan. Av de 87 fall där det har varit möjligt att lämna intresseanmälan har det i 60 fall utsetts någon som lämnat intresseanmälan. Det är också så att en mindre andel av dem som utsetts av regeringen har en politisk bakgrund. Av de 26 myndighetschefer som har politisk bakgrund och som har utsetts av regeringen till chefer har 16 socialdemokratisk bakgrund, alltså . När det gäller fördelningen mellan män och kvinnor vid regeringens totalt 177 chefsutnämningar 2011 har avsett kvinnor och män. Regeringen har gjort ett bra jobb för att få en jämnare könsfördelning vid chefsutnämningar. regeringar har legat på eller strax under nivån utnämnda kvinnor. I utskottets ställningstagande framhålls särskilt att utskottet ser positivt på utvecklingen mot en jämnare könsfördelning vid chefsutnämningar. Själv kan jag i dessa tydligt förbättrade siffror för jämställdheten se ett tydligt resultat av min tidigare partiledare och regeringens vice statsminister insatser i regeringen för att öka andelen kvinnor som söker och får chefsbefattningar i statlig verksamhet. Det är ett arbete som också gett ett tydligt resultat på lägre chefsnivåer och även i andra verksamheter utanför staten. Av senaste val av ny partiledare har vi också i dagens partiledardebatt sett ett jämställdhetsresultat. Utan hade det bara funnits män med i debatten. blev det i varje fall en kvinna bland de tio partiledarna. Jag yrkar på godkännande av utskottets anmälan. 144 (V): När jag har lyssnat på denna debatt har jag funderat på om vi pratar om samma dokument. Detta gäller granskningen av regeringen, statsrådens tjänsteutövning och regeringsärendenas handläggning. Avsikten är att ska granska att regeringen sköter sig enligt det sätt vi har fastlagt att den ska göra. Vissa företrädare här har, vad jag har förstått, mer använt dokumentet för att visa att regeringen i allt väsentligt är alldeles utmärkt och inte på något sätt kan göra fel. Jag håller med om att det är bra att man har lyckats anställa fler kvinnor när man har tillsatt myndighetschefer. Regeringspartierna har lyckats mycket bättre med det när de sitter i regeringsställning än när det gäller att tillsätta sina egna företrädare i ; det är tydligt. I övrigt handlar det också om att det finns saker att ta upp och kritisera. Regeringen har inte gjort allting fullt korrekt. hade vi frågan om dokumentation uppe. Vi kunde konstatera att saker inte alltid var korrekt skrivna. Man hade inte lagt med saker i akterna när vi granskade de statliga företagen. Det fanns inte med där på det sätt det skulle vara. Det var svårt för att kunna fullfölja sitt uppdrag att vara granskande. är det ännu värre, har vi inte ens fått ut akterna. Vi kan inte ens alltid konstatera om det står rätt eller fel saker i dem. Jag håller med om att regeringen i allt väsentligt har gjort saker bra. Det är självklart att det alltid kommer fram brister när man granskar rutiner. Det går att läsa om det här. Det finns många idéer om hur regeringen skulle kunna göra arbetet bättre. Så är det alltid. Det är ingen katastrof. Regeringen sköter sig i stort bra. Men det är inte bara underbart, och det största och allvarligaste problemet är att man inte ens hjälper att uppfylla sitt uppdrag. Självfallet måste regeringen leverera akter när så begär. Därmed har jag inget mer att tillföra i den här diskussionen. Jag yrkar på godkännande av utskottets anmälan. 145 SKÅNBERG (KD): Det är lite intressant att höra hur de olika stämmorna låter när man sjunger utifrån samma noter. Någon liten skillnad var det möjligen mellan och . Men nothäftet är faktiskt skrivet av oss allesammans. Betoningarna kanske skiftar lite, men annars är allt lika. Vi är inte tillsatta i KU, utan vi är invalda av våra partier och ytterst av väljarna. Detta är en av de finaste uppgifter som man kan ha som riksdagsledamot att vara en typ av god revisor för regeringen. Den är annorlunda än andra uppgifter som vi har. Den är förvisso politisk, men på ett helt annat sätt än när vi står på gator och i gränder och gör reklam för vår politiska åskådning och agenda. Det är alltså ett enigt utskott, fru talman, som lämnar över betänkandet KU10 med höstens granskning av statsrådens tjänsteutövning och regeringsärendenas handläggning. Jag ska ta ett axplock ur det digra arbete som framför allt vårt kansli har effektuerat. Det har naturligtvis skett under våra ögon och under KU:s ledning, men grovarbetet har likväl gjorts av . En fråga rör till exempel personalstyrka, där vi konstaterar att trenden av kontinuerlig tillväxt har brutits. Antalet tjänstgörande har minskat . Vi konstaterar detta med tillfredsställelse. Utskottet har granskat förvaltningsärenden inom . Det har framkommit att antalet ärenden med långa handläggningstider är sällsynta, och de är då i regel också komplicerade. I två fall av ärenden av permutation har däremot handläggningen varit anmärkningsvärt lång. Det är inte tillfredsställande. Vidare har det i granskningen framkommit att det finns brister när det gäller uttryckliga bemyndiganden från regeringen till förvaltningsmyndigheter för att förhandla om och ingå internationella överenskommelser. Vi konstaterar att här behövs en ny praxis. Vidare åligger det regeringen att informera ett utskott om sin bedömning av om subsidiaritetsprincipen är tillämpad i ett utkast till en lagstiftningsakt om utskottet så begär. KU:s granskning har inte funnit något att anmärka på i detta avseende. KU har granskat regeringens handhavande av utnämningsmakten. Resultatet är glädjande. Det har flera före mig konstaterat. Antalet utnämnda myndighetschefer med politisk bakgrund har minskat från cirka en tredjedel av tillsättningarna till knappt en tiondel . När myndighetschefer i tillsätts sker det i 60 fall av 87 genom ett öppet rekryteringsförfarande. Balansen mellan män och kvinnor är glädjande nog jämn. Med detta, fru talman, sätter vi punkt för redovisningen och överlämnar betänkande KU10 till . Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under 13 §.) Kammaren beslutade på förslag av tredje vice talmannen att ajournera förhandlingarna till då votering skulle äga rum. 13 § Beslut om ärenden som slutdebatterats vid dagens sammanträde FiU34 Subsidiaritetsprövning av förslag till förordning om ändring av förordning om kreditvärderingsinstitut biföll utskottets förslag. KU4 Uppföljning av tillämpning av subsidiaritetsprincipen Utskottets anmälan lades till handlingarna. KU5 Förbindelserna mellan Europeiska kommissionen och de nationella parlamenten Kammaren biföll utskottets förslag. KU10 Granskning av statsrådens tjänsteutövning och regeringsärendenas handläggning Utskottets anmälan lades till handlingarna. 14 § Anmälan om interpellation Anmäldes att följande interpellation framställts 2011/12:197 Tvångssterilisering av (V) till socialminister (KD) Interpellationen redovisas i bilaga som fogats till snabbprotokoll . 15 § Anmälan om skriftliga svar på frågor Anmäldes att skriftliga svar på följande frågor inkommit 2011/12:278 Åtgärder mot nedläggning av bibliotek av (S) till kultur- och idrottsminister (M) 2011/12:279 Bluffakturor av (S) till justitieminister (M) 2011/12:281 Barn i riskzonen av (S) till statsrådet (KD) 2011/12:282 Hemlösa barn och vräkningar som drabbar barn av (S) till statsrådet (KD) 2011/12:286 Stöd till kommun av (S) till statsrådet (FP) 2011/12:287 Regeringens nedskärningar på vuxenutbildning av (S) till statsrådet (FP) 2011/12:288 Stöd till barn vars föräldrar befinner sig inom kriminalvården av (S) till justitieminister (M) 2011/12:289 En förbättrad beroendevård av (-) till statsrådet (KD) 2011/12:290 Avregleringen av apoteksmarknaden av (C) till socialminister (KD) 2011/12:292 Uppföljning av arbetsmarknadsinsatser av (FP) till arbetsmarknadsminister (M) 2011/12:293 Anslaget till SEI av (S) till miljöminister (C) 2011/12:294 Innebörden av nettoutsläpp av (S) till miljöminister (C) Svaren redovisas i bilaga som fogats till snabbprotokoll . 16 § Kammaren åtskildes . Förhandlingarna leddes av talmannen från sammanträdets början till och med 1 § anf. 56 (delvis), av förste vice talmannen därefter till och med 1 § anf. 111 (delvis), av tredje vice talmannen därefter till ajourneringen och av förste vice talmannen därefter till sammanträdets slut.