prot · GZ0997 · 2012-04-16 00:00:00 — Därigenom skulle vi spara en del medel som vi kunde använda till att i alla fall delfinansiera ett femte jobbskatteavdrag. Tyvärr fick vi ingen respons över huvud taget från regeringen, och ni visade i handling att ni prioriterade en betydligt mer kostsam invandring finansierad med högre skatt på arbete före att sänka skatten på arbete finansierat med en mer ansvarsfull invandring. I och med att vi inte fick någon respons den gången skulle jag vilja höra hur resonerade när detta beslut fattades. Jag ställde en fråga i mitt anförande om nivån på arbetslösheten. Vågar spekulera en bit in och säga när han tror att vi i kan ha en arbetslöshet som är på den massarbetslöshetsnivå som vi hade när regeringen tog över rodret? 113 Finansminister (M) replik: har en politik som bygger på att man ska stänga människor ute från och att man ska stänga in dem som har kommit hit i olika bidragssystem. Det är en grundskillnad mellan oss. När vi diskuterar att det finns bekymmer med att vi har hög arbetslöshet bland invandrare är det inget argument för att stänga gränserna utan ett argument för att förbättra integrationspolitiken och få en mer välfungerande arbetsmarknad. säger att vi ska återgå till den gamla bidragspolitiken ihop med de rödgröna, att vi ska återgå till omfattande regelbördor på arbetsmarknaden och att vi ska montera ned de utbildningsinsatser vi gör för att de som kommer hit ska lära sig svenska och komma in och jobba. Den samlade effekten av den politiken skulle vara att vi stänger inne fler människor i bidragssystemen och att vi därigenom får färre som arbetar. Det skulle naturligtvis betyda att det var färre av dem som invandrar till som skulle kunna få ett arbete. Det är en politik jag inte delar, utan jag tror att långsiktigt har vunnit på att ha en öppenhet. Jag tror också att vi kan få en ännu bättre fungerande arbetsmarknad genom att se till att de som kommer till snabbare integreras med hjälp av tydligare krav på att man deltar i svenskutbildning, tydligare krav på att man är på arbetsmarknaden, mer stöd som gör att man kommer in och en samlat minskad regelbörda. Här har vi en grundskillnad, och det är därför kalkyler inte går ihop. Man sparar inte pengar, för invandringspolitiken kan inte stramas upp på det sätt som säger, och man underskattar kostnaderna för att man låser fast inte minst många invandrare i bidragsberoende. Det är klart att det är skillnad mot hur läget på arbetsmarknaden var 20022006. Då ökade sysselsättningen marginellt trots stark tillväxt. Arbetslösheten steg, och utanförskapet ökade. har sysselsättningen ökat kraftigt trots den värsta krisen sedan depressionen. Vi har haft en tydlig minskning av utanförskapet med de flesta mått mätt, framför allt i det som vi kanske normalt sett tittar på. Här har politiken varit väsentligt mer framgångsrik än under förra mandatperioden. 114 (SD) replik: Finansministern säger att det nya regelverk för anhöriginvandring som vi föreslog inte skulle vara genomförbart. Låt mig påminna om att man i såväl som har genomfört liknande regelverk där man försöker pröva förmågan hos den som söker uppehållstillstånd som anhörig att kunna bli en del av samhället, nå försörjning och så vidare med en mängd olika åtgärder. Det har fungerat väl och inneburit stora besparingar för statskassan. Jag ser därför inte alls varför det skulle vara omöjligt för som har den kanske mest frikostiga anhöriginvandringen i västvärlden att genomföra åtminstone lite restriktioner och en uppstramning av politiken i enlighet med andra länder. Vi har en stor invandring som år bidrar till ett omfattande och växande utanförskap. hade ett mått på detta. Man mätte till , och man såg hur de segregerade områdena ökade och ökade. Om man ser att detta pågår år förstår jag inte hur man inte kan se någon som helst koppling mellan invandring och utanförskap. Varför behövs i så fall instegsjobb, nystartsjobb och alla reformer som inriktar sig på just invandrare om vi inte har detta problem? 115 Finansminister (M) replik: Jag vill inte att vi ska högre krav på människor som vill komma till i den meningen att vi ska sortera dem som har flyktingbehov utifrån vad de har för utbildning eller möjlighet att arbeta i . Är man flykting och har ett hjälpbehov ska vi naturligtvis ta vårt humanitära ansvar. När det gäller arbetskraftsinvandringen tycker jag också att det är uppenbart att breda regler som gör det enkelt att komma till är bra för och bidrar till högre tillväxt. Rörlighet är helt enkelt bra. Det som gör mig bekymrad med är inte bara att man vill stänga människor ute utan att man också vill stänga dem inne. kommer inte tillbaka till den beskrivning jag ger med höjda bidrag, mer omfattande reglering och sämre utbildningsmöjligheter. Betyder inte det att ännu fler människor som kommit till stängs ute från arbetsmarknaden? Är det inte ett av de problem som pekar på som den egna sverigedemokratiska politiken faktiskt skulle förvärra genom att man gör att arbetsmarknaden skulle fungera sämre? 116 (V) replik: kunde ha sagt till Per att har bedömt att det behövs järnvägsinvesteringar på ungefär 10 miljarder för att möta den ökade mängden järnvägstransporter. fick jag säga det i stället. var det 7 procents arbetslöshet, . Det kallade du massarbetslöshet. planerar du för 7 procents arbetslöshet. 100 miljarder i skattesänkningar har tydligen inte lett till någon förbättring i den statistiken. har andelen långtidsarbetslösa ökat . Det är 45 000 fler arbetslösa än när ni tillträdde, och 78 000 färre sysselsätta. Var fjärde ung går utan arbete, vilket är 22 000 fler än 2006. lägger ni fram en vårproposition där både de offentliga investeringarna och den offentliga konsumtionen sjunker. Ni planerar för 18 000 färre anställda i äldreomsorg och skola precis som om de var för många och de ska läggas till de 40 000 som redan har försvunnit. Vi har otroligt starka finanser. Vi har en nettoförmögenhet på 635 miljarder. Du planerar för att betala av på statsskulden med ungefär 370 miljarder under denna prognosperioden, . har du tydligen inte råd att lägga fram ett enda förslag för att skapa jobb och sysselsättning i vårt land. Vad är syftet med starka statsfinanser om vi inte har råd att hålla ett folk i arbete? Är det inte viktigast av allt att ta vara på människors förmåga och vilja att delta i samhällsbygget? Rätten till arbete är grundläggande, och därmed blir er vårproposition ganska förskräckande. Ni konstaterar att det blir sämre inom varje område när det gäller jobb och sysselsättning men har ändå mage att inte lägga fram ett enda förslag. Ni skriver till och med att kommer vi att ha en sysselsättningsgrad på och en arbetslöshet på . Är det full sysselsättning i ett borgerligt ? 117 Finansminister (M) replik: Låt mig vara tydlig, . Jag ser inget problem med järnvägsinvesteringar. Vi har en kapacitetsutredning från som pekar på ett antal viktiga järnvägsinvesteringar. Jag är dock inte beredd att genomföra dem förrän vi gjort en samlad budgetprövning där även forskning och innovation kan vägas in och vi ser ett ekonomiskt läge som tillåter denna typ av investeringar. Det är ju uppenbart att järnvägsinvesteringar är bra för tillväxten. och jag blev lite avbrutna i vår debatt tidigare om Gini-koefficienten, inkomstspridning och grundläggande inriktning, så jag vill passa på att redogöra för resultatet nu när jag har räknat igenom siffrorna som redovisas i den fördelningspolitiska bilagan. Gini-koefficienten ökade 20062010. Det var beklagligt men mycket mindre än i de flesta andra länder. År 20022006 ökade den . Det är såvitt jag kan bedöma nästan fyra gånger så mycket. År 19982006 ökade Gini-koeffecienten , vilket är såvitt jag förstår fem gånger så mycket. Hur kommer det sig att de ekonomiska skillnaderna ökar så kraftigt varje gång får vara med och styra? Har det något att göra med att ni inte har någon riktig jobbpolitik, att ni nedprioriterar arbetslinjen och att man i och Socialdemokraternas kan ha stark tillväxt men stigande arbetslöshet ? Är det grundorsaken? Om man inte ser att de välståndsskapande krafterna måste få spelrum och om man inte ser värdet av företagare, innovationer och att människor arbetar växer orättvisorna. Hur kommer det sig, , att inkomstskillnaderna ökade när ni styrde 19982006? 118 (V) replik: Och när du styrde, , ökade inkomstskillnaderna . Jag märker att du inte vill diskutera det som jag tog upp. Jag frågade om jobb och sysselsättning. Vår alternativa budget visar på 125 000 fler jobb och utbildningsplatser och en starkare ekonomisk tillväxt. Det går att göra skillnad med politik om man har förslag och om man har den politiska viljan. Regeringen har stora ekonomiska möjligheter i vårpropositionen, men man använder inte dem. Man anser tydligen inte att vi har råd att skapa jobb. Det tycker jag är oroväckande. Det finns inte ett enda konkret jobbförslag trots att näringslivet skriker efter infrastrukturinvesteringar, trots att unga lämnar gymnasieskolan utan betyg och trots att det är 58 000 färre sysselsatta i kommuner och landsting. Det finns stora behov, inte minst inom bostadssektorn. Ni väljer att inte investera. Det är en grundläggande ekonomisk teori att investera i lågkonjunktur för att upprätthålla efterfrågan i ekonomin, och när ekonomin stärks drar man tillbaka investeringarna. 119 Finansminister (M) replik: var jag ju väldigt tydlig i redovisningen. låg Gini-koefficienten på 0,287 och 2010 på 0,297. Det är en ökning . låg Gini-koefficienten på 0,245. Till 2006 hade den ökat till 0,287. Det är och . Vilken ökning är störst? Jag kan inte göra någon annan bedömning än att det är när styr som inkomstskillnaderna ökar. Jag kan inte göra någon annan bedömning än att det beror på att ni inte har någon arbetslinje, att ni inte har några välståndsskapande krafter och att ni inte ser till att företagarna får ett spelrum. Därigenom bygger ni klyftor genom att låsa fast människor i utanförskap. (Applåder) Överläggningen var härmed avslutad. 2 § Justering av protokoll Justerades protokollet för . 3 § Hänvisning av ärenden till utskott Föredrogs och hänvisades Motioner 2011/12:A5A7 till arbetsmarknadsutskottet Anmäldes och bordlades Proposition 2011/12:99 Vårändringsbudget Skrivelser 2011/12:101 Årsredovisning för staten 2011 2011/12:102 Utvecklingen inom den kommunala sektorn 2011/12:136 Redovisning av skatteutgifter EU-dokument KOM(2012)164 Förslag till och rådets förordning om förenklad överföring av motorfordon registrerade i en annan medlemsstat på den inre marknaden Motioner med anledning av prop. 2011/12:79 En reformerad mutbrottslagstiftning /12:Ju16 av m.fl. (S) 2011/12:Ju17 av och (MP) med anledning av prop. 2011/12:133 Nya myndigheter inom utbildningsområdet m.m. 2011/12:Ub9 av m.fl. (MP) 2011/12:Ub10 av m.fl. (S) 2011/12:Ub11 av m.fl. (V) med anledning av skr. 2011/12:114 Strategisk exportkontroll 2011 krigsmateriel och produkter med dubbla användningsområden /12:U23 av m.fl. (S) 2011/12:U24 av m.fl. (SD) 2011/12:U25 av m.fl. (MP) 2011/12:U26 av m.fl. (V) med anledning av skr. 2011/12:131 Vägen till nära-nollenergibyggnader /12:C11 av och (SD) 2011/12:C12 av m.fl. (S) 2011/12:C13 av m.fl. (MP) 2011/12:C14 av m.fl. (V) betänkanden /12:UU12 Internationell hållbar utveckling /12:UU8 Mänskliga rättigheter i svensk utrikespolitik betänkanden /12:SoU15 Alkoholservering på särskilda boenden /12:SoU16 Läkemedelsfrågor 2011/12:SoU17 Genomförande av ändringsdirektivet 2010/84/EU avseende säkerhetsövervakning av läkemedel 2011/12:SoU14 Hälso- och sjukvårdsfrågor samt tandvårdsfrågor betänkande 2011/12:AU8 Arbetslöshetsförsäkringen 5 § Anmälan om interpellationer Anmäldes att följande interpellationer framställts 2011/12:326 av (S) till socialminister (KD) 2011/12:327 Handläggningen vid miljöprövning av (S) till miljöminister (C) Interpellationerna redovisas i bilaga som fogats till snabbprotokoll . 6 § Anmälan om frågor för skriftliga svar Anmäldes att följande frågor för skriftliga svar framställts 2011/12:521 Tillstånd att utfärda examina av (S) till utbildningsminister (FP) 2011/12:522 Skyddslagstiftning för franchisetagare av (S) till justitieminister (M) 2011/12:523 Avhopp från lärarutbildningen av (S) till utbildningsminister (FP) 2011/12:524 Minskade resurser till Linnéuniversitetet av (S) till utbildningsminister (FP) 2011/12:525 Kreditupplysningar av (FP) till justitieminister (M) 2011/12:526 Nordiskt projekt om informationsutbytesavtal av (S) till finansminister (M) 2011/12:527 Moratorium för utfärdande av polisnotor vid idrottsarrangemang av (SD) till justitieminister (M) Frågorna 2011/12:521523 redovisas i bilaga som fogats till snabbprotokoll . Övriga frågor redovisas i bilaga som fogats till snabbprotokoll . 7 § Kammaren åtskildes . Förhandlingarna leddes av förste vice talmannen från sammanträdets början till och med 1 § anf. 56 (delvis) och av tredje vice talmannen därefter till sammanträdets slut.