prot · H00916 · 2012-10-25 00:00:00 — Uppenbarligen har vi misslyckats där. Ambitiösa och engagerade rektorer bjuder in, men det finns också andra rektorer som kanske är rädda för att skapa missämja och en dålig stämning i skolan när någon har en politisk vision. Det är oerhört skrämmande om vi kallar en politisk debatt för propaganda. Det är väldigt skrämmande, för det blir ett underbetyg till hela och hela det demokratiska systemet. Här har vi en läxa att göra, och det vill jag verkligen att ministern tar med sig . Tar vi inte debatten på ett bra sätt i skolorna ja, då vet vi inte vart det bär. 22 (S): uppmanar landets skolor att bjuda in de politiska partierna utifrån skolans demokratiuppdrag. Det är dock upp till skolorna själva upp till rektorerna att välja om de vill följa uppmaningen eller inte. Jag tycker att det är väldigt märkligt att förgäves vädjar till en hel del skolor som vägrar ta emot politiska partier. Då frågar man sig om eleverna på de skolorna har sämre förutsättningar inför kommande val. Jag kan ta ett exempel mig själv. När jag gick på gymnasiet, på musiklinjen, var jag totalt politiskt ointresserad. Jag trodde i alla fall det; jag hade åsikter om allt möjligt, men jag förstod inte att det var politik. Jag tyckte att politik var tråkigt. Jag förstod inte vad de sa, och det var gubbar som debatterade över huvudet på mig, upplevde jag. Man såg dem bara på tv, man hade aldrig träffat dem i verkliga livet. Då råkade SSU, , komma på besök till min skola och dela ut flygblad på temat Vill du påverka din skolmiljö?, och det var precis det jag ville . Vi hade nämligen ingen ventilation i salarna, och det var väldigt varmt. Jag försökte förgäves driva denna fråga och upplevde inte att jag kunde nå fram. råkade det vara SSU som kom; det kunde lika gärna har varit något annat ungdomsförbund. Jag tror i och för sig att jag ändå hade landat i SSU utifrån vad jag har för åsikter. Detta är ett exempel. Tänk om jag inte hade träffat SSU! Då hade jag troligtvis inte blivit politiskt engagerad. Jag fick en helt annan bild av politik, det vill säga att politik är något även jag kan påverka. Det handlar inte bara om att vara passiv som medborgare. Därför tycker jag att alla elever ska ha rätt att träffa de politiska partierna och själva göra sitt val. Jag tycker att lagen borde ändras så att alla skolor ska ta emot politiska partier. 23 Statsrådet (FP): Jag tror att vi alla kan vara överens i denna diskussion om att det behövs mer debatt och mer diskussion och inte mindre i skolan. Här har vi alla ett ansvar. Jag förutsätter och jag värdesätter att riksdagsledamöter, politiska ungdomsförbund och ministrar i praktiken nästan eller månad är ute i sitt demokratiska uppdrag och möter unga i skolorna och tar deras röster seriöst. Vi ska komma ihåg att har ett av världens mest generösa system när det gäller att finansiellt från staten stödja både politiska ungdomsförbund och kvinnoförbund. Det ska vi bevara. Dessa pengar fördelas inte heller bara i samband med skolval, utan det är ett årligt stöd som är viktigt. Jag tycker att vi ska lyfta blicken i diskussionen och se att politiskt engagemang inte bara handlar om politiska ungdomsförbund till etablerade partier som sitter i denna riksdag. Det handlar också om att civilsamhällets organisationer, oavsett om det rör människorättsgrupper, RSFL, RSFU eller andra grupper som finns i samhället, ska kunna vara med i diskussionen på ett aktivt sätt. Vi har gett i uppdrag att dela ut ganska många miljoner för att stödja det demokratiska ledarskapet. Det är viktigt att personer också här kan få en plattform för att kunna påverka så att vi inte bara snävar in oss på de politiska ungdomsförbunden. Avslutningsvis: Jag tycker att diskussionen är viktig. Framför allt är det sant att engagemanget för ungas rätt att diskutera politik i skolan inte får bli en koncentration på skolval och på valen . Det måste pågå kontinuerligt. Jag tror att den bästa pressen att förändra de rektorer och de skolor som inte vill öppna upp är att partierna går samman som man har gjort exempelvis i artikeln i , där det i detta fall var liberaler och socialdemokrater som skrev tillsammans. Det handlar om att trycka på och att visa att vi är här för att ta ett demokratiskt ansvar och föra en aktiv och öppen dialog. Jag tror också att det är viktigt att få en bild av hur det ser ut . Hur många skolor är det som nekar och i vilka situationer? Det får inte bara bli en intensiv debatt som blossar upp inför nästa riksdagsval . Vi måste få en större bild, och även här ska vi som politiker se till att vi har vårt engagemang fördelat över hela mandatperioden. Jag kommer att komma tillbaka längre fram mer konkret med pengar vad gäller skolval. Här vill jag betona att det inte får handla bara om att fokusera på riksdags-, kommun- och landstingsvalen 2014. Vi ska också se som en bra plattform för att kanske kunna påverka så att ännu fler också röstar i riksdagsvalet. Jag kommer tillbaka till detta lite längre fram. 24 (S): Jag tackar demokratiministern för en bra diskussion och debatt. Vi brinner uppenbarligen för samma frågor, och det är viktigt. Det är också viktigt att detta är en fortsättning på en lång diskussion och debatt som är ett slags motvikt mot den intolerans och främlingsfientlighet och den rädsla som i många stycken skadar och stör vårt demokratiska samhällssystem. Det är bekymmersamt att se alla de trender och tendenser som finns i samhället . Människor utsätts för hot och trakasserier för att de har en annan hudfärg, kommer från en annan kultur eller har en annan religion. De får över huvud taget inte sin egen rättmätiga plats i samhället utan blir dömda på förhand. Därför är det demokratiska samtalet så viktigt även för alla ungdomar. Om man inte får en träning i detta i ett tidigt skede och ett kritiskt förhållningssätt till saker som passerar snabbt via internet eller sociala medier är det lätt hänt att sådana här uppfattningar blir etablerade sanningar. Det blir domar och fördömanden av människor helt i onödan människor som helt oskyldigt hamnar under luppen, blir dömda på förhand och aldrig får en egen plats. Därför är det demokratiska samtalet viktigt i skolorna. Det ska pågå . En värdegrund får man inte gratis, utan det förtjänar man. Det måste man verkligen jobba för . Demokratin är oss inte given . Den förändras, och uppfattningen om demokrati förändras. Därför måste vi vara aktiva, förstärka denna uppfattning och ge våra unga en chans att förstå varför demokratin grundades , varför vi har det samhällsskick och det statsskick som vi har i och varför demokratin är värd att försvara. 25 Statsrådet (FP): Jag tackar för att han initierade diskussionen. Vi ska se till att detta inte stannar vid att vara en partipolitisk fråga, utan vi ska föra ett mycket vidare engagemang. Jag tror att vi har oerhört goda förutsättningar genom att vi börjar i relativt god tid inför nästa val. Det kommer att sätta ett ökat tryck på skolor att se att demokratin måste försvaras i varje generation. Det gör man genom att utbyta åsikter i politiska samtal och våga se till att värderingar får spela mycket större roll i det politiska samtalet än vi kanske ser . Om man inte får tillgång till de demokratiska värderingarna och den demokratiska debatten och får känna åsikter nötas och blötas i en livlig diskussion är det svårare att kunna ta ställning för de grundläggande värderingarna i ett samhälle. Detta är otroligt viktigt. Jag ser det här bara som ett första samtal. Vi kommer att återkomma på flera olika fält oavsett om det handlar om att stärka demokratin gentemot krafter som förespråkar våldsbejakande extremism, om det handlar om att få ett högre valdeltagande bland unga och andra grupper som tyvärr röstar i något mindre utsträckning eller om det handlar om ett samtal som bildas inte bara på skolans front. Överläggningen var härmed avslutad. 12 § Svar på interpellation 2012/13:21 om Panaxia och tillsynen över kontanthantering 26 Statsrådet (M): har frågat mig dels hur samhällets övervakning av kontanthanteringen ska stärkas så att brottsliga handlingar av den typ som har förekommit i effektivt kan förhindras, dels genom vilka insatser regeringen vill bidra till att de drabbade småföretagarna inte tvingas i konkurs. kontanthanteringsråd har konstaterat att det inte har uppstått någon generell kontantbrist med anledning av Panaxias konkurs samt att det finns förutsättningar för att Panaxia ska kunna avvecklas under ordnade former. Men Panaxias konkurs har ändå väckt en rad frågor kring kontantförsörjningen, övervakningen och ansvarsfördelningens struktur. Kontanthanteringskedjan är komplex och består av många led med ett flertal olika aktörer, såväl offentliga som privata, inblandade. Regeringen avser att göra en kartläggning för att kunna bedöma vilka åtgärder som kan behöva vidtas för att säkerställa att övervakningen av hela kontanthanteringskedjan fungerar på det sätt som är avsett. Det är viktigt att samtliga berörda aktörer samverkar i en sådan kartläggning. När det gäller frågan om stöd till drabbade småföretagare är det mycket beklagligt att flera har hamnat i ekonomiska bekymmer med anledning av Panaxias konkurs. Dagens regelverk innebär att konkursen ska hanteras av ansvarig konkursförvaltare och att de drabbade fordringsägarna får framställa sina anspråk till förvaltaren. 27 (S): Jag tackar statsrådet för svaret. 2006 fick vi en ny moderatledd regering. 2007 fick vi en ny ordning för kontanthantering fullt ut. Marknaden tog över all hantering utom det nödvändiga att tillhandahålla kontanter och makulera sedlar och mynt, som ju är roll. Det skapades en kedja av bolag för denna hantering, och i ändarna jobbade värdepappersbolagen och tävlade om att få uppdragen. Det var strikt marknadsliberalism och slimmade kostnader, fjärran från förr när samhället, och bankerna hade ett tydligt ansvar. Bristen på ansvar såg vi . Bensinhandlare och ägare av små klädbutiker eller livsmedelsbutiker trodde att pengarna de levererade till värdepappersföretaget åkte i tryggt förvar till en bankdepå, men i stället for de i väg någon annanstans. var på drift. Det diskuterades om det var eller 1 miljard. Förtvivlade affärsidkare möttes av beskedet att det inte fanns någon som hade något ansvar. Konkursförvaltaren får väl reda ut detta . Samhället hade tagit ett stort steg bakåt och utlämnade många små näringsidkare till deras eget öde. Jag ställde en skriftlig fråga till . Det svar jag fick på den var lika avancerat som interpellationssvaret . Det var ironiskt sagt av mig. Det innehöll nämligen ingenting mer än att säger att man möjligen ska belysa och möjligen överväga. Vi har en situation där det inte finns något samhälleligt ansvar för en av de viktigaste transaktionerna vi har med sedlar och mynt och förvaring i depåer. Man tror naturligtvis att detta ska ske på ett sätt som är tryggt och till fyllest. Mot bakgrund av det jag säger och mot bakgrund av några tidningsartiklar om hur förtvivlade människor har drabbats som jag har med mig undrar jag verkligen om du inte anser att samhällets övervakning ska stärkas så att brottsliga aktiviteter ska undanröjas, . 28 Statsrådet (M): Kontanthanteringen i samhället är viktig för att upprätthålla förtroendet för centrala funktioner i hela betalningskedjan. Jag beklagar att försöker göra detta till en ideologisk fråga. Jag tycker att detta är en fråga som vi bör kunna lösa med gemensamma krafter. Den har inte någonting med partipolitik att göra. hänvisar till 2007. Då var det som själva fattade beslutet att allokera ut verksamheten med värdetransporter till privata bolag. Det var ingenting som den borgerliga regeringen över huvud taget fattade beslut om. har vi ett läge där Panaxia är föremål för en brottsutredning. Med stor sannolikhet har det skett brottsliga saker inom Panaxia, men vi vet inte det . Vi vet att kontanthanteringsråd, som hanterar de här frågorna, har konstaterat att det inte har uppstått någon generell kontantbrist med anledning av Panaxias konkurs. Vi vet också att den institution som ansvarar för tillsyn av bevakningsföretagen, , grep in och förlängde avvecklingen av Panaxia med en månad när man såg att det fanns risk för att det skulle bli problem. I den meningen tycker jag att tillsynen har fungerat som det var tänkt. Däremot ställer hela Panaxiaaffären frågor av spretande karaktär. Det är, som säger, en viktig fråga för butiksägarna att de kan känna sig trygga med att deras dagskassa kommer till depå i bank på ett bra sätt. Det är viktigt av flera skäl, bland annat för att man ska kunna upprätthålla sin verksamhet och för att om man inte lyckas med detta ökar rånrisken och sådana saker. Dessutom är det en fråga om kontantförsörjningen rent allmänt i glesbygd, där den har blivit sämre över tiden och där detta också är ett generationsproblem. Äldre personer använder hellre kontanter än yngre. Det finns säkert andra typer av problem också. I och med att ett stort antal myndigheter ansvarar för sin del i den här kedjan tycker jag att det är viktigt att vi för det första försöker kartlägga vad det egentligen var som hände i Panaxiaaffären. Det är fortfarande inte utrett. Brottsutredningen är inte klar. För det andra är det viktigt att se om det går att utföra tillsynen på kontanthanteringsområdet bättre än . För att få svar på dessa frågor måste vi samla intressenter som har del i detta och kartlägga vad som har hänt för att sedan se hur vi ska gå vidare. Ska vi vidta åtgärder i form av en utredning? Det har jag ingenting emot. Ska vi vidta åtgärder där vi ändrar tillståndsprövningen från en myndighet till en annan? Det har jag heller ingenting emot. För mig är det här en praktisk fråga, men man ska ha ett gott beslutsunderlag innan man fattar en massa beslut. 29 (S): Som den väl skolade moderatpolitiker som är försöker han desarmera besvärliga politiska frågor genom att säga att det inte är politik, men detta är verkligen politik. När samhället stiger åt sidan och man låter marknaden hantera någonting utan kontroll och det får oönskade och för många handlare i det här fallet starkt negativa effekter är det klart att det är politik. Politiken finns till yttermera visso också direkt inne på område, nämligen bankerna. Det är bankernas depåbolag, en monopolverksamhet som driver hanteringen, som har pressat ned kostnaderna för hanteringen och överfört dem till handeln, det vill säga konsumenterna. Någon som bedriver verksamhet i ett annat företag än Panaxia har uttryckt det så att om någon kommer och erbjuder sig att sköta verksamheten gratis ska man inte tro det. Ingenting är gratis. Här ligger en delförklaring i den här kedjan. Jag har diskuterat banker med , och även med , i kammaren och konstaterat att på det området är det bara prat och ingen handling över huvud taget, och så verkar det också vara i denna utlöpare av betalningssystemen. Det är en mycket känslig kedja som utsatts och kan komma att utsättas fler gånger om man inte tar något initiativ. Panaxiaaffären åskådliggör den här bristen. Det finns ingen finansinspektion, ingen insättningsgaranti och inget annat skydd. Lägsta anbud vinner. Man kör pengarna till en annan plats än där de skulle förvaras och sätter hundratals människor som handlat i god tro i stora svårigheter och i några fall konkurs. Jag upprepar mina frågor. Är du efter analys och bedömningar jag tycker nästan att det finns underlag nog i alla de rapporter som finns, men självfallet måste brottsutredning och domar inväntas beredd att ge samhället ett mer samlat ansvar för hela verksamheten, ? Är du beredd att stärka kontroll avseende banker och kreditbolag som omfattar kopplingar till företag som de har väsentliga intressen i? Det har ju varit fallet när det gäller någon bank i det här exemplet. Kan du tänka dig att utöver det ta initiativ till att skärpa tillsynen och kontrollen av värdetransportföretag även om de ju ligger på annat departementsområde än det du besitter? Kan du tänka dig att ta det initiativet? Det skulle vara belysande att få svar på de frågorna. 30 Statsrådet (M): Jag ska svara på frågor så gott jag kan. Låt mig börja med att säga att jag tycker att det ibland är svårt att diskutera med . Han säger att marknaden hanterar frågorna utan kontroll. Det är inte sant. Vi har som har tillsynsansvar, vi har länsstyrelserna som har tillsynsansvar, och vi har som ansvarar för sin del i kedjan. säger att det inte kommer några initiativ vad gäller bankfrågorna. Låt mig påminna om att min interpellationstid inte räckte förra gången vi talade om detta till att berätta om alla de åtgärder vi vidtar på banksidan. är den seriefigur som skjuter snabbare än sin egen skugga. Det verkar som om i har sin motsvarighet i . Jag tycker att det är viktigt att man först och främst reder ut vad som har hänt innan man vidtar åtgärder. För att svara konkret på den fråga som ställer, om jag är beredd att ge samhället ökat ansvar eller ökade befogenheter, vill jag säga att svaret på frågan är ja, om det visar sig att det är en effektiv väg för att få bättre fason på kontanthanteringsfrågan. Jag må vara gammaldags, men jag tycker att det är rimligt att man, innan man fattar beslut om åtgärder, får en klar bild av vad som har hänt. Då har vi för det första brottsutredning i Panaxia att invänta. För det andra gör vi nu en kartläggning, vilket är ett initiativ som innebär att vi samlar alla berörda parter , bankerna, , bevakningsföretagen, värdebolagen och länsstyrelserna för att härigenom få oss en bild av vad som hänt i Panaxiafrågan, om det är något systematiskt fel. Näringsidkarna ska vi förstås också samla, och då är frågan hur vi kan gå till väga för att göra livet bättre för dem och göra ett robust betalningssystem ännu mer robust. 31 (S): Jag tror att man kan säga att största värdetransportrån begicks innevarande år. befaras ha försvunnit. Det var inga brinnande bilvrak, inga spanska ryttare eller beväpnade rånare, utan rånet begicks i skenet av stark liberalisering av en verksamhet och bristande kontroll. Man hämtar pengar och lånar sedan kundens pengar. Mycket tyder på att denna verksamhet pågått . Behövs det verkligen så mycket analys? Är det inte möjligt att , på grundval av de kunskaper rimligen bör ha, kunna utställa ett antal inriktningar för hur man ska säkra den verksamheten? Jag vill fråga dig, : Har du haft kontakt med handeln? Har du haft kontakt med drabbade? Har du diskuterat med andra utövare inom värdepapperstransporter vad som är deras bedömning av det som hänt för att skaffa dig erfarenhet? Slutligen noterar jag med glädje att hade så mycket att säga om initiativ beträffande bankernas verksamhet att han inte hann med dessa frågor i sitt interpellationssvar . Det uppmuntrar mig att återkomma till nya interpellationsdebatter med . 32 Statsrådet (M): Det jag ser som problem med kontakthanteringen i är att det är väldigt mångfasetterat. Till att börja med handlar det om praktiska frågor, som att näringsidkare lämnar ifrån sig sina betalningskassetter som kan innehålla till ett värdetransportföretag utan att få ett kvitto, utan att ens få en uppräkning av hur mycket pengar där finns. För mig är det ett ålderdomligt sätt att se på denna typ av verksamhet. Därför tycker jag att det är viktigt att kommer med och diskuterar dessa frågors mer basala karaktär. Det finns två faser i detta. Först är det en akut fas som ska lösas, och därefter ska en mer långsiktig fas lösas. Det som höll på att hända, vad jag förstår, var att ett stort antal affärsidkare riskerade att råka illa ut på grund av att Panaxia gick i konkurs. Det som då hände i den akuta fasen var att gick in och sade att Panaxia får på sig med avvecklingen. Därmed löste man den akuta frågan. Dessutom konstaterade kontanthanteringsråd, där alla intressenter är inblandade, att det inte varit någon generell pengabrist under den tiden och att avvecklingen skedde under ordnade former. Sedan säger : Det verkar som att, och det verkar som att. Ja, jag håller med om att det verkar som att. Jag skulle dock vilja se precis vad som har hänt. Vi är inte betjänta av en ny reglering, en ny tillsyn eller en ny inspektion på området som riktar sig fel. Jag vill veta exakt vad som har hänt för att därigenom kunna ge effektiva instrument för en bättre kontanthantering . Överläggningen var härmed avslutad. Kammaren beslutade på förslag av andre vice talmannen att ajournera förhandlingarna till då statsministerns frågestund skulle börja. 13 § Statsministerns frågestund Vi övergår till statsministerns frågestund, och jag vill hälsa statsministern välkommen. 34 (S): 400 000 människor i är arbetslösa. Vi har en rekordstor ungdomsarbetslöshet. och månaderna har vi kunnat läsa om de stora varsel som har drabbat . Allt talar för att vi står inför en konjunkturnedgång som kommer att göra situationen på arbetsmarknaden besvärlig den kommande tiden. ska fatta beslut om budgeten , och då är det viktigt att man har ett korrekt beslutsunderlag. Regeringens prognoser stack ut väldigt när de kom. Man räknade med kraftigt sjunkande arbetslöshet och höga tillväxttal i ekonomin. Min fråga till statsministern är rak och enkel: Står statsministern fast vid bedömningen att arbetslösheten kommer att sjunka till ? 35 Statsminister (M): Alla prognoser fungerar så att de baseras på vid tillfället tillgänglig information, och sedan uppdaterar vi dem löpande. Låt mig påminna om att när den senaste varselvågen kom 20082009 talade regeringen i sina prognoser om en arbetslöshet som skulle komma upp på . Sedan blev det inte så, för varsel är inte alltid samma sak som arbetslöshet. Viktigare för svenska folket än att diskutera prognosutfall är kanske att ställa frågan: Vad gör vi nu inför den varselvåg vi ser? Det är där vår budget nu kommer att visa sig vara till nytta. Vi stärker vår motståndskraft. Vi ökar vår konkurrenskraft. Vi anslår över 23 miljarder i satsningar på infrastruktur, forskning, innovation, utbildningsplatser, stöd till unga och ett konkurrenskraftigt företagsskattepaket. Det är bättre, menar vi, än att som Socialdemokraterna föreslår ha 30 miljarder avvikande högre skatteuttag än vad regeringen har föreslagit. Det tror vi inte leder till att varsel kan bekämpas. 36 (S): De som lyssnade kunde notera att statsministern inte svarade på frågan. Han svarade inte på frågan om regeringen står fast vid den prognos som innebär att arbetslösheten ska sjunka ganska dramatiskt . Det är hela fundamentet som regeringen har byggt sin budgetprognos och sin budget på. Då kan jag förstå varför regeringen valde bort stora insatser för att bekämpa arbetslösheten, valde bort stora insatser för att bekämpa ungdomsarbetslösheten och valde bort att införa en ungdomsgaranti. Man tror att arbetslösheten kommer att sjunka dramatiskt. Man är helt ensam om den bedömningen jämfört med andra ekonomiska bedömare, som och . Alla andra drar en annan slutsats än den regeringen drar. Då blir slutsatsen att statsministern efter att han har lagt sin budget på bord inte ens kan säga att de prognoser han lade fast i budgeten håller. Det är dags att införa nya åtgärder och större insatser, som vi har föreslagit i budget, för att bekämpa arbetslösheten. Kan vi räkna med det? 37 Statsminister (M): Poängen är väl att vi aldrig fullt ut kan se prognoser slå ut i verklighet. Det gällde även vid makten. Vi måste vara ödmjuka inför vad prognoser är. Det är en bedömning på den information vi har . Vi måste alltid ha beredskap att förändra oss när ny information kommer. Vi följer detta mycket nära. har en stor omställningsförmåga. Det syns både i våra kollektivavtal som finns på arbetsmarknaden och i resurserna hos Arbetsförmedlingen. Men vi ska också notera att den efterfrågan som sjunker inte är den som kommer inhemskt, inifrån , utan det är efterfrågan på våra exportvaror. Den är svårare att kontrollera eftersom det handlar om ekonomin i vår omvärld. Vi har valt att satsa på det som stärker vår konkurrenskraft. Vi bygger ut antalet utbildningsplatser med 18 000 .