prot · H00929 · 2012-11-22 00:00:00 — Det ställningstagande som görs i och med utredningen innebär en stor skillnad mot de tolv socialdemokratiska åren av tystnad. Här är det handling, här är det målmedvetenhet och här är det inriktningen på barns bästa som är utgångspunkten för alliansregeringen och barnminister arbete. Det är jag stolt över, och jag vill inte tillbaka till någon socialdemokratisk tid där tystnad rådde och passivitet var det härskande. 32 (S) replik: Det finns många intressanta saker i det du säger, . Först och främst tror jag att du missar av barn, för det finns barn som är kortare än en meter. Det är intressant att ni talar om vikten av att utreda, utreda och utreda. Det låter lite så. Det är möjligt att vi inte gjorde tillräckligt under de år som du nämner. Men , i kammaren, har vi möjlighet att kliva snabbare och mer målmedvetet fram än vad Alliansen ger uttryck för. Du har chansen, ! , till viss del, kanske man skulle kunna uppfatta det som, har chansen att ta det där yttersta steget och gå från ord till handling och inte gömma sig bakom ytterligare en utredning. Jag måste säga att jag är oerhört förvånad över att den utredning som gjordes inte hade uppdraget att också svara på frågan om detta skulle vara lämpligt och möjligt. Den skulle bara göra en genomgång av hur läget var. Utifrån det kan vi konstatera att vi har ett läge där vi tycker att det är rimligt att gå vidare och inkorporera i svensk lag. Om man ska göra en utredning ska frågan snarare vara hur än om ska inkorporeras i svensk lagstiftning. Jag skulle välkomna att och andra tog sin möjlighet och sin chans nu vid voteringen . Då kan vi gå snabbare fram och göra verklighet av de vackra ord som du står här och säger. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under 13 §.) 8 § Lån till IMF Föredrogs finansutskottets betänkande 2012/13:FiU17 Lån till IMF (framst. 2011/12:RB5). 33 (SD): I betänkandet begär regeringen stöd av för att bevilja en kredit motsvarande till IMF. Om man lyssnar på övriga politiska partier i den här kammaren, åtminstone flertalet av dem, hör man att de gärna lyfter fram de positiva aspekterna med förfarandet. Jag tänkte i första hand fokusera på de mer problematiska aspekterna. Vi ser först och främst att bakgrunden till att IMF begär stödet är att EU och i synnerhet EMU är i kris. Man begär ett ökat stöd för att stötta de länder som inte kan hantera sina egna problem längre. Det beror på att man har instiftat en monetär institution som inte fungerar. Det finns fler problematiska aspekter med ärendet. Det handlar delvis om hur länge åtagandet gäller. Å ena sidan står det i avtalet att det ska gälla , å andra sidan kan IMF förlänga det i konsultation med , som därefter kan förlänga avtalet . Tidsgränsen rör sig till synes därmed om ungefär . Avtalet är dessutom öppet för att finansiera de utbetalningar som godkänns även efter det att har löpt ut. Enligt huvudregeln gäller detta upp till efter lånetillfället. Till detta kommer också den oklarhet som skapar osäkerhet och därmed hög risk för svenska skattebetalare. Vi vet inte vad vi får tillbaka av detta lån till IMF. Ett beslut om förtida återbetalning av utlånade medel fattas ensamt av IMF och ligger således långt bortom svensk kontroll. IMF kan vidare utnyttja lån för att betala tillbaka lån till en annan långivare som begärt en förtida återbetalning. Det ligger naturligtvis också utanför svensk kontroll. I praktiken kan alltså en situation uppstå där vi ökar den svenska statsskulden för att låna ut medel till IMF, vilka senare används för att betala tillbaka lån till en annan medlem i IMF. Kan det sägas ligga i allmänintresset att stödja ett monetärt samarbete som svenska folket redan har sagt nej till? Jag tycker inte det. I en folkomröstning har svenska folket varit mycket tydligt med att ska stå utanför det monetära samarbetet. Jag anser att vi då inte heller ska vara med och finansiera det när det har misslyckats. Ska vi göra det i alla fall ska vi också först fråga folket om lov att göra det. Att saknar kontroll och möjlighet till ansvarsutkrävande i de fall något skulle gå fel förstärker inte heller argumentationen för varför ska bidra till denna utökade ram. Det ska också tilläggas att IMF ger en extremt dålig ränta på våra lån till IMF. Det handlar om . Det är tvärtemot vad både statsministern och finansministern har uttalat när de har fått frågan om utökade lån till IMF. har sagt att lånen sker enligt marknadsmässiga avtal. Så är det på intet sätt. är väldigt långt ifrån marknadsmässiga avtal. Vi skulle kanske få i ränta om vi skulle lägga ut detta på någon form av låneväxlar. Det skulle innebära i ränteintäkter för staten som vi nu går miste om genom att låna ut de här pengarna till IMF. Man kan också dra parallellen till , som med allra största säkerhet kommer att få ta del av det här lånet. De kan över huvud taget inte låna på marknadsmässiga villkor . Om IMF lånar ut pengar till kommer de troligen att begära en ränta på . Det kan jämföras med en marknadsränta på 20, om mot förmodan skulle lyckas låna upp de här pengarna på den öppna marknaden. Det är alltså belagt med en stor risk att låta IMF hantera våra skattemedel. Det finns inte någon som med säkerhet kan säga att de här pengarna är säkra. Jag har ställt den frågan till våra statsråd. Jag har fått jakande svar eller snarare inget svar alls. Av den anledningen är det vår utgångspunkt att svenska skattemedel ska stå under svensk kontroll och tillsyn. Vi tycker att bilaterala låneavtal, i huvudsak med våra grannländer eller länder av särskild betydelse för , är att föredra. Jag yrkar bifall till reservation i det här ärendet. 34 (V): Jag yrkar bifall till reservation nr 2. Det betyder att jag inte anser att ska godkänna begäran om att få ingå ett avtal om en kredit till , . Den krediten är alltså på ca . Varför säger jag och nej till detta? Vårt huvudargument är de villkor, den så kallade konditionaliteten, som IMF ställer för att bevilja lån till länder. är ett aktuellt exempel med den långdragna process och de förhandlingar som pågår. Vi anser att de här kraven är alltför detaljerade och präglas av en nyliberal slagsida med krav på sänkta löner, privatiseringar, nedskärningar av offentliga välfärdssystem och urholkade fackliga rättigheter. Vår utgångspunkt är att varje land måste ha rätten att på sina egna villkor kunna utforma sin ekonomiska politik och hur man ska stärka sina offentliga finanser, det vill säga hur mixen av ökade intäkter och minskade utgifter ska se ut. Oavsett om det gäller ett land i nord eller syd måste folket i demokratiska val ha möjlighet att ta ställning till de ekonomiska vägval som varje land ställs inför. Konditionaliteten är enligt vår mening ofta präglad av enkelspårighet och inte anpassad till det enskilda landets specifika situation. Den ekonomiska krisen inom euroområdet har resulterat i en politisk kris för hela EU. Krisen har föranlett diverse nödlån och krisprogram för en rad länder, till exempel som står på randen till konkurs. IMF och de ledande europeiska ledarna ser skuldkrisen som ett utslag av bristande budgetdisciplin. Deras lösning har varit drakoniska besparingsprogram i kombination med hårdare budgetregler. Utgångspunkten för trojkan, där IMF, ECB och ingår, har alltför ofta varit att vanliga löntagare ska betala priset för ekonomiska kriser som ofta skapats av avreglerade finansmarknader och en oansvarig banksektor. Krav ställs på länderna att skära ned i offentlig sektor, sänka minimilöner, urholka fackliga rättigheter, genomföra kraftiga besparingar i välfärdsprogrammen och genomföra privatiseringar. Vi tycker att detta är fel väg att gå. Vi ser med oro hur länder på grund av sitt ekonomiska underläge i förhandlingssituationen har tvingats på en ekonomisk politik som leder till att samhällen kommer att slitas isär av ökade sociala klyftor. är återigen ett bra exempel på den processen. Vi anser att IMF:s lånevillkor, konditionaliteten, måste ändras i grunden. Den ekonomiska krisen möts inte genom ensidiga nedskärningar och genom att löntagarnas rättigheter pressas tillbaka. Det finns i stället stora behov av att öka fokus på investeringar och regleringar av finansiella marknader för att möta krisen. IMF:s program behöver ta betydligt större social hänsyn, och större fokus måste också läggas på jämställdhet mellan män och kvinnor. Fackliga rättigheter och avtal måste respekteras. Ländernas skuldnedskrivningar bör i första hand bekostas av fordringsägarna och inte av skattebetalarna. Villkoren måste alltså utgå ifrån att varje suverän stat själv ska bestämma inriktningen på sin ekonomiska politik och hur man ska stärka sina offentliga finanser. Om hade drivit en sådan linje i IMF hade kunnat ställa sig bakom begäran, men så är tyvärr inte fallet. Jag yrkar bifall till reservation 2. 35 (S): skapades för att upprätthålla ekonomisk stabilitet i världen. IMF ska övervaka finans- och valutamarknaderna samt ge krediter till medlemsländer som befinner sig i kris. Det är viktigt att IMF har de resurser som krävs för att man ska kunna utföra sitt arbete. måste vara goda världsmedborgare och hjälpa till så att det finansiella blodomloppet fungerar. Sedan vi gick med i IMF har det gjorts 15 översyner. Det är ingen nyhet. Vi är ett litet land med en mycket öppen ekonomi. Skulle inte betalningsströmmarna i världen fungera är vårt land mycket utsatt. IMF spelar en avgörande roll i den internationella krishanteringen, och därför är det nödvändigt att IMF har de resurser som krävs för att kunna hantera störningarna och kriserna i den globala ekonomin och i det internationella betalningssystemet. I den förra finanskrisens spår har vi redan behandlat en utökning av den svenska kapitalinsatsen. Vi har förändrat stadgar och andelar, och förra mandatperioden bemyndigade att genom den så kallade reservtanken NAB utöka resurserna för krishantering. Då som tillstyrker vi socialdemokrater förslag i framställningen om att godkänner att ingår ett avtal om en kredit till IMF på ca . Den svenska krediten är en del av en större förstärkning av IMF:s utlåningsresurser som behövs för att säkra en eventuellt ökad kreditefterfrågan från de länder som har bekymmer i skuldkrisens . Det pågår en debatt som jag tycker är bra om IMF och som handlar om dess rapporter och dess råd om ekonomisk-politiska åtgärder. Vi socialdemokrater delar inte alltid IMF:s slutsatser, men detta ska föra fram i det löpande arbetet och inte när vi beslutar om kapital eller vilka länder som vi ska kunna låna ut till. Jag yrkar bifall till förslaget i betänkandet. (forts. 10 §) Kammaren beslutade på förslag av andre vice talmannen att ajournera förhandlingarna till då frågestunden skulle börja. 36 FÖRSTE VICE TALMANNEN: Jag vill hälsa statsråden välkomna. Medel till insatser för arbetslösa 37 (S): Regeringens kärnfråga var att bryta utanförskapet och klara jobben. Det har misslyckats. Arbetslösheten är hög. Varslen rullar över landet. misslyckas var femte rekrytering därför att företagen har svårt att hitta den personal de behöver. Antalet personer som har varit arbetslösa riktigt länge har mångdubblats. Arbetslösheten bland unga i är hög och växande. är den svenska ungdomsarbetslösheten högre än i jämförbara länder. Regeringen verkar stå utan idéer att möta utvecklingen med. Trots det allvarliga läget skickar Arbetsförmedlingen tillbaka bara , pengar som borde gå till utbildning och andra insatser för arbetslösa. har man lämnat tillbaka nästan 18 miljarder, trots att långtidsarbetslösheten bara växer. Det gör över 20 miljarder som kunde ha använts för att ge långtidsarbetslösa och ungdomar jobb. Varför använder inte Arbetsförmedlingen sina pengar, när de arbetslösa bara blir fler och fler? Har regeringen inga idéer kvar, när den förda politiken nu visar sig ha misslyckats? 38 Socialminister (KD): Tack för frågan, ! Det är ett angeläget ämne. Vi vet att vi befinner oss i en besvärlig situation där vår del av världen också , som är ett litet, exportberoende land nu påverkas mycket kraftigt av en situation som har drabbat inte minst sydeuropeiska länder. Det här påverkar vårt land i mycket stor utsträckning. Det är riktigt som säger att det är oerhört angeläget att möta problemet genom att skapa ett sådant klimat att många vill starta och driva företag och att företag vågar anställa, men också att vi har en bra arsenal av åtgärder för att hjälpa människor tillbaka till arbetsmarknaden när de har förlorat jobbet. Som känner väl till finns det i budgeten en lång rad åtgärder, utöver dem som regeringen har sjösatt, när det handlar om att möta långtidsarbetslöshet, ungdomsarbetslöshet och andra problem som vi har att kämpa med. 39 (S): Tack för svaret! Hundratusentals arbetslösa, jobb som inte blir tillsatta, pengar som inte används det kan väl bara kallas för ett misslyckande. Regeringens misslyckande drabbar inte bara de arbetslösa, inte bara företagen som inte hittar några att anställa, inte bara vår gemensamma välfärd när skatteintäkterna minskar och utgifterna för kommunerna ökar, inte bara pensionärerna som får sin pension urholkad. Regeringens misslyckande drabbar alla. Vilka konkreta förslag har regeringen för att vända den svåra situationen, eller anser statsrådet inte att situationen är allvarlig? Tror regeringen fortfarande på sina glädjekalkyler från budgetpropositionen? 40 Socialminister (KD): är väl medveten om de förslag som regeringen har lagt fram i budgeten för att möta den här situationen. Det tycks nu som om läget blir något allvarligare än vi trodde när vi lade upp budgeten, men i budgeten betonades också att det fanns betydande nedåtrisker. Vi har också bestyckat bland annat Ams med stora resurser för att de ska kunna möta det här problemet. Vi gör ytterligare insatser när det gäller att möta just ungdomsarbetslösheten. Sedan tror jag att det också är viktigt att man är nyanserad i det här sammanhanget. befinner sig i en, kontra omvärlden, väldigt gynnsam situation. Vi har en högre sysselsättning än vi hade 2006, men problemen finns där. Dem arbetar regeringen hårt med att möta. Pensionärerna, nämnde . Pensionärerna kommer att få en förstärkning , och pensionerna räknas upp utöver den skattesänkning som också kommer att införas. Regeringen är angelägen om att möta arbetslösheten och säkra välfärden i vårt land. Postens service i glesbygd 41 (MP): Jag skulle vilja ställa en fråga om Postens service till oss som inte bor i de stora städerna, i till exempel. Posten har lagt ned sitt företagscenter i . Den som vill hämta paket och rekommenderade brev hänvisas till Ica, som är postombud. Men det finns ett viktigt undantag. Det är körkort. Nya och förnyade körkort går inte längre att hämta ut i . Dem måste man hämta på posten i . Mellan och är det sex och . Hagforsborna måste alltså ta ledigt från jobbet och åka för att hämta sina körkort. Anledningen till det här är att körkort enligt Transportstyrelsens bestämmelser bara kan lämnas ut av postpersonal. Andra rekommenderade brev kan tydligen Icapersonalen hantera, men inte de med körkort i. Det här ser jag som en fossil bestämmelse som skulle kunna ändras av regeringen. Jag har fått reda på att det möjligen är så att det här ärendet börjar närma sig regeringens bord. Därför vill jag fråga ansvarig minister, : När ska Hagforsborna och alla andra människor ute i landet slippa åka onödiga mil för att hämta sina körkort? 42 Statsrådet (C): Tack för frågan, ! Jag kan börja med ett väldigt rakt och tydligt svar. Ett ärende som närmar sig regeringens bord har jag väldigt svårt att ge något rakt svar på eftersom det helt enkelt inte har landat på regeringens bord . När och om det gör det kommer jag förstås att ta ställning till det. Däremot är det så i allmänhet att vi under en rad år har sett hur Posten och andra servicefunktioner i samhället har försökt hitta nya sätt att lösa sina samhällsuppgifter på för att också kunna finnas kvar med en stark närvaro i hela landet. Att ha tillgång till postservice, att ha tillgång till betalservice och att ha tillgång till grundläggande samhällsfunktioner är såklart väldigt viktigt för att hela landet ska kunna växa och utvecklas. Där har Posten ett tydligt ansvar. De har starka krav i lagstiftning på att leva upp till att erbjuda en rikstäckande service, inte minst när det gäller att dela ut både post och paket i hela landet. 43 (MP): Tack för svaret! träffade trafikutskottet Postens ledning. Vi fick då reda på att det här är ett ärende som har funnits , som man har hållit på att lägga ned postkontor och postservice ute i landet. Posten vill ha en lösning på det. Även Transportstyrelsen ser det som angeläget att man ändrar den här bestämmelsen, men ärendet verkar ha fastnat på regeringens bord. Min fråga är bara: Kommer regeringen att ta tag i den här frågan? 44 Statsrådet (C): I grund och botten är det Postens ansvar, det vill säga Postens ledning och Postens organisation, att hitta bästa sättet att leva upp till de krav som vi ställer i lagstiftningen. Vi ställer väldigt tydliga krav på Posten, både på hur det ska få ta för ett vanligt brev som man har lämnat in och hur det ska få ta för paket att delas ut. För att klara lönsamheten och verksamheten måste självklart Posten precis som alla andra verksamheter kunna genomgå förändringar och genomföra de rationaliseringar som krävs för att kunna inte bara möta de behov som finns utan även klara företagets ekonomiska behov. Det är en del av en sund och helt normal process i ett företag. De gånger det inte fungerar eller om det skulle visa sig att Posten inte lever upp till lagens krav kommer regeringen förstås att titta på detta. Än så länge är dock detta inte en fråga som har landat på mitt bord. 45 (M): Jag vill ställa min fråga till infrastrukturministern. I infrastrukturpropositionen har regeringen föreslagit ett gigantiskt anslag till transportsystemet om för perioden 20142025. Av detta går 86 miljarder till drift, underhåll och reinvesteringar av järnvägarna, vilket har varit eftersatt . Det är naturligtvis av största vikt att alla dessa medel används på effektivast möjliga sätt ur såväl ett resenärs- som ett skattebetalarperspektiv. Därför är min fråga till statsrådet: Hur arbetar regeringen för att säkerställa att dessa satsningar används så effektivt som möjligt och resulterar i mest väg och järnväg för pengarna? 46 Statsrådet (M): Jag tackar för frågan. Inte minst nu när vintern börjar närma sig tror jag att det är rätt många som funderar på om det kommer att fungera att åka tåg. Vi har en gigantisk utmaning, för vi har en stor sårbarhet i hela järnvägssystemet. har vi dubbelt så mycket i anslag till järnvägens drift och underhåll som vi hade 2006, men den springande punkten är snarare om vi använder pengarna på rätt sätt. är nu en ny myndighet som jobbar som en ren beställare. Man jobbar i nära kontakt och dialog med de olika entreprenörerna och utförarna. Man tittar nu över hur man ska kunna jobba under treårsavtal, jobba mer med innovation och mer med funktionsupphandling. Där är duktigare på att tala om vad som behöver göras, men det handlar om att bjuda in entreprenörerna att innovativt lösa hur det ska göras. Jag hade bland annat en stor dialogträff med hela branschen . 47 (M): Jag tackar för svaret, men jag undrar också hur regeringen arbetar med att den kunskap och det entreprenörskap som finns inom anläggningsbranschen kommer till sin rätt. 48 Statsrådet (M): Detta är en fråga som drivs av branschen själv, som i sin iver att göra mer och bättre har egna program med förnyelser i anläggningsbranschen. Även jobbar dock med olika typer av projekt där de på ett bättre sätt kan ta till vara den kunskap som finns i branschen. Vi har också haft en produktivitetskommitté som har jobbat de blev färdiga och som har givit förslag till regeringen om bland annat detta med att jobba med funktion mer på totalentreprenad, alltså där den som utför ett arbete och bygger en ny anläggning också tar ansvar . Det är naturligtvis ett nytt sätt att jobba, och jag tror att den viktigaste utmaning jag har fått höra inte bara från branschen utan även från och alla olika aktörer är uthållighet. Det handlar också om bra mobility management eftersom vi behöver informera dem som berörs, alltså resenärer och kunder. 49 (S): Vi hörde just infrastrukturministern slå sig för bröstet om de rekordstora underhållsanslagen. Verkligheten ger tyvärr en annan bild, för sjunker underhållsanslagen för järnvägen. De stora underhållsentreprenörerna varslar personal om uppsägning. varslade 50 människor om uppsägning, och meddelade största entreprenör Infranord att de planerar personalneddragningar. Jag skulle därför vilja fråga infrastrukturministern hur det kommer sig att de utlovade satsningarna leder till uppsägningar i stället för nyanställningar. 50 Statsrådet (M): Det är en väldigt bra fråga tar upp. Många av de avtal som rullar har pågått i . ställer verkligheten krav på att göra arbeten på tider då människor inte åker på järnvägen eller jobbar vid vägen, vilket innebär mycket kvällar och . De senaste vinterproblemen, som vi hade under förrförra vintern och vintern , har också ställt krav på mycket snabbare inställelsetider. Det innebär att med hjälp av en del av de pengar vi har tillfört bland annat har omförhandlat många av redan befintliga avtal och även utökat dem. Det pågår också en konkurrens inom branschen, och just därför förs nu samtal om hur man ska kunna få arbetena att rulla ut mycket mer kontinuerligt över åren. har arbetenas upphandling skett , med ganska kort framförhållning. Det är naturligtvis inte bra i längden. har vi ännu mer pengar som behöver rullas ut. 51 (S): Jag lyssnade noga, men jag blev ändå inte klok på svaret. Om statsrådet nu har rätt, hur kommer det sig då att det är rekordstora varsel när det är rekordstora satsningar? Varför varslar företagen om uppsägning i stället för nyanställer? Var finns pengarna i verkligheten? 52 Statsrådet (M): Jag tror att man ska vara väldigt medveten om att vi har haft en järnväg som inte har fått det underhåll den förtjänar. Att komma i gång med ett underhåll och få in duktiga, kunniga människor som trafiken har ökat är i sig en flaskhals. avsätter vi mer än dubbelt så mycket till drift och underhåll som gjordes 2006. Att tro att vi kan lösa detta från till en annan skulle vara att tro på en utopi. Det kommer att ta i storleksordningen sju till . behöver vi jobba på ett bättre sätt för att se till att de entreprenörer som finns inte bara behåller sin kunskap utan också behåller sin personal. Därför måste själva arbetet med upphandlingen ske över och mer spritt över åren. Det är något vi gör. De pengar vi har tillfört har vi dock redan sett effekt av. Där har man nämligen jobbat med de behov som finns, och det har gjort att vi har mycket bättre punktlighet än vad vi hade för . 53 (SD): Min fråga går till socialminister . antogs resolution i , vilken innebär att alla medlemsstater uppmanas att införa åtgärder för att motverka könsselektiva aborter. Enligt uppgift från det danska abortrådet samt läkare i förekommer det att danska kvinnor åker till för att genomföra en könsselektiv abort när det är möjligt i . I är det möjligt med fri abort fram till graviditetsvecka 18. Socialministern har själv tidigare varit drivande i införandet av abortturism men uttalat sig kritiskt mot könsselektiva aborter i . Hur ser socialminister på att har blivit ett turistmål för könsselektiv abort och därmed bidrar till att direkt motverka en resolution som är antagen i ? 54 Socialminister (KD): Vi kan se att det i vissa länder runt om i världen föds betydligt färre flickebarn än gossar. Det är länder som eller . Det är en utveckling jag tror att många av oss förfäras inför. Vi vill inte se att människor sorteras bort på grund av sitt kön. I har vi en abortlagstiftning där man inte behöver uppge något skäl för aborten fram till en viss vecka. Det gör att skälen aldrig registreras; vi vet inte varför aborterna äger rum.