prot · GZ0994 · 2012-04-11 00:00:00 — förespråkar investeringar för att bygga om samhället när vi nu ändå måste göra nödvändiga investeringar för att ställa om till ett mer energismart och klimatsmart samhälle. Det kan i sin tur leda till fler jobb. När vi diskuterar de sociala avgifterna i betänkandet vill vi prioritera de allra minsta företagen. Det konkreta förslag som vi lyfter fram handlar om , inte om några 7 miljarder. I detta fall är det en riktad insats till dem som behöver det allra mest för att kunna ta klivet att anställa en till. Jag efterlyste åsikt om att sänka arbetsgivaravgiften för de allra minsta företagen, de med färre än tio anställda. 88 (M) replik: Jag uppmanar dig, , att lyssna på skogsindustrin när du förespråkar en kilometerskattehöjning, även om du tycker att jag ska vända mig till och lyssna in deras alternativ. Men här i hotas jobben, och det ger liten effekt på miljön. Ni talar om arbetsgivaravgiftssänkningar men stjälper en stor näring i . Vi kan lyssna åt bägge håll, tycker jag, men det är föga förvånande att just driver det här mot denna stora näring. Jag framhåller att regeringen gör en arbetsmarknadssatsning på 8,1 miljarder. Det handlar om insatser för jobb, praktik, utbildning och eventuella sänkningar av arbetsgivaravgifterna. Mycket är gjort av regeringen, och vi kommer att fortsätta underlätta för företagandet. Här tror jag att vi är överens, . Det är vägarna till målet som skiljer oss åt. 89 (V) replik: har 377 100 personer en anställning med beteckningen allmän visstid. De flesta, , är . Man kan ju säga att det går över och att det är bra att ungdomar kommer in på arbetsmarknaden. Det är självklart, men även ungdomar tycker om att ha trygghet och kunna klara sig själva och vill inte ha så osäkra anställningar. Vi har inget skarpt förslag, men vi vill att man ska titta på om man möjligen kan ta ut en liten avgift på arbetsgivaravgiften för dem som väljer att fortsätta att ha de osäkra anställningarna. När en undersköterska får en fast anställning är hon det är oftast en hon . Det är inte lastgammalt, men vi pratar inte längre om ungdomar i åldern . Det gäller inte vikariat. Vi ska självklart kunna vikariatbesätta när människor vill vidareutbilda sig eller är föräldralediga. Det ska heller inte gälla provanställningar. Vi tycker också att det är bra för båda parter att man kan arbeta innan man kommer överens om en tillsvidareanställning. Vår tanke är att man efter ett antal månaders timanställning ska titta på om man kan få det billigare genom att tillsvidareanställa en person som man använder ganska mycket och som man vill ge ökad trygghet. menar att det ska löna sig för arbetsgivare att ge de anställda trygghet. 90 (M) replik: Det ska vara lätt att anställa; vi vill inte försvåra det. Tillsvidareanställningar ska vara en grund. Visstidsanställningarna är också viktiga, inte minst inom områden som vård och omsorg och i sektor och landstingssektor. Det ska självklart behandlas korrekt och inte missbrukas. Det måste finnas ett visst mått av flexibilitet. Det finns sådant som gör att det är svårare att missbruka. Det är företrädesrätt, tidsbegränsning och objektiva skäl. Tidsbegränsningen som regeringen har infört innebär att man anställning av fem ska få en tillsvidareanställning. Det kan missbrukas, men detta ska göra det betydligt svårare. Vi har en könssegregerad arbetsmarknad med många kvinnor. Jag tänker främst på landstingsverksamhet och verksamhet. Jag tycker att arbetsgivarnas parter inte har tagit ansvaret fullt ut. Det kanske hade sett annorlunda ut om det inte hade varit övervägande kvinnor inom den här sektorn. Här tycker jag att arbetsmarknadens parter har en hemläxa. 91 (V) replik: talar om kommuner och landsting där det företrädesvis är kvinnor som arbetar och har de osäkra anställningarna. Det är sant att av dem har det. Det förekommer också inom den privata sektorn, framför allt inom hotell- och restaurangbranschen följt av transport, handel och livsmedel. Det är alltså inte bara inom den offentligt betalda sektorn. Det finns mycket att göra som är direkt politikerstyrt. Det är tråkigt att det moderatstyrda Kommuner och Landsting, SKL, inte ser till att man får bättre ordning på torpet när det gäller tryggare anställningar. Det är bra om tar till sig det. Jag tror inte heller att vi har olika åsikter när det gäller att vilja ge tryggare anställningar. Vi talar om flexibilitet, men det är egendomligt att det alltid är unga och kvinnor som ska stå för flexibiliteten. säger att regeringen inte heller vill att det ska se ut på det sättet. är det 377 100 som har de här otrygga anställningarna. Ni sänker arbetsgivaravgiften för alla möjliga, som unga som redan har jobb och så vidare. kanske man skulle titta på vad som händer om man ser till att gynna fastanställningar eller vikariat och provanställningar och missgynna dem som missköter sig. Skulle inte det kunna vara en tanke? 92 (M) replik: Jag vill poängtera att tillsvidareanställning ska vara en grund, men att flexibiliteten är viktig. Den ska inte missbrukas. Anställningens längd ska absolut inte styras av arbetsgivaravgifterna. Arbetsmarknadens parter måste ta sitt ansvar. 93 (FP): För att ha ett fungerande trygghetssystem måste vi ha sociala avgifter. Det tror jag att vi är överens om. Hur avgifterna ska utformas är ingen enkel nöt att knäcka. Jag vet inte om det finns något rätt eller fel. Jag vore tacksam om jag kunde få ett facit på detta, men tyvärr finns det inget att tillgå . Allt beror på hur den speciella situationen ser ut. Arbetsgivaravgiften diskuteras ofta. Det är en stor utgift för företagarna. En generell sänkning av de sociala avgifterna skulle bli betydelsefull för statens intäkter. En sänkning skulle minska intäkterna med 710 miljarder , varav 3 miljarder gäller kommuner och landsting. Hur det skulle påverka den enskilda kommunens budget kan nog var och en av oss förstå. För den enskilda företagaren skulle det ge en knapp hundralapp och anställd. Om det ska vara märkbart för arbetsgivarna måste det vara en betydligt större minskning, vilket i förlängningen ger minskad statsintäkt. Jag har inte sett något förslag om hur denna intäktsminskning skulle kunna finansieras. Företagarna förstår detta och inser att det är en ekvation som kostar mer än den smakar. Det finns andra stimulansåtgärder som är effektivare och ger betydligt bättre resultat. gav flera exempel på det i sitt anförande. Att koppla anställningens längd till arbetsgivaravgifterna ser jag inte som någon framkomlig väg. Risken är att det snarare minskar tillgången till jobb och att företagaren inte tillsätter en tjänst eftersom det blir så kostsamt. Tanken att ideella organisationer ska behandlas på samma sätt som idrottsorganisationerna när det gäller reglerna för arbetsgivaravgifter tycker jag är god. Dessa organisationer gör en fantastisk insats i samhället på olika nivåer. Det är tyvärr svårt att göra avgränsningar för vilka organisationer det skulle gälla och vilka som inte skulle omfattas. Frågan är komplicerad, så det krävs en betydande översyn och genomlysning för att få svar på om det över huvud taget är möjligt. Med detta yrkar jag bifall till förslaget i betänkandet. 94 (S) replik: säger att det finns en hel del förslag. Det är svårt att få ekvationen att gå ihop beträffande hur man ska sänka socialavgifter och annat. har tidigare alltid tyckt att det som man betalar in ska gå till de försäkringar som vi har. Det jag undrar är om står kvar vid den gamla socialliberala folkpartiåsikten och fortfarande tycker att det man betalar in ska gå till de försäkringar som man betalar till. Nästan var tredje krona som man betalade 2011 gick inte till försäkringarna utan till allmänna löneavgifter. Därför är min fråga till : Finns den idén kvar inom att varje krona som man betalar in i socialavgifter ska gå till försäkringar? 95 (FP) replik: Jag tycker att det är så härligt att få stå här och i replikskiftena nästan varje gång få frågan om vi är socialliberaler. Det är så skönt att alla vill värna om det, och jag kan säga att ja, det är vi, oavsett vilken fråga det gäller. Vi har alltid sagt, precis som nämnde, att det ska finnas ett tydligt samband mellan vad man betalar in och vad man får ut. Det tycker jag är mycket viktigt. Jag vet att det inte alltid är lika tydligt, men jag har alltid jobbat för och kommer att fortsätta att jobba för att vi ska se det sambandet. 96 (S) replik: Då kan man förvänta sig att driver på så att varje krona som betalas in ska gå till försäkringar. Tjugo gånger har man lagstiftningsvägen förändrat möjligheten till nyttjande av socialavgifter och i de flesta fall egentligen försämrat försäkringarna. Kommer att arbeta för att inte nästan var tredje krona ska gå till skatt när man betalar in en avgift, en försäkringspremie? Här får vi beskedet att kommer att kämpa för en förändring på det området. Som socialdemokrat och en som värnar om legitimiteten i försäkringarna, som värnar om denna viktiga pusselbit i den svenska samhällsmodellen, välkomnar jag att vill ändra på den rådande situationen. 97 (FP) replik: När det gäller sambandet har vi sett att det blivit en minskning. Det beror på de förändringar vi gjort i sjukförsäkringen. Vi har minskat kostnaderna för sjukförsäkringen genom att vi hjälpt fler att komma tillbaka till arbete. Det tycker jag är mycket positivt. Det är en diskussion som vi haft i kammaren, och den ska vi inte ha för den tillhör egentligen en annan debatt. Allt hänger dock ihop när det gäller sociala avgifter, inkomster och utgifter, och jag tycker att det är viktigt att se det sambandet. 98 (C): Jag ska genast som röst erkänna att vi gärna vill sänka företagens kostnader på alla plan. Inte minst gäller det sociala avgifter och arbetsgivaravgifter över huvud taget. Speciellt gäller det, vill jag också tydliggöra, de små företagen eller de med få anställda. Det är de som är framtiden och ska hjälpa till att minska arbetslösheten och se till att vårt välstånd och vår välfärd får behållas och utvecklas i hela . Det är viktigt med solidaritet. Jag säger det riktat till från Socialdemokraterna, som talat sig varm för socialavgifternas betydelse. Det är intressant att notera att oppositionen är totalt oense i denna fråga eftersom de andra vill sänka avgifterna på olika sätt. Om jag inte helt missförstått Socialdemokraterna har de ingenting emot att man höjer de sociala avgifterna. Dessutom har vi från Alliansen sänkt de sociala avgifterna gällande ungdomar , vilket vi hört tidigare. Då har det sagts att det inte givit någon effekt, att alltför få har fått arbete. Jag skulle i stället vilja fråga: Vilka hade inte fått arbete? Vilka hade fortfarande varit arbetslösa om vi inte hade sänkt de sociala avgifterna för dessa ungdomar? Alliansregeringen har gjort mycket för småföretagen. har räknat upp otaliga saker. Jag kan fortsätta genom att räkna upp några till. Vi har sänkt revisionsplikten för små företag, och vi har även på andra sätt medverkat till att små företag ska kunna utvecklas. Vi har givit exportfrämjande stöd, medverkat till mikrolån för småföretagare och slopat medfinansieringen av socialförsäkringen efter den 14:e sjukdagen. De är oerhört viktiga förändringar, inte minst för att vi tagit bort en stor mängd regler för företagen, vilket minskat deras administrativa kostnader. När jag säger detta är det en viktig del i att företagen ska kunna få ekonomiska möjligheter att expandera, inte bara när det gäller att sänka socialavgifterna. Satsningen på kvinnliga företagare togs upp tidigare i debatten. Att kvinnor ska vilja starta och driva företag handlar om trygghetssystemen. Vi har mycket kvar att göra för att underlätta för företagen att anställa och för att man ska vilja starta företag. Ett hållbart samhälle innebär att så många som möjligt har ett arbete. Flera har tagit upp frågan om glesbygden. Några motionärer har sagt att man ska satsa speciellt på glesbygdsområdena. Det har alliansregeringen också gjort. har drivit, och fått igenom, Inlandsinnovation i , som nämnde. Det är miljarder till som inte är att förakta. Se bara på , som är en av de kommuner som fått del av dessa pengar. Vad har hänt i ? Jo, ett helt nytt samhälle håller på att växa upp där tack vare detta. Och företag startas. I valrörelsen drev frågan om nystartszoner. arbetar en utredning med hur man ska kunna motverka utanförskapet genom att småföretag kan utvecklas just i de områden som speciellt behöver det. Utredningen ska presentera sitt förslag . Det är en satsning för att fler ska få jobb genom att företag startas och utvecklas. Sedan har vi även de andra ekonomiska frizonerna, som en av motionärerna tog upp. Också det har jobbat med och tagit fram ett förslag till. När jag säger det här menar jag att vi i Alliansen driver frågorna framåt. Men det är inte så att allting löser sig på en gång. Vi vet till exempel att jobbar med fler saker än bara arbetsgivaravgifter för att få företag att utvecklas i hela . Det handlar om infrastrukturen, servicen, sjukvården och affärer, och det är minst lika viktigt som att titta på arbetsgivaravgifterna. Sist men inte minst vill jag verkligen poängtera att det finns mycket mer att göra för att människor ska vilja, kunna och våga starta företag och anställa. Det behövs många olika insatser för detta. Men det absolut viktigaste är att vi handskas med detta på rätt sätt, att våra skattepengar används där de gör mest nytta. Då fordras det att vi har en himla massa på fötterna för att vi ska veta att vi gör de rätta satsningarna. Av det skälet, herr talman, yrkar jag avslag på samtliga motioner i detta sammanhang och ser fram emot att får fortsätta vi tänker fortsätta att jobba för att framför allt småföretagen ska kunna växa och utvecklas i hela avlånga land. 99 (S) replik: Så sent som uttalade IFAU, regeringens egen myndighet, att de generella sänkningarna av sociala avgifter för ungdomar inte har haft någon effekt på sysselsättningen. För inte så länge sedan erkände statsminister själv detsamma. Men står fortfarande och pratar varmt om denna åtgärd. När ni skulle genomföra denna reform sade vi att detta inte skulle leda någonvart. Då fanns det stora och tunga instanser, som LO, TCO med flera, som varnade för att detta i princip är att kasta pengarna i sjön, vilket nu till och med regeringens egna myndigheter och statsministern själv påpekar. nämnde även , som växer och är bra. Men det verkar som att de sociala avgifterna i enligt betyder mer än järnmalmen, herr talman. Jag tror faktiskt att det finns ett antal naturtillgångar runt om som betyder mycket mer än en sänkning av de sociala avgifterna för ungdomar eller småföretagare i . 100 (C) replik: Det var en intressant jämförelse och en intressant slutsats om vad jag inte på något sätt har gjort någon jämförelse med. Men jag kanske skulle fundera vidare på det och se om det finns något samband mellan järnmalm och sociala avgifter. Kan man sänka de sociala avgifterna på järnmalm? Jag tror inte det. Den jämförelsen betackar jag mig i allra högsta grad för; den har jag inte på något sätt framfört. När det gällde poängterade jag att alliansregeringen har gjort mycket för glesbygden. Jag skäms inte att säga att det var som gick i bräschen för Inlandsinnovation, som har kommit bland annat till del i allra högsta grad. Jag hoppas att håller med om att Inlandsinnovation är bra, eller var kanske det felaktigt också? Vi kanske skulle ha höjt de sociala avgifterna i stället, om Socialdemokraterna hade fått bestämma? tog upp att statsministern och vi har fått redogörelser för att sänkningarna av de sociala avgifterna inte fått önskvärt resultat. Detta håller jag med om. Men man kan inte förneka att de har givit resultat, även om det inte skett i den stora omfattning som vi alla hade förväntat oss. Jag säger igen, precis som jag sade i mitt anförande: Vilka hade inte fått jobb? Det kan vi aldrig undersöka på något sätt. Men visst har det givit resultat, framför allt genom att några ungdomar har fått arbete. Det är oerhört viktigt att ungdomar kommer in på arbetsmarknaden. 101 (S) replik: Det är väldigt bra att säger att det är några ungdomar som har fått jobb genom en åtgärd som kostar samhället 20 miljarder. Löntagarna avstår löneutrymme för att vi ska handha pengarna varsamt. Att några ungdomar har fått jobb för 20 miljarder är slöseri. Jag ska också återkomma till detta med . Det jag sade är att inte kopplar utvecklingen i till de naturtillgångar som finns där och som är den verkliga drivkraften, utan kopplar till sänkningar av sociala avgifter, som skett generellt i hela landet, samt någon åtgärd för där man får konkurrera med alla andra i hela . Utvecklingen i sker tack vare naturtillgångarna. Det är det jag säger. Den kopplingen har tyvärr missat att göra. Jag har en till fråga till . , 2011, gick nästan var tredje krona till annat än försäkringar av det som löntagarna avstod från sitt löneutrymme och betalade in till försäkringarna genom sociala avgifter. Tycker att det är rätt gentemot löntagarna i landet att det de betalar in inte används för detta ändamål utan till något annat? 102 (C) replik: Våra gemensamma pengar, oavsett varifrån de kommer, skatter, arbetsgivaravgifter, sociala avgifter eller vad det vara månde, går till att bygga vårt samhälle. Det är det som är det viktiga. Du och jag, , kan inte säga att våra skattepengar ska gå till en skola eller ett sjukhus. Det funkar inte så. Vi ska fördela våra pengar så att de kommer alla till del på bästa sätt. Jag vill åter säga något om , för detta är i allra högsta grad oerhört intressant i sammanhanget när vi pratar om sociala avgifter. De pengar man använder till i Inlandsinnovation går till att stödja den delen av landet, så att man bygger samhället på rätt sätt, får hjälp med att ha en ekonomi på rätt sätt och utvecklar samhället så att man på bästa möjliga sätt kan nyttja och ta del av de naturtillgångar som finns där. Men då behövs också en infrastruktur som fungerar. Alla dessa saker bidrar Inlandsinnovation till. Det har ingenting med sociala avgifter att göra. Men jag är övertygad om, herr talman, att det skulle vara väldigt bra om vi hade en lägre arbetsgivaravgift; då skulle det säkerligen vara många fler som vågade starta småföretag i det utvecklingsskede som befinner sig i. Det är en väldigt viktig del i sammanhanget. Man kan inte säga att det ena förtar det andra, . 103 (MP) replik: talar om vikten av sänkta arbetsgivaravgifter för småföretag. Men ni avstyrker den motion där föreslår riktade sänkningar till de allra minsta företagen som behöver det mest. Det skulle enligt vår budget kosta . I stället använder och regeringspartierna drygt 50 miljarder för att sänka arbetsgivaravgifterna för ungdomar. säger att det kanske skulle kunna ha effekt, och vi vet inte hur många som kunde ha fått sluta. Om man lyssnar på de forskare som har tittat på detta är de mycket tveksamma till om det har någon effekt. Till och med statsministern sade att han tvivlar på att det verkligen har gett den effekt som man hade tänkt sig. Tycker fortfarande att sänkta arbetsgivaravgifter för ungdomar är en effektiv åtgärd för att få ungdomar i arbete? Det är min ena fråga. Min andra fråga handlar om det sade här om sociala avgifter och socialförsäkringssystemet. Menar att det ska användas till andra saker än socialförsäkringen, att det ska användas till skola, sjukvård och annan viktig infrastruktur? Eller menar att de sociala avgifterna också ska användas till trygghetssystemen? 104 (C) replik: När man från talar om att sänka avgiften för de minsta företagen är jag inte säker på att jag riktigt har förstått hur många eller hur stora de minsta företagen är. Är det enmansföretag eller fåmansföretag, och hur många betraktar man i så fall som fåmansföretagare? Dessutom måste jag erkänna att jag heller inte riktigt uppfattat vilken företagsform det är. Är det både enskilda firmor, handelsbolag och aktiebolag? Jag har förstått att det är lite vagt på den punkten. Det är ett av skälen till att det i allra högsta grad är svårt att bifalla en sådan motion. Man talar om de sänkta socialavgifterna för ungdomar. Tog vi bort de sänkta avgifterna för ungdomar, hur många ungdomar skulle då få sluta? 105 (MP) replik: Det är av alla företag som har mindre än tio anställda. konkreta förslag finns att läsa dels i budgetmotionen , dels i den motion som ligger till det betänkande som vi debatterar . Det handlar om upp till tio anställda. Det ska gälla enskilda företag, och det kommer också att gälla företagare upp till en viss lönesumma. Det finns väl beskrivet i de motioner som vi har lagt fram. Det har inte blivit den sänkning av ungdomsarbetslösheten som regeringen förväntade sig genom att sänka arbetsgivaravgifterna för unga. har i stället föreslagit en riktad sänkning genom att slopa arbetsgivaravgiften man anställer en arbetslös ungdom. Det skulle kunna få en större effekt och verkligen få insatsen till dem som behöver det mest i stället för en generell sänkning för alla ungdomar. Det ska bli väldigt intressant att ta del av den studie som IFAU, utvärdering, nu gör för att se vad effekterna kan bli med den forskningsinriktning som den har. Jag tyckte inte att svarade på min fråga om fortfarande tycker att det är en bra reform att fortsätta att sänka de sociala avgifterna. driver också att man förutom detta ska sänka lönerna för ungdomar. 106 (C) replik: Det absolut viktigaste för oss allihop i kammaren och i regeringen är att medverka till att ungdomar får jobb. Det är det absolut viktigaste vi kan göra. Vi har dessutom från alliansregeringen sänkt arbetsgivaravgifterna när man anställer personer som har varit långtidsarbetslösa och personer som vi har hand om från vårt utskott, det vill säga personer som har varit borta från arbetsmarknaden för att de har varit sjukskrivna eller haft sjukersättning. De sänkningarna av arbetsgivaravgifterna har vi inte heller sett resultatet av . Man kan fråga sig varför det har tagit så . Vi vet att företagen själva säger från , Företagarna och de andra företagarorganisationerna att sänkningar av arbetsgivaravgifter är någonting som de tycker är väldigt viktigt. Det är någonting som vi i allra högsta grad vill fortsätta att jobba med. Jag måste återkomma till det som tar upp här. Ni talar lite med kluven tunga. säger att det ska vara en viss lönesumma och under den ska man sänka. Ni säger också att det ska vara upp till tio anställda. Vad får det för tröskeleffekter? Är det så att när man har kommit upp till tio anställda så anställer man inte den elfte? Man måste titta på hur man ska kunna motverka sådant. Det är likadant när man säger att det ska gälla upp till en viss lönesumma. Det är samma sak där. Vad händer med kronan som gör att det går över? Vill man inte medverka till det? vill i allra högsta grad ha sänkta ungdomslöner. Yes, det är rätt! 107 (KD): Det är väldigt intressant att socialförsäkringsutskottet diskuterar företagarvillkor. Det är något som brukar förekomma i näringsutskottet och skatteutskottet. Vi har haft en debatt om olika förslag för att få intäkter till systemet som har lagts fram från olika partier. Bland annat ville man dra in 1,8 miljarder från skogsindustrin genom ökade transportkostnader som man sedan ska lägga tillbaka till sociala avgifter i en annan glesbygd. Det är en rätt intressant variant. Man kan dribbla med siffror om man vill. Jag går tillbaka till vad detta handlar om, sociala avgifter. Företagen i är ofta små eller mindre. Det är en företagsstruktur som har bildats . Det har varit svårt för mindre företag att växa. Vi borde ha varit bättre på det. Vi har en så kallad flaskhals. Vi talar om timglaset. Vi har många väldigt små företag och många som är anställda i väldigt stora. Men de medelstora har vi inte som man har i i övrigt. Det hade varit nyttigare om vi haft fler svenska företag som vuxit på det viset. är där ett undantag. Man måste också definiera vad man menar för någonting.