prot · GZ0979 · 2012-03-01 00:00:00 — Som tur är har Kommuner och Landsting tillsatt en grupp bestående av representanter för kommuner och landsting och tjänstemän från SKL som ska jobba med förutsättningar för att skapa en mer jämlik hälsa i . Jag ser fram mot det arbetet, men jag tvivlar på att regeringen kommer att lägga fram förslag som bidrar till att vi uppnår det övergripande målet. finns det inte ens en särskilt ansvarig folkhälsominister. Det var länge sedan jag hörde något från den minister som har de övergripande folkhälsofrågorna på sitt bord; ministern är inte heller här . Många andra länder jobbar aktivt med WHO:s uppmaning att tillsätta nationella folkhälsokommissioner, som jag nämnde. Jag tycker att det är synd att har valt att inte göra det. Jag står självklart bakom samtliga reservationer. För tids yrkar jag bifall till reservation 2 om mål för folkhälsopolitiken och reservation 4 om hbt-personers hälsa. Jag ser fram mot att få svar på mina frågor om vilken ambition regeringen har, om det finns någon ambition. 149 (SD): Visst är det lätt att reagera på att vi i prioriterar trafiksäkerheten så mycket när fler dör av självmord än i trafiken. Jag har ingenting emot att man prioriterar trafiksäkerheten, men man kan tycka att proportionerna är lite ojämna. Den psykiska ohälsan borde lyftas fram på samma sätt som trafikfarligheten, speciellt som dödssiffrorna talar sitt tydliga språk. Jag tror att vi skulle behöva samtala om de frågorna mycket mer än vad vi gör. För det krävs fortbildning, träning och resurser. begicks 1 442 självmord. Antalet självmord har minskat , men det är oförändrat eller har till och med ökat när det gäller den unga generationen. Ohälsan hos unga har ökat så mycket att det betecknas som ett av våra största folkhälsoproblem. Jag anser därför att det behövs handlingsberedskap. Det krävs mod att våga agera. Jag tror att sekulariseringen i vårt land delvis har bidragit till det händelseförlopp jag pratar om. Det saknas vägledning och riktlinjer i största allmänhet. När till och med ifrågasätter sina egna trossatser och sin vägledande roll är det inte konstigt att många lämnas med sina tvivel om meningen med livet när svackor kommer. Man står inför en andlig tomhet som kan upplevas som outhärdlig. Många unga har genomgått stora personliga förluster och familjetrauman. Med det i bagaget går man in i vuxenlivet med obearbetad sorg. Traditionell familjestruktur, brist på normer och socialt sammanhang bidrar också till en sorts rotlöshet. Dessutom är det en kaotisk arbetsmiljö i många skolor och en deprimerad och tung arbetsmarknad. Det är inte konstigt att många, speciellt unga, tycker att livet känns tungt. Utbudet på alkohol och droger har väl aldrig varit större än . Missbruket kryper allt längre ned i åldrarna. Det är inte konstigt att vi försöker mildra stress och ångest. Man kan lösa det på många sätt. En del använder tyvärr alkohol och narkotika. Det ökar ju i stället ångest, depressioner och psykoser. Det har framförts som en viktig orsak till att självmorden bland unga ökat. I utskottets svar ser jag att regeringen har gett i uppdrag att genomföra en pilotstudie som ska vara självmordsförebyggande. Den ska riktas till de målgrupper som vi framför önskemål om i vår motion. Det tycker jag är mycket bra och glädjande att läsa. kan jag inte förstå varför det måste till en studie kring sådant som vi egentligen borde känna till. Vi vet redan att personliga trauman och olika typer av missbruk ökar risken för självmord. Jag efterlyser därför en mer pragmatisk modell när det gäller att stävja självmorden genom att vi börjar verka för kompetenslyft i kommuner och landsting och ger ökade resurser. När det gäller nationella riktlinjer för behandling av depression för efterlevande vid självmord kan jag ibland känna en viss tveksamhet om det är tillräckligt. Tittar man på SPES hemsida framförde man där fortfarande kritik om brister i psykiatrin. Det handlade främst om brist på tillgänglighet. Jag har mycket svårt att tro att detta tillgänglighetsproblem är åtgärdat eller kommer att åtgärdas . Vi ser att forskning kring efterlevandes situation har hamnat i skymundan. Samtliga efterlevande som har intervjuats i rapporten det ofattbara händer uppger att de önskat ett mycket bättre stöd än de fått. Jag anser därför att det är viktigt att framhålla den kraftigt förhöjda risken för självmord bland de efterlevande. Förvisso har regeringen vidtagit en hel del åtgärder. Men måste vi ständigt se till att verksamheten förbättras och inte stannar av. Vi sverigedemokrater anser att resurser i form av personal måste till för att svara upp mot behoven. Vi ville därför anslå 200 miljoner till skolhälsovården och förbättringar av den psykosociala miljön i skolan. Pengarna var tänkta att gå till att anställa fler skolsköterskor, skolpsykologer och kuratorer 2012 med en successiv upptrappning till 400 miljoner mer än regeringen har velat anslå till 2015. Jag yrkar bifall till vår motion So648 punkterna 1 och 3. 150 (V): Jag börjar med att yrka bifall till reservation 2 om inriktningen på folkhälsopolitiken och reservation 4 om hbt-personers hälsa. Många människor har god hälsa i . Men är hälsoklyftorna i det svenska samhället mycket påtagliga enligt Folkhälsopolitisk rapport , och de har ökat . Den ökande ojämlikheten och de ökande klyftorna i det svenska samhället återspeglar sig nu också på hälsans område. Kvinnor lever visserligen längre än män men har i stället en sämre hälsa. En viktig förklaring är att kvinnor har arbeten med hög psykosocial stress och belastningsskador. Äldre kvinnor befinner sig ofta i en isolerad social situation och har svårt att få den vård de behöver. Närmare var femte kvinna har ordinerats antidepressiv medicin. Risken att drabbas av hjärt- och kärlsjukdom är omkring högre om man är låginkomsttagare än höginkomsttagare. Risken att dö i sjukdomen är mer än dubbelt så hög. Skillnaderna beror bara delvis på livsstilsfaktorer, som för övrigt också påverkas av den sociala situationen. Ändå brukar inte låg inkomst nämnas som riskfaktor för hjärtsjukdom. Det finns mycket stora skillnader mellan olika kommuner och bostadsområden. I är medellivslängden bland män högre än i . Jämför vi bostadsområden som och är ohälsotalen fyra gånger högre i än i . Bland människor med funktionsnedsättning är det tio gånger så vanligt med nedsatt självrapporterad hälsa, ofta utan att den har ett direkt samband med orsakerna till funktionsnedsättningen. Det kan handla om dålig tandhälsa eller om dålig psykisk hälsa. Som det har sagts här har ungdomars psykiska hälsa försämrats mycket påtagligt . Nästan en tredjedel av de unga kvinnorna har besvär av oro, ängslan eller nedstämdhet. Allt fler ungdomar medicinerar mot depression och uppmärksamhetsstörningar. Men hälsoskillnader är inget naturligt tillstånd. De handlar om hur vi ordnar vårt samhälle och hur delaktiga människor känner sig i de beslut som fattas. Hälsoskillnader går att minska, och befolkningens hälsa är ett av de viktigaste kriterierna på om vi lever i ett bra samhälle. Vi i vill återupprätta en folkhälsopolitik med det övergripande målet att minska klass- och könsklyftorna i fråga om hälsan och där man på ett systematiskt sätt påverkar de samhällsförhållanden och miljöfaktorer som skapar ohälsa. En folkhälsopolitik värd namnet inriktar sig inte nästan enbart på frågor om individuell livsstil, utan den lyfter fram folkhälsans sociala bestämningsfaktorer om ekonomisk och social trygghet, delaktighet och inflytande, arbete och ett samhälle där alla får bidra utifrån sin förmåga. Den borgerliga regeringen har på ett systematiskt sätt nedrustat den svenska folkhälsopolitiken och, som jag sade tidigare, gjort hälsa till en fråga om individuell livsstil. På så sätt vältrar man över skulden för ohälsan på människorna själva och deras levnadsvanor. Som tidigare sades har uppfordrat medlemsländerna att lägga fram egna program för att minska de sociala skillnaderna i fråga om hälsan. Också här är vi i mycket passiva . I den motion om folkhälsa som vi i har skrivit har vi lyft fram några frågor som är konkreta just på folkhälsoområdet. Det är rätt konstigt att vi inte har en kontinuerlig och rutinmässig statistik som visar socioekonomiska skillnader i hälsa så att vi kan följa hur de utvecklas och dra slutsatser av det. En sådan statistik borde självklart finnas i . Man använder också alldeles för lite hälsokonsekvensbedömningar. Det är en analysmetod som syftar till att vi som fattar beslut ska se de samlade hälsoeffekterna av ett politiskt beslut. Det borde man kunna göra på nationell, regional och lokal nivå. Genom denna metod mäter man också människors delaktighet i besluten. Jag kan inte annat än fundera på vad en hälsokonsekvensbedömning skulle säga om försämringarna av till exempel a-kassan. Det finns också starka samband mellan hälsa och diskriminering. I den folkhälsorapport som gjorde kom man fram till att det är färre människor som känner sig diskriminerade och kränkta. Men bland de människor som är diskriminerade är den samlade ohälsan betydligt större än bland svenskarna i genomsnitt. Därför är det viktigt att kunskaperna ökar om sambandet mellan diskriminering och ohälsa. Därför har vi också lyft fram hbt-personers hälsa som en viktig del. Vi vet att till exempel unga hbt-personer oftare begår självmord, ofta mår sämre och ofta är utsatta för diskriminering. Dessa samband måste lyftas fram. Det måste finnas en medvetenhet och kunskap om detta som vi måste motverka diskrimineringen. Vi har också lyft fram, som sades här tidigare, att det är viktigt med långsiktiga satsningar på förebyggande insatser. Det är också viktigt att vi tar till oss lärdomar av de satsningar som görs och utvärderar dem. Det krävs ett mer jämlikt och jämställt samhälle för att förbättra hälsan över lag och för att minska skillnader som finns i fråga om hälsa mellan olika grupper. Om man tittar på olika former av forskning om ojämlikhet och hälsa visar den att stora inkomstklyftor försämrar människors hälsa. I ett land som är det inte i första hand människors inkomstnivå som har betydelse, utan det är den ekonomiska ojämlikheten och dess konsekvenser som ger negativa effekter på hälsan. De ekonomiska klyftorna får naturligtvis störst konsekvenser för dem med lägre inkomster. Men även i högre inkomstgrupper finns ett negativt samband mellan hälsa och ekonomisk ojämlikhet. Då är jag lite grann tillbaka där vi började. Vi måste ha en folkhälsopolitik där vi tittar på vilket samhälle vi vill ha och där vi gör strukturella insatser. Ska vi få en folkhälsa hänger det mycket samman med att minska klyftor mellan rika och fattiga, att minska klyftor mellan kvinnor och män, att bekämpa diskriminering och att ha ett samhälle med delaktighet och trygghet. 151 (M): Fru talman, ledamöter! Jag yrkar bifall till socialutskottets förslag i betänkandet samt avslag på alla motioner på grund av att arbete pågår. Den här regeringen har gjort mycket för folkhälsan. Frihet är viktigt som frihet kräver kunskap och möjlighet till rationella val. Det övergripande nationella målet för folkhälsoarbetet är att skapa samhälleliga förutsättningar för en god hälsa, på lika villkor för hela befolkningen. Många ovanor börjar när vi människor är unga, så det handlar om att skapa en bra start i livet för oss. Beräkningar visar att den påverkbara ohälsan kostar 120 miljarder , enligt . Ohälsan kan minskas betydligt, bland annat genom förutsättningar för sundare matvanor, ökad fysisk aktivitet samt minskat bruk av alkohol och tobak. Bara rökningen dödar 18 svenskar. De flesta har börjat röka . Folkhälsopolitiken är viktig för att det ska vara lätt för människor att göra goda val. Men folkhälsopolitiken kan också vara skillnaden mellan liv och död. Föräldrastöd, självmordsförebyggande arbete, kost, fysisk aktivitet samt minskad användning av tobak var de viktigaste frågorna i folkhälsopropositionen 2008. ligger prioriteringarna på införandet av den nya ANDT-strategin, på att tillsammans med SKL jobba för en rationell och återhållsam förskrivning av antibiotika i sjukvården och på att ta fram öppna jämförelser på folkhälsoområdet för att tydliggöra hälso- och sjukvårdens ansvar för en bättre folkhälsa. Folkhälsan är viktig, men mycket av det folkhälsofrämjande arbetet kan bli bättre när det gäller både att ge effekt och att vända sig till målgrupper med störst behov. Regeringen jobbar för att alla folkhälsoinsatser ska bygga på vetenskaplig grund och på beprövad erfarenhet. Detta är ett högt satt mål. Bara för drygt en månad sedan fick i uppdrag att utreda hur man kan införa den utvärderingsmodell som kallas för Gradesystemet. De motioner som socialutskottet behandlar i detta betänkande visar att regeringen med sin folkhälsopolitik är på rätt väg. När det gäller folkhälsa visar den på ett engagemang för särskilt utsatta grupper ungdomar, hbt-personer och äldre. Detta engagemang delar självklart vi nya moderater. I har hälsan mätt i medellivslängd förbättrats. Jag får erkänna att det inte bara är Alliansens förtjänst. Det här arbetet har skett . Ett stort antal hälsoproblem har minskat . Det finns också många utmaningar i vårt samhälle. Rökningen som jag tidigare nämnt dör 18 svenskar till följd av rökning ökar bland unga tjejer. finns det tydliga skillnader i hälsa mellan olika grupper. Det kan handla om utsatta personer avseende socioekonomiska förhållanden och om personer med utländsk bakgrund, med funktionsnedsättning eller hbt-tillhörighet. Vi vet att andelen skador bland barn och unga är större i de socioekonomiskt svaga grupperna jämfört med hur det är i de starka grupperna. Risken för depression och ångest är också dubbelt så stor. En analys av förändringarna visar på ett antal framgångar i folkhälsoarbetet, framför allt på två viktiga områden: Allt färre röker nu , och totalkonsumtionen av alkohol har minskat något. Regeringen har en tydlig inriktning med nationella handlingsplaner och har tilldelat området ekonomiska och personella resurser. Man har satsat på samordningsfunktioner på nationell, regional och lokal nivå. Ett exempel är länsstyrelsernas samordnare av det alkohol- och drogförebyggande arbetet. På andra områden kunde man önska större förändringar, framför allt när det gäller att ge barn och unga en god start. Förutsättningarna för att kunna fullfölja skolan med fullständiga betyg vet vi är en avgörande faktor. Där hoppas vi att den nya skolreformen om visar på en positiv trend. Vi vet att tryggheten för ungdomar är avgörande. När det gäller mobbning har gjort en kunskapsgenomgång, och det finns mycket goda intentioner. Tyvärr fungerar det inte lika bra i verkligheten. Men finns det en universitetskurs för lärare i hur man motverkar mobbning. Den nya skollagen stärker kraven på skolhälsovård. Dessutom vet vi att otrygghet ofta omöjliggör lärande. I hade vi en 14-åring som, tragiskt nog, tog sitt liv. Detta påverkade oss alla starkt och blev en nystart i vårt antikränkningsarbete. Att invandrare och unga lågutbildade kvinnor fastnar i tobaksberoendet, som man vet kommer att ge dem år av ohälsa och en för tidig död, kan inte stoppas enbart genom upplysning. Nya skärpta lagar kommer även att krävas. Vi måste gå vidare med tobakskonventionen och bli föregångare när det gäller arbetet med att motverka rökning. Jag träffar många engagerade som jobbar med just dessa frågor Tobaksfakta, Visir, A Non Smoking Generation och senast Sjuksköterskor mot Tobak. I folkhälsoarbetet är det viktigt att arbeta med metoder som fungerar. I samarbetet med Kommuner och Landsting har man enats om Metodbanken som ska vara ett verktyg för att få fram information om hälsofrämjande och förebyggande åtgärder och om hur man kan förmedla den informationen. Ett sådant exempel som jag själv har från är Livsrumsveckan. På ett positivt sätt försöker man lyfta fram vad som kan göras för att få ett hälsosammare liv detta utan pekpinnar. har man 22 000 besökare. Det senaste temat var barns och ungas psykiska hälsa. Man kan konstatera att detta arbete ger resultat ett arbete som sker tillsammans med föreningar och företag. Det goda exemplet måste spridas. Det är så vi förändrar. Utan hälsa blir alla andra frågor ganska oviktiga. Med detta yrkar jag, som sagt, bifall till socialutskottets förslag i betänkandet. För övrigt anser jag personligen att rökning bör förbjudas i . 152 (MP) replik: Sitt anförande inledde med att tala väl om goda levnadsvanor och om att göra det lätt för människor att göra goda val. Jag delar den uppfattningen. Det är viktigt att se att det handlar om både livsvillkor och levnadsvanor. Men när det gäller regeringens prioritering handlar det om ANDT-strategin, en strategi för alkohol-, narkotika-, dopnings- och tobakspolitiken detta sagt för den som lyssnar på debatten och som inte vet vad förkortningen står för. Det här är inriktat på levnadsvanor. I betänkandet står det att har redovisat förslag. Man har pekat på behovet av insatser, till exempel för personer med hbt-identitet. Institutet har lagt fram förslag där man säger att regeringen ska tillsätta en nationell samordningsgrupp för folkhälsa som ska bestå av representanter för myndigheter och departement. När kommer regeringen att tillsätta denna grupp, och vad kommer man att göra för att förbättra situationen för hbt-personer? sade också i sitt anförande att man ska vända sig till målgrupper där det blir mest effekt. Vilken vetenskaplig grund anser att det finns för selektiva insatser jämfört med generella insatser? 153 (M) replik: En exakt tidpunkt för när nämnda grupp kommer i gång är en information som jag inte har. När det gäller insatserna, om de ska vara generella eller om de ska vara riktade till vissa grupper, kan jag inte exakt peka på forskning avseende det ena eller det andra. Men min uppfattning är att resurser som satsas på speciellt utsatta grupper ger större verkan jämfört med generellt genomslag på befolkningen som helhet. 154 (MP) replik: Det finns faktiskt ganska mycket forskning som visar att generella insatser ger större effekt än selektiva insatser. Bland annat kan jag nämna Chess, ett center vid här i . Det finns också internationell forskning som WHO plockat fram i rapporten the gap in a generation. Där pekar man på att det totalt sett handlar om insatser som innebär bättre livsvillkor. Det i sin tur ger människor större möjlighet att göra val i praktiken, i stället för enbart individinriktade insatser när det gäller levnadsvanor. Den forskningen rekommenderar jag att regeringen tar till sig. Vi har också praktiska exempel i . Antirökkampanjer i skolan har inte haft så jättegod effekt om man utvärderar vad som har hänt. Att införa förbud mot rökning på krogen, en generell insats, hade effekt. Min konkreta fråga är om är beredda att införa en lag mot dold försäljning av tobak. Jag vet att personligen vurmar för antitobaksarbete. Å ena sidan säger regeringen att man vill verka för ett minskat tobaksbruk, men å andra sidan säger regeringen att man vill börja exportera snus. Hur hänger det ihop? 155 (M) replik: Om jag börjar med den andra delen kan jag konstatera att när det gäller tobaksdirektivet är vi inte helt framme med vilka åtgärder som kommer att vidtas . Det är klart att min förhoppning är att man ska kunna införa dem, men jag kan inte säga när detta blir aktuellt i . Enligt tobakskonventionen uppfattar jag att det är ett mål att införa det. När det gäller de generella åtgärderna vet vi att den bästa åtgärden för att få en god folkhälsa är fullföljda studier. Att man har klarat av sin skolgång är en faktor som avgör väldigt mycket hur ens livskvalitet och hälsa blir längre fram. Där kan jag självklart se kopplingen mellan en väl fungerande utbildning och ett bra folkhälsoarbete. 156 (S) replik: och jag är överens om väldigt mycket inom folkhälsopolitikens område, men det finns vissa skiljelinjer. Arbetsmarknadspolitiken är en sådan. För att främja en bra folkhälsa är det viktigt att människor har ett arbete. var 28 000 personer långtidsarbetslösa. Det var oacceptabelt, tyckte regeringen. Men ni hade ett recept, och det var arbetslinjen, som skulle bryta utanförskapet. har långtidsarbetslösheten ökat enligt Arbetsförmedlingens nya siffror, och är 68 000 långtidsarbetslösa. Det är oacceptabelt. Men regeringen är tyst. Tar du ansvar, ? En och en halv miljon svenskar står utanför a-kassa. Färre sjuka får ersättning, och har försörjningsstödet ökat . De arbetslösa saknar ofta rätt kompetens för de nya jobben. Många har fel eller för låg utbildning. har komvux och arbetsmarknadsutbildningarna bantats. Av dem som utförsäkrats har bara en av tio fått arbete. Två tredjedelar visade sig vara så sjuka att de fick återvända till sjukförsäkringen. Drygt en av tio har helt försvunnit ur försäkringssystemet, och resten är tillbaka hos Arbetsförmedlingen. Om människor lär sig att om den egna ekonomin kör i diket eller om de blir av med jobbet och vet att de får skattelättnader om de får ett arbete kommer de att få ett jobb. Det fungerade inte, . Hårdare krav på sjuka och arbetslösa gjorde inte folk friska och anställda. Regeringens politik har inte minskat arbetslösheten och har inte minskat utanförskapet. Däremot har det blivit svårare att inte ha ett jobb. Det var väl inte det som var meningen? 157 (M) replik: Ja, om hade varit en egen planet skulle man självklart ha kunnat se det på det sätt som gör. Men för oss som ser att det finns någonting utanför våra gränser, med den kris som pågår i omvärlden, där arbetslösheten skenar, där ekonomierna går över styr, där hela världen påverkas av det läge som råder, och vi kan konstatera att är ett av de få länder som klarar sig i denna situation blir bilden lite annorlunda. Att skulle stå helt opåverkat i den här förändringen är ganska orimligt. Jag är helt övertygad om att med en socialdemokratisk politik hade de här siffrorna varit oerhört mycket högre än vad de är . Väljer man att inte se omvärlden och den kris som pågår runt omkring oss och bara jämför två årtal med varandra kan man påvisa vad man vill. Men vi lever med en omvärld, som sagt, och där har vi lyckats klara dessa frågor betydligt bättre än de flesta andra länder i världen. 158 (S) replik: Att minska de socioekonomiska klyftorna är kanske det som skapar den bästa folkhälsan och minskar ojämlikheten i folkhälsan, där de sjuka och de arbetslösa har en svag ekonomi. Vi har fått en rapport om ekonomiskt bistånd och antalet biståndsmottagare som är kommun för kommun. I var antalet uppe i 9 324 och i 549. I din kommun, , , har det stigit med 185. Det är också en grupp som har särskilt svårt att klara sig och som säkert förväntas få en sämre hälsa. I går presenterade att antalet arbetsplatsolyckor ökar. En dödas , och minst 500 kommer att skadas allvarligt kommande år. Olyckorna på jobbet minskar inte längre. dör tusen människor av arbetsrelaterade sjukdomar. Här har vi också ett viktigt område inom arbetsmarknadspolitiken, och det är arbetsmiljön. Regeringen har lagt ned , varför vi saknar verktyg till bättre arbetsmiljö och arbetsliv. resurser har kraftigt minskat, vilket bland annat har lett till betydligt färre inspektioner av farliga arbetsplatser. På vilket sätt, , främjar det folkhälsan? 159 (M) replik: Tittar man på arbetsmiljön får man säga att det är självklart att ansvaret ligger hos de företag, kommunala organisationer och landsting som har de här anställda. Det största ansvaret måste ju finnas där. Sedan ska vi ha tillräckligt med tillsyn för att se att lagar och förordningar följs. Det tycker jag är en självklarhet. När det gäller den andra frågan, om att biståndet ökar, kommer jag tillbaka till det som vi pratade om . Det är inte konstigt om försörjningsstödet ökar när vi ser en omvärld i kris och arbetslösheten skenar runt om i världen. Att tro att vi då skulle stå helt skadeslösa, även om vi har lyckats minimera effekterna av det hela, är inte rimligt. 160 (FP):