prot · GZ09132 · 2012-06-18 00:00:00 — Vi har precis samma uppfattning om att klimatskalet måste vara . Sedan är frågan hur långt man ska gå. Jag har inte sagt att passivhus ska vara norm utan jag har sagt att passivhusliknande teknik skulle kunna ligga till grund för framtida normer. Det finns säkert andra överväganden som kan göra att man vill lägga sig på någon annan nivå. Men det är ju saker som ligger . Ni verkar inte i det arbetet vilja ta med och inte våga se att primärkällan till el faktiskt varierar oerhört. Om man, som jag visade i mitt exempel, värmer sitt hus med el från kärnkraft borde man bara få använda per kvadratmeter och år, om det ska vara likställt med andra källor till el för uppvärmning. 92 (C) replik: Jag har fortfarande svårt att se hur den övergripande energipolitiken, det vill säga hur vi producerar den elenergi som vi i minsta möjliga utsträckning vill tillföra våra hus, är kopplad till hur vi definierar en nära-nollenergibyggnad. När vi talar om en nära-nollenergibyggnad och dess energiprestanda handlar det trots allt i huvudsak om hur klimatskalet ser ut och till någon del också om vilken mängd energi som tillförs, men inte så mycket om på vilket sätt. Jag delar därför inte uppfattning att det här tillhör det vi har att diskutera här . När jag ändå har fått möjlighet att avsluta replikskiftet vill jag passa på att säga att det finns många andra faktorer som talar för det här. Vi har den timvisa mätningen till exempel, som gör att du som konsument har mycket större möjlighet att påverka när du förbrukar den hushållsel som tillförs. Det kanske inte har så mycket med uppvärmning att göra men med andra faktorer som exempelvis när du tvättar, när du lagar mat och sådana saker. Vi har frågan om nettodebitering. Ett förslag håller på att arbetas fram. Det innebär att du som småskalig energiproducent med din villa kan med hjälp av exempelvis solceller eller på annat sätt räkna av din egen förbrukning mot den el som produceras. har lagt fram ett antal förslag. Han har talat om bergvärme, solenergi och möjligheterna att utveckla de smarta elnäten så att du kan lagra energi som du producerar i ditt hus i din bil när den står på laddning kopplad till ditt hus. Det finns oerhört mycket som kan utvecklas som vi kommer att se bara början av de närmaste tre fyra åren. Som tur är har vi kontrollstationen 2015 när vi förhoppningsvis vet mer om hur de olika sakerna lirar ihop innan vi kan komma med klara definitioner av nära-nollenergihus. 93 (KD): Jag börjar med att yrka avslag på samtliga reservationer, speciellt den från SD. Vi har kommit fram till att den inte har så mycket i kammaren att göra. Däremot är det intressant att se att vi har uppnått konsensus, och vi kan glädja oss åt att de idéer som har kommit från oppositionen väl ligger i linje med regeringens ambitioner i skrivelsen. Klimatförändringarna är en av våra största utmaningar, och de är högt prioriterade frågor. För att klara klimatutmaningarna och främja den hållbara utvecklingen krävs en ambitiös och sammanhållen klimat- och energipolitik, internationellt, inom och inom EU. Självklart ska bostads- och byggsektorn dra sitt strå till stacken i arbetet för en bättre miljö. Mycket positivt har hänt. Bostäderna står för av den totala energianvändningen i men när det gäller utsläppen av koldioxid, tack vare att vi har gjort en utfasning av mycket av de fossila bränslena och ersatt dem med förnybart . skärptes energikrav till några av de tuffaste i . Det är de skärps, och de kommer med största sannolikhet att skärpas ytterligare inom när de blir kostnadseffektiva. Hela direktivet andas någon form av skärpning. Det finns god teknik, men den ska samlas ihop. föreligger kanske ett missförstånd om energikrav. Reglerna utgör en gräns som måste nås, inte en norm som ska eftersträvas. När energikraven följs upp är det fråga om de uppmätta värdena, inte en teoretiskt beräknad siffra. Det är något som förekommer i många av våra grannländer. Alla företag kan således klara målen. Det betyder inte att det är fel på målen. Det är kanske till och med så att de är bättre eftersom det finns en säkerhetsmarginal inbyggda i dem. Förutsättningarna finns i reglerna. Det är inte fel att skärpa kraven ytterligare när de anses få pluseffekter för den sammantagna samhällsekonomin. Det är avsevärt viktigare att skärpa kraven, men att bara sätta upp fingret i luften och känna efter kan bli kostsamt om det inte finns en långsiktig plan. Det är därför viktigt att det finns en kostnadseffektivitet. Det kan vara svårt att säga vad kostnaden blir för de mål som sätts upp . Att driva utvecklingen i en viss önskvärd riktning med hjälp av samhällsekonomiska styrmedel är att föredra framför rent tekniska regler. Att bara lyssna till branschen kan bli både dyrt och dåligt. Tyvärr finns ett antal exempel på det i byggbranschen, enstegsfasader etcetera. Att satsa på forskning och demonstrationsprojekt, att söka och lära med en ordentlig utvärdering som utgår från klimatmålen, behov av energibesparing, effektivt resursnyttjande och god innemiljö är vägen. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas .) 13 § Insatser för vandrande fisk i sjöar och vattendrag Föredrogs civilutskottets betänkande 2011/12:CU5 Insatser för vandrande fisk i sjöar och vattendrag (skr. 2010/11:163). 94 (M): Detta betänkande om insatser för vandrande fisk i sjöar och vattendrag har dragit ut och bordlagts . Men det har varit bra eftersom vi nu har nått fram till ett bra beslut. Det är ett beslut som det dessutom finns fullständig politisk enighet om. fick den dåvarande socialdemokratiska regeringen ett tillkännagivande från med innebörden att utreda förutsättningarna för ett ändrat regelverk så att fiskvandringsvägar kan anläggas vid alla reglerade vattendrag. fick därefter tilläggsdirektiv och avlämnade ett delbetänkande . Utredningen ansåg att frågan om fiskvandringsvägar är för komplicerad för att hanteras i en föreskrift. Utredningen ansåg att verksamhetsutövarna bör ta fram och redovisa relevanta uppgifter så att behovet av fiskvandringsvägar och effekterna av dessa kan bedömas av myndigheterna. De som är skyldiga att lämna miljörapport för vattenverksamhet enligt utredningens förslag bör åläggas att redovisa uppgifter om fiskvandringsvägar till tillsynsmyndigheten. presenterade miljö- och jordbruksutskottet rapporten i rinnande vatten och vattenkraft En uppföljning. höll samma utskott en offentlig utfrågning om biologisk mångfald i rinnande vatten och vattenkraft. Med anledning av tillkännagivande redovisade regeringen i skrivelsen Insatser för vandrande fisk i sjöar och vattendrag de insatser och särskilda satsningar som gjorts , särskilt skapande av vandringsvägar för fisk. Regeringen ger dessutom i skrivelsen sin syn på det framtida arbetet där själva tillsynen av vattenverksamheten bör ges högsta prioritet. Länsstyrelsernas tillsyn av vattenverksamheten bör ha fokus på kraftverk, dammar och vattenreglering. Att samla berörda intressenter till en dialog bör enligt skrivelsen ligga i Havs- och vattenmyndighetens uppdrag. Detta har skett. fick myndigheten detta uppdrag i regleringsbrev, och det ska redovisas till , . Länsstyrelserna har också i regleringsbrev fått uppdrag enligt skrivelsen, och detta ska redovisas till samma departement , . beslutade regeringen att reglerna om vattenverksamhet i ska ses över av en särskild utredare. Utredaren ska föreslå hur tillståndsprövningen av vattenverksamheten kan ändras så att hela verksamheten prövas när ändringar görs på samma sätt som gäller för miljöfarlig verksamhet . Så sent som beslutade regeringen om tilläggsdirektiv som även ger utredaren i uppdrag att analysera tillämpningen av 4 kap. 6 § för att bedöma om bakomliggande syfte med bestämmelsen uppnåtts och i annat fall föreslå ändringar som är nödvändiga för att få ett fungerande skydd mot utbyggnad och ändrad vattenföring. Slutligen ska utredaren särskilt belysa om det är ändamålsenligt att upphäva 4 kap. 6 § tredje stycket i och eventuella konsekvenser. Uppdraget enligt tilläggsdirektivet ska redovisas före årets utgång, och resten av uppdraget ska redovisas senast . Det finns flera motionsyrkanden till skrivelsen som går ut på att regelverket behöver ses över i olika avseenden. Eftersom utredningsdirektiven omfattar de frågor som tas upp i motionerna anser hela utskottet att det därmed inte finns anledning att föreslå någon åtgärd från . När det gäller ett motionsyrkande om undantagsbestämmelsen i 4 kap. 6 § tredje stycket anser utskottet att yrkandet får anses helt tillgodosett genom det beslutade tilläggsdirektivet. Jag är och jag utgår från att hela utskottet delar denna syn mycket nöjd med arbetet som gjorts , och jag ser fram emot resultatet av utredningen. Avslutningsvis yrkar jag bifall till förslaget i betänkandet. 95 (MP): betänkande 5 är ett enigt betänkande, som vi har hört, så någon riktig debatt i vanlig mening är kanske inte nödvändig. Men jag vill ändå säga några ord om innehållet. Frågan om konflikten mellan vandrande fiskars behov av framkomlighet i våra sjöar och vattendrag och intresset av att bygga ut dessa vattendrag för vattenkraft har en lång historia. Jag tror att man kan påstå att frågan har varit en mer eller mindre het och ständigt aktuell fråga i politiken . Det hör ju till den mänskliga naturen att det kliar i fingrarna och att det är svårt att hålla sig borta när man ser en potentiell möjlighet att skapa något, särskilt om det man skapar kan ge vinst. Det är den klåfingrigheten som ligger bakom resan från grottåldern till stadsjeepen. När det gäller vattendrag finns det nog inte så många fallhöjder som människan har kunnat avstå från att i någon form exploatera. Men har vi börjat inse att det även finns andra värden än elektricitet i ett strömmande vatten. Vi har börjat förstå betydelsen av fritt strömmande vatten för fiskars fortplantning liksom för den biologiska mångfald som kan finnas både i och kring oreglerat vatten. Vi har också börjat förstå vårt eget behov av orörd natur som komplement till stadslivet för att behålla vår hälsa. Kombinationen av att ha möjlighet att fiska i strömmande vatten i en orörd omgivande natur har blivit något av de största turistattraktioner som finns för allt fler. Frågan kan ställas om det inte är så att till och med de rent kommersiella värdena av ett fritt strömmande vatten överstiger värdet av det reglerade vattnet. Därför handlar det verkligen om sanna konflikter med många dimensioner. Det skulle ju vara svårt att klara sig i det moderna samhället utan den el som tillverkas av det vatten som vi reglerar. Kampen har därför varit ganska hård mellan exploatörer och så kallade älvräddare. Det betänkande som vi nu behandlar har egentligen sin start i ett beslut som tog . Då uppmanades regeringen att utreda förutsättningarna för att ändra på gällande regler så att de som äger dammar och kraftverk ska åläggas att bygga omlöp eller vandringsvägar för fisk. Då handlade det i första hand om lax, och EU har fortsatt att kritisera ganska mycket för att vi inte tar de hänsyn som vi borde ta till just laxens behov. har även ålens problem kommit upp till ytan och lyfts fram. Sedan kom det ett val, och därefter tog det den nya regeringen ett drygt år att tillsätta en utredning. utredande kom då ett betänkande från utredningen som det visade sig att regeringen hade svårt att skriva en proposition på. De ansåg att det fanns så pass många frågor kvar som var svåra att hantera. Man kan väl tycka att regeringen där gav upp lite grann. väntan på ett initiativ tyckte utskottet att det var dags att lyfta upp frågan igen. Utskottet formulerade sig då så att man förväntade sig en redovisning av vidtagna åtgärder med anledning av det beslut som togs 2006. behandlar vi alltså den skrivelse som regeringen levererade till . Förutom skrivelsen behandlar vi 15 motionsyrkanden varav 8 yrkanden är följdmotioner på skrivelsen. Jag tror inte det är så vanligt att så många följdmotioner inte i sin tur mynnar ut i några reservationer. Det vet jag inte det är bara vad jag tror; det ligger ingen vetenskap bakom. Men i det här fallet tycker jag att det finns bra förklaringar. Enligt utskottets ursprungliga planering skulle vi ha börjat behandla detta ärende , men bland annat på grund av att regeringen bytte ut den ansvarige ministern och att den nya ministern ville ta frågan under viss omprövning valde utskottet att avvakta vad regeringen tänkte göra. Det som har skett är, som vi har hört, att regeringen tillsatte en utredning om vattenverksamhet som tillmötesgår många av de krav som finns i motionerna. beslutade regeringen att ge samma utredning ett tilläggsdirektiv om att med extra prioritet särskilt titta på tredje stycket i 6 § 4 kap. i som är den formulering som ger en viss möjlighet till undantag från det skydd som paragrafen i övrigt föreskriver. I och med detta är vi alla överens, som vi även hörde säga. Vi tror att frågan om skyddet för våra orörda älvar och skyddade älvsträckor förhoppningsvis ska få en tryggare tillvaro än den har haft . Vi är alltså tämligen överens om att vandrande fisk i sjöar och vattendrag rimligen bör få bättre villkor när de förslag som utredningen förhoppningsvis kommer med genomförs. Som motionär kan jag ändå känna en viss besvikelse över att motionerna inte har tillstyrkts. För utomstående som lyssnar kanske formerna här i är lite märkliga. När regeringen agerar innan vi fattar beslut här slipper man få ett tillkännagivande, och det är ett sätt att skynda på processen. I sak är jag naturligtvis mycket nöjd med att utskottet i sitt ställningstagande så tydligt lyfter fram Kammarkollegiets beskrivning av frågan, från det yttrande som de har lämnat till utskottet. Min förhoppning är att det ska fungera som en tydlig signal till utredningen att det inte är lämpligt med en lagstiftning som innebär så mycket arbete för både myndigheter och domstolar kring tvister som egentligen uppfattas som helt onödiga. Det finns, enligt min mening, inte längre några bärande motiv till att det skydd som meddelas i 4 kap. 6 § ska behöva kompletteras med den osäkerhet som tredje stycket har inneburit. När detta skydd är tvistigt utan är säkerställt sparar domstolarna massor med tid och pengar, som kan användas till mycket vettigare saker. Förhoppningsvis ska även då den turismindustri som inte vågat satsa, på grund av den osäkerhet som vattenexploatörerna har skapat genom sin aktivitet, börja satsa så att vi får i gång en näring som vågar satsa, en näring som bygger på vård av naturen, som bygger på den biologiska mångfalden, det strömmande vattnet och en i övrigt ren och hälsosam miljö. Jag yrkar bifall till förslaget i betänkandet, fru talman. fattas det bara att regeringen sätter i gång byggandet av dubbelspåret mellan och för att vi ska få en riktigt trevlig sommar. 96 (FP): Jag tycker att ska känna sig tämligen nöjd med att det står så här: Genom tilläggsdirektiven får motionsyrkandet anses helt tillgodosett. Närmare bifall än så kommer man inte, . Jag yrkar bifall till förslaget i betänkandet. Det är roligt att vi har ett enigt betänkande. Det har varit en relativt lång men ändå väldigt konstruktiv process fram till denna punkt. Det kanske inte är så konstigt att det är en process kring detta, för det är en komplex frågeställning. Vattenkraften står för en stor del av vår elproduktion det är nästan hälften. Det finns naturligtvis mycket positivt med vattenkraften. Den är förnybar, är lagringsbar och ger obetydlig klimatpåverkan. Den är också lämplig som reglerkraft i och med att den är lagringsbar, jämfört med andra förnybara energikällor, som vindkraft och vågkraft. Men det är inte det vi diskuterar, utan det är den stora baksidan av vattenkraften, när det kan bli påverkan på den fysiska miljön som radikalt kan förändra ekosystemen. Den stora problematiken är att de flesta av våra 2 000 vattenkraftverk i detta land, varav 200 anses som stora, har tillstånd som härrör sig från tiden före , alltså , enligt bland annat vattenlag och vattenlag, som egentligen är ganska lika i sin uppbyggnad. Man skulle kunna tro att det hände mycket , men det gjorde det inte. Bakgrunden är det tillkännagivande som initierades i bostadsutskottet och som sedan tillkännagav regeringen. För mig personligen känns det lite grann som att cirkeln är sluten eftersom jag satt i bostadsutskottet då tillkännagivandet togs fram. Det är precis som har sagts här: har tittat på frågan och lämnade vissa förslag om ändringar i . Men regeringen valde att inte gå vidare, för man såg inte att förslagen uppnådde syftet att få en övergripande lagstiftning. En ändring uppnådde inte det syfte som man vill komma till. Det föranledde att komma med ett nytt tillkännagivande 2011. Det rådde en viss otålighet, får man väl kalla det, över att frågan drog ut . Jag vill framhäva ett viktigt arbete som inte gjordes av civilutskottet men av miljö- och jordbruksutskottet och som visar hur viktigt det är med uppföljningsarbete i för att skaffa sig kunskap och få en samlad bild av vad som händer. Det handlar om statens insatser för biologisk mångfald i rinnande vatten. Den bedömning som gjordes där baserades både på en skrift och på en utfrågning man hade i ämnet. Bedömningen var att det behövs fortsatta och förstärkta insatser från verksamhetsutövaren för att bevara och återskapa den biologiska mångfalden i vattendragen. Här finns många exempel där verksamhetsutövare har gjort stora insatser för att få fram bra vandringsvägar för fisk och så vidare. Vi har ett exempel som har använts ganska mycket, nämligen Stornorrfors i . Denna stora trappa öppnade hela för lax. Det är ett exempel där det har gått bra utan att vi har ändrat lagstiftningen. Den skrivelse som vi behandlar kom från regeringen . har den hållits flytande och varit uppe i civilutskottet med jämna mellanrum. I skrivelsen är regeringen tydlig med att det är regeringens uppfattning att vattenverksamhet ska bedrivas enligt tillstånd som prövas enligt hänsynsregel och att det hela lever upp till krav. Det är främst ramdirektivet för vatten som vi talar om. Skrivelsen avslutas med två konkreta förslag. De verksamheter som föreslås där pågår genom regleringsbrev . Dels är det länsstyrelserna som har fått resurser för ökad tillsyn, dels är det Havs- och vattenmyndigheten som har ett dialoguppdrag med intressenter för att man ska få ökad samsyn på vattenkraften. Vi kan hoppas att den dialog som Havs- och vattenmyndigheten har krattar manegen lite grann för det fortsatta arbetet och att man ändå har talat och sampratat sig om frågan. Ännu viktigare i sammanhanget är den utredning som tillsattes , där man skulle se över reglerna för vattenverksamheten i kopplat till de grundläggande principerna där förorenaren betalar och bästa möjliga teknik ska användas. Då kommer vi in på ett modernt tänkande, och vi får se var det slutar någonstans. Men det är en mycket god ansats i sammanhanget. Tilläggsdirektivet, där utredaren ska titta på 4 kap. 6 § i , kom . Det handlar om våra nationalälvar och ytterligare namngivna älvsträckor och vattendrag. Från sida välkomnar vi verkligen åtgärderna. Det har varit en av hjärtefrågor att slå vakt om våra nationalälvar och skydda de vattendrag som finns namngivna i . Dessutom ställer EU:s ramdirektiv tydliga krav på god ekologisk status för sjöar och vattendrag till 2015. I denna typ av modifierade vattendrag talar vi om god ekologisk potential. Utan tvivel har en läxa att göra här. Precis som någon nämnde här har fått viss kritik för att vi inte har gjort tillräckligt. Avslutningsvis kan jag hålla med om att man definitivt inte ska underskatta de kommersiella värdena av strömmande vatten och fungerande fiskevatten. 97 (C): Regeringen beslutade att tillsätta en särskild utredare som skulle se över reglerna om vattenverksamheten i och lagen om särskilda bestämmelser om vattenverksamhet. I ett tilläggsdirektiv har även inkluderats 4 kap. 6 § och det tredje stycket i för ytterligare belysa huruvida skyddet för nationalälvarna är tillräckligt starkt. Vattenkraften och dess utveckling är starkt förknippad med vår industrialisering och har bidragit till utveckling som industrination. drevs smedjornas hammare, kvarnarnas hjul och sågverkens sågklingor direkt av vattenhjul i bäckar och åar med rinnande och ibland uppdämda vatten utan att gå omvägen via elmarknaden. står vattenkraften för nästan halva den totala elproduktionen i , medan den i grannlandet står för i princip all elproduktion, skulle man kunna säga. Den är vår viktigaste förnybara energikälla och det oavsett vilken energipolitik som vi kommer att ha , ifall nu den skulle ifrågasättas. Detta gäller oavsett om det är norska, svenska eller finska anläggningar som producerar elen eftersom vi har en gemensam marknad. Jag hör till de ledamöter som anser att andelen förnybar energi måste öka. Jag ser gärna att vi gör ännu bättre bruk av redan befintliga vattenkraftsanläggningar både större och mindre och sådana som med små investeringar kan tas i drift med en liten miljöpåverkan. Jag har motionerat i ärendet. Självfallet ska detta ske med hänsyn till fisken och dess vandringsvägar. Vattenreglering och utdikning har i massvis med år torrlagt områden som utgör vår bästa åker- och betesmark. ser vi ett behov av att återställa en del av dessa våtmarker och sumpskogar. Det är paradoxalt nog något som uppmuntras och stöds lika entusiastiskt som en gång utdikningen stöddes under den första halvan av det och slutet . Ny teknik i industrin, tak över huvudet i välbyggda trähus och nya brukningsmetoder i jordbruket har vi fått tack vare att vi har lärt oss att leda och kontrollera vattendragen i hela vårt land. Men fanns inte medvetenheten om hur den biologiska mångfalden kunde påverkas. De flesta regleringar skedde kanske inte heller med hänsyn till de människor och de bygder som tvingades släppa till marken och vattnet. Även om priset har varit högt för människor, för flora och för fauna är den påverkan som vi ser en del av det som vi stolt brukar kalla för vårt kulturlandskap det öppna landskap som vi trivs bäst i, för att fritt tolka . Med detta, fru talman, vill jag ha sagt att regeringen har tillsatt en ambitiös utredning där utredaren inte bara ska föreslå en tillståndsprövning som ska ta hänsyn till rätt som sträcker sig långt bak i tiden. Den ska också föreslå hur sådana anläggningar ska se ut som stöds på en vattenlag och som troligen stiftades i syfte att möjliggöra en stor utbyggnad av vattenbaserad elproduktion, bland annat i de nationalälvar som vi har stiftat nya lagar för att skydda. Detta görs mot bakgrund av att vi alltjämt och framgent kommer att vara beroende av vattenkraften. inser vi att den varken förr eller senare kommer att kunna utnyttjas utan att vi får en miljöpåverkan. För är det viktigt att möjligheten för fisken att vandra säkerställs med trappor och vandringsvägar och att ansvaret för att bekosta sådana anordningar åligger kraftföretagen, enligt principen att förorenaren är den som ska betala. Det känns dock lite märkligt för mig att tala om förorenare när vi talar om vår viktigaste förnybara energikälla, som har bidragit till att klimatutsläppen ifrån svensk elproduktion är låga tack vare att vi inte har haft något avgörande behov av el vare sig från kol eller från olja. Vi har i stället kunnat utveckla billig och icke fossilberoende kraftproduktion visserligen med tillskott från vår kanske mest ineffektiva vattenkokare, nämligen kärnkraften. Målet är att öka den förnybara elproduktionen med till 2020 jämfört med nivå. Det kommer att ske med hjälp av en fortsatt vindkraftsutbyggnad och med vattenkraften kvar som reglerkraft. Jag tror att den stora utmaningen för utredaren ligger i det som jag tidigare nämnde, nämligen frågan om dikning och dränering.