prot · GZ0960 · 2012-01-24 00:00:00 — 1 § Justering av protokoll Justerades protokollen för den 16, 17 och . Tredje vice talmannen meddelade att (SD) avsagt sig uppdragen som suppleant i skatteutskottet, socialutskottet, kulturutskottet, miljö- och jordbruksutskottet och näringsutskottet . Kammaren biföll denna avsägelse. 3 § Anmälan om kompletteringsval till utskott och Tredje vice talmannen meddelade att riksdagsgrupp på grund av uppkomna vakanser anmält som ledamot i skatteutskottet, som suppleant i finansutskottet, som suppleant i skatteutskottet, socialutskottet och , som suppleant i skatteutskottet, som suppleant i socialförsäkringsutskottet, som suppleant i kulturutskottet och miljö- och jordbruksutskottet samt som suppleant i näringsutskottet. Tredje vice talmannen förklarade valda till ledamot i skatteutskottet (SD) suppleant i finansutskottet (SD) suppleant i skatteutskottet (SD) suppleant i socialutskottet (SD) suppleant i (SD) suppleant i skatteutskottet (SD) suppleant i socialförsäkringsutskottet (SD) suppleant i kulturutskottet (SD) suppleant i miljö- och jordbruksutskottet (SD) suppleant i näringsutskottet (SD) 4 § Meddelande om frågestund Tredje vice talmannen meddelade att vid frågestunden skulle följande statsråd närvara: Näringsminister (C), statsrådet (KD), statsrådet (M), statsrådet (FP) och miljöminister (C). 5 § Anmälan om inkomna uppteckningar från EU-nämndssammanträden Tredje vice talmannen anmälde att uppteckningar från följande EU-nämndssammanträden inkommit: 6 § Anmälan om inkomna faktapromemorior om förslag från Europeiska kommissionen Tredje vice talmannen anmälde att följande faktapromemorior om förslag från Europeiska kommissionen inkommit och överlämnats till utskott: 2011/12:FPM86 Direktiv om konsulärt skydd för EU-medborgare utomlands KOM(2011)881 till utrikesutskottet /12:FPM87 EIT Europeiska institutet för Innovation och Teknik (20142020) KOM(2011)817 och KOM(2011)822 till utbildningsutskottet /12:FPM88 Europeiska gränsövervakningssystemet EUROSUR KOM(2011)873 till justitieutskottet /12:FPM89 Ändring av direktiv om vidareutnyttjande av information från offentliga sektorn KOM(2011)877 till finansutskottet /12:FPM90 Nya direktiv på upphandlingsområdet KOM(2011)895, KOM(2011)896 och KOM(2011)897 till finansutskottet /12:FPM91 Europeiska riskkapitalfonder KOM(2011)860 till finansutskottet 7 § Anmälan om fördröjda svar på interpellationer Till hade inkommit följande skrivelser: Interpellation 2011/12:192 Till Interpellation 2011/12:192 Svensk industris framtid av (S) Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är tjänsteresor och inbokade engagemang. (M) Enligt uppdrag och rättschef 2011/12:199 Till Interpellation 2011/12:199 Avsaknaden av åklagare i och av (S) Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är tjänsteresa. (M) Enligt uppdrag 8 § Förnyad bordläggning Föredrogs och bordlades åter betänkanden /12:FiU13 och FiU15 betänkanden /12:JuU16, JuU9 och JuU12 betänkanden /12:SoU9 och SoU6 Miljö- och jordbruksutskottets betänkande 2011/12:MJU9 betänkanden /12:CU6 och CU9 9 § Svar på interpellation 2011/12:162 om fritidspedagogers ansvar och befogenheter 1 Utbildningsminister (FP): har frågat mig om jag är beredd att ta initiativ till nödvändiga ändringar i skollagen för att fritidspedagoger även i fortsättningen ska vara ansvariga för verksamheten i fritidshemmen och vilka initiativ jag avser att ta för att kvalitetssäkra fritidshemmen. I och med den nya skollagen har en rad åtgärder införts för att stärka kvaliteten och likvärdigheten i fritidshemmet. Fritidshemmets betydelse lyfts fram genom att fritidshemmen nu regleras i ett eget kapitel i skollagen. Även fritidshemmets syfte har förtydligats, där fritidshemmet inte längre bara ska vara ett stöd i elevernas utveckling utan ska stimulera elevernas utveckling och lärande genom att vara ett komplement till skolan. Den nya läroplanen (Lgr 11) gäller därför även för fritidshemmet, vilket markerar samhörigheten mellan skola och fritidshem. Vidare har rektors ansvar för fritidshem tydliggjorts, och det anges i skollagen att huvudmannen har ansvar för elevgruppers storlek. Dessutom har det införts en bestämmelse om att eleverna ska erbjudas god miljö. Det är huvudmännen, kommunerna, som har ansvar för kvaliteten i fritidshemmet, och det är på det lokala planet som man avgör vilka resurser som ska tilldelas verksamheten. Vid resursfördelning är det viktigt att man tar hänsyn till skollagens bestämmelse om en god miljö och till betydelsefulla kvalitetsfaktorer som elevgruppernas storlek och sammansättning. Fritidspedagogerna utför ett viktigt arbete. De bidrar med sin kompetens till att erbjuda eleverna en meningsfull fritid och till att stimulera deras utveckling och lärande. För att stärka det pedagogiska uppdraget i fritidshemmen anges i den nya skollagen att det är lärare eller förskollärare som är behöriga för viss undervisning som ska bedriva undervisningen. I fritidshemmet ska lärare eller förskollärare som har en utbildning med inriktning mot arbete i fritidshem undervisa. Regeringen har infört en särskild utbildningsinriktning mot arbete i fritidshem inom grundlärarutbildningen som startat. Fritidspedagoger med en äldre examen som är inriktad mot enbart fritidshem ges möjlighet att gå en kompletterande utbildning inom Lärarlyftet 2. Regeringen har som nämnts ovan vidtagit flera åtgärder för att kvalitetssäkra fritidshemmen. Frågan om fritidspedagogernas ansvar för verksamheten i fritidshemmen bereds i . Regeringen avser att återkomma i frågan. Sedan interpellationen ställdes och svaret formulerades har jag meddelat att vi avser att återkomma med en förändrad bestämmelse som innebär att fritidspedagoger med äldre examen också har rätt att ansvara för undervisning i fritidshemmen. 2 (MP): Jag vill tacka utbildningsministern för svaret. lämnade jag en interpellation där jag frågade om utbildningsministern tänker ändra regelverket för att möjliggöra för fritidspedagoger att även i fortsättningen ansvara för verksamheten inom fritidshemmen. meddelade regeringen, efter massiv kritik även utifrån, att man kan tänka sig att ändra i skollagen så att fritidspedagoger självständigt ska kunna ansvara för undervisningen på fritidshemmen. Det var precis det min fråga handlade om. Det är positivt att regeringen har tagit till sig av kritiken och vill ändra i skollagen. debatterade vi här i kammaren betänkandet om lärarlegitimation. Vi i yrkade avslag på regeringens proposition om lärarlegitimation. Inget annat parti yrkade avslag på propositionen. Vi yrkade inte avslag därför att en lärarlegitimation är dålig i sig det kan tvärtom vara en bidragande åtgärd för att utveckla skolan utan vi yrkade avslag eftersom propositionen var ogenomtänkt. Den var ett hastverk och ett lapptäcke med flera brister. Vi yrkade att propositionen skulle skickas tillbaka till regeringen för en omarbetning. Låt mig visa ett tydligt exempel på hur galet regeringens legitimationsreform slår mot bland annat fritidspedagoger. Jag har fått ett mejl från en tjej som heter . Det är en studerande som nu i dagarna går färdigt en utbildning vid i . Hon skriver följande: Jag har samma utbildning, och jag har gått exakt samma kurser som flera andra tjejer som ska välja att ta förskollärare som titel. Det kan jag också göra, men jag vill gärna bli fritidspedagog. Det kan jag också bli, och det kan även de andra tjejerna bli, med den utbildning som jag har gått. Dessa kurser på högskolan i är samma för vissa av oss. Är det då inte rimligt att jag som har läst samma kurser ska kunna bli legitimerad? Jag har all den kompetens som efterfrågas. Jag har den kompetens som en förskollärare tar med sig 2012, och ändå är jag varken behörig eller har kompetens att få lärarlegitimation. Med anledning av upplästa mejl tänker jag passa på att fråga utbildningsministern, och det har jag frågat tidigare, om regeringen är beredd att se över legitimationsfrågan och bevilja även fritidspedagoger rätten till legitimation eller om regeringen tänker fortsätta att neka fritidspedagogerna den rätten. 3 (S): Det gläder också mig att ministern har ändrat ståndpunkt till viss del. När vi satt här i kammaren och lyssnade på en interpellationsdebatt mellan ministern och som handlade just om legitimationen för fritidspedagoger var ministern ganska tydlig med att fritidspedagogerna inte är lärare och inte har den kompetens som lärare har. Jag skulle vilja fråga ministern om han har den inställningen. För att följa upp Jabars fråga: Är det möjligt att ministern tänker ändra sig även när det gäller legitimationen för fritidspedagoger? 4 Utbildningsminister (FP): Låt oss först bara klara ut att vi talar om två olika frågor. Den ena är om fritidspedagoger som har en äldre examen och med äldre examen menas de examina som utdelats fram till och med , alltså innan reformen ska bli legitimerade. Mitt svar på den frågan var och är: Nej, det är inte regeringens avsikt. Det är lärare som ansvarar för undervisningen i skolan och i förskolan som, om de uppfyller kriterierna, ska vara legitimerade. Fritidspedagoger är inte lärare. Fritidspedagoger har ett mycket viktigt arbete, men de är inte lärare. Regeringen kommer inte att föreslå att fritidspedagoger ska omfattas av lärarlegitimationen. Det finns en lång rad andra grupper i skolan som också har en lång akademisk utbildning och som inte heller är legitimerade, till exempel syokonsulenter alltså studie- och yrkesvägledare skolpsykologer, elevvårdspersonal och så vidare. De har långa akademiska utbildningar bakom sig, men de är inte lärare och omfattas inte av lärarlegitimationen. Fritidspedagoger är inte lärare. Det är en mycket viktig arbetsgrupp, men de är inte lärare och omfattas inte av lärarlegitimationen. Det är detta som många har varnat för, alltså att legitimerar man en grupp kommer fackförening efter fackförening att vilja att just deras grupp också ska bli legitimerad, men man måste sätta gränser. Lärarlegitimationen omfattar lärare och förskollärare. Det har bestämt. Det är precis rätt som sades här att var det enda partiet som hade en annan uppfattning när fattade detta beslut. parti och var mycket tydliga med att det ska vara just den här avgränsningen som regeringen föreslog. Ingenting har inträffat som har ändrat detta sedan fattade beslutet, utan det vi känner till kände vi också till då. Det är dock inte detta som interpellationen handlar om, utan den handlar om fritidspedagogernas ansvar för fritidshemmet. Jag tycker, efter att ha analyserat detta , att det bör ske en justering av lagstiftningen på det sätt som också , uppfattar jag det som, förespråkar i sin interpellation. Jag meddelade att regeringen kommer att föreslå en sådan förändring. Det innebär att de som har en äldre fritidspedagogexamen inte måste gå en kompletterande utbildning, utan de kan med sin äldre examen vara ansvariga för undervisningen på fritidshemmet och leda fritidshemmets verksamhet. Jag skulle dock säga att det är önskvärt att allt fler har undervisningskompetens i ämnen på lågstadiet i kombination med att de kan verka på fritidshemmet, därför att det möjliggör så mycket större pedagogiska samordningsfördelar i arbetet mellan skolundervisningen och fritidshemmet. Det är önskvärt men det är inte längre ett krav, utan även de som har en äldre examen får ansvara för detta. Legitimation avser vi inte att införa. Där står vi fast vid det beslut som regeringen och Socialdemokraterna var överens om förra året i . 5 (MP): Utbildningsministern säger att det är flera grupper i skolan som inte får legitimation och tar bland annat syokonsulenter som exempel. Men de andra grupperna förlorar inte rätten att utöva ansvar, vilket ni har föreslagit när det gäller fritidspedagoger. Plötsligt ska de inte få ansvar för att leda den verksamhet som de har lett. Där är det en stor skillnad. Men tänker regeringen ändra sig på den punkten, och det är ett glädjande besked. Vi kan dock notera att regeringen har målat in sig i ett hörn gällande lärarlegitimationen. Man fortsätter att neka fritidspedagogerna lärarlegitimation trots att många av dem har exakt samma utbildning som många förskollärare som får legitimation har. Regeringens strategi tycks gå ut på att alla ska vara lärare med inriktning på fritidspedagogik. De som så att säga bara har en fritidspedagogutbildning behöver nu komplettera den genom att läsa in behörighet i praktisk-estetiska ämnen. Inga andra ämnen är möjliga. Det är otänkbart med en fritidspedagog med behörighet i exempelvis matematik i utbildningsministerns värld. Fritidspedagogyrket kan bara kompletteras med praktisk-estetiska ämnen. Bara då blir legitimationen tillgänglig, enligt regeringen. Det är Lärarlyftet 2 som ska lösa alla knutar, anser . Den vidareutbildning som finns i praktisk-estetiska ämnen inom Lärarlyftet 2 handlar om undervisning som bedrivs utifrån kapitel 3 i läroplanen för . Om en fritidspedagog läser in denna kompetens blir han eller hon behörig att jobba också med den fritidspedagogiska verksamheten som styrs utifrån kapitel 1 och 2 i samma läroplan. Det är alltså kompetensen i andra ämnen som ska styra huruvida behörighet och legitimation också ska ges för personalen i fritidshemmen. Min fråga är: I vilken annan del av skolans verksamhet styrs lärarens behörighet på detta sätt? Vad är det som gör en fritidspedagog mer lämpad att ansvara för verksamheten för att han eller hon läser in praktisk-estetiska ämnen i Lärarlyftet, och varför bara dessa ämnen? Vad är det som gör att en fritidspedagog blir en bättre fritidspedagog med praktisk-estetiska ämnen i bagaget men inte med matematik, språk eller geografi? Jag hoppas att utbildningsministern har möjlighet att svara på de frågeställningarna. 6 (S): Längst ned i interpellationssvaret från kan man läsa att regeringen har vidtagit flera åtgärder för att kvalitetssäkra fritidshemmen. Då måste jag få ställa en fråga. Är det att kvalitetssäkra fritidshemmen att ge så diffusa signaler att väldigt många människor som har utbildat sig till fritidspedagoger känner att de nog får göra något annat i livet än att fortsätta jobba som fritidspedagog? Det håller i alla fall inte jag med om. pratade också om att de som har en äldre examen nu tydligen ska få ansvar men inte bli legitimerade. Jag tycker att det är en väldig inkonsekvens i det. Vi fick i utbildningsutskottet en föredragning från om att lärarna inte är medvetna om att de kan få legitimation i 1415 olika ämnen, till exempel för att man har OÄ, orienteringsämnen som det hette , i sin utbildning. kan man alltså få en legitimation i till exempel fysik och kemi som man kanske inte alls har undervisat i. Å ena sidan säger okej till att man kan få legitimation för någonting som man kanske aldrig har undervisat i, å andra sidan säger han nej till människor som har en gedigen utbildning och har jobbat . Det är väldigt inkonsekvent. Vi i Socialdemokraterna sade i vår motion att vi inte ville stoppa lärarlegitimationen men att vi såg detta som ett första steg. Det var vi mycket tydliga med, och vi gav er också i uppdrag att återkomma med förslag, vilket vi ännu inte sett. 7 Utbildningsminister (FP): Jag inser att den dag man ska strama upp vilka som får jobba i skolan och inte kommer det vara en rad grupper som plötsligt finner att de gärna vill jobba i skolan men inte har rätt kompetens. Det är det som är hela idén! Vi ska lyfta kvaliteten i skolan! Det finns naturligtvis alla möjliga grupper som tycker att de också borde få vara med. Det är ju hela idén med legitimationsreformen att det ska bli strängare vilka krav vi ställer på dem som jobbar i skolan, vad de har för utbildning, kompetens och kunnande. Det är ju hela idén! argumenterar i sitt senaste inlägg som om vi inte hade förflyttat oss. Det har vi ju. Vi har ju gjort precis den förändring som efterfrågar, så att de som har fritidspedagogutbildning också av en äldre sort får ansvara för fritidshem. återstår frågan om de också ska legitimeras. Det menar vi att de inte ska. De är inte lärare. Det är precis rätt som och pekar på att vi i har ett väldigt autonomt högskoleväsen. Lärosätena lägger själva upp utbildningar. En del har säkert gjort så att de lagt ihop förskollärar- och fritidspedagogutbildningar. Jag kan inte detaljerna i det brev som läste upp, men det sannolika är att det handlar om att två personer har gått i samma undervisningsgrupp. I så fall kan ju en sådan person be om att få kvittera ut en förskollärarexamen, så kan han bli legitimerad, om nu legitimationen är det centrala i livet. Då kan man bli det. Fritidspedagogexamen berättigar inte till legitimation, men om man uppfyller alla krav för en lärarexamen kan man begära ut en sådan. Då får man legitimation. Det finns väldigt många utbildningsinriktningar på våra universitet och högskolor. När man bestämmer sig för legitimation måste man dra en gräns någonstans. Om allt blir legitimerat fyller det ju ingen funktion. Vitsen är att ha väldigt tydliga kompetenskrav. Då är det examen det handlar om. En examen på respektive utbildning är naturligtvis legitimationsgrundande. OÄ fanns och 80-talets läroplaner. Det var orienteringsämnen en ämnesbeteckning på sju olika ämnen som hade klumpats ihop. Vi har sedan delat upp det i samhällsorienterande ämnen och naturorienterande ämnen. Det innefattar ämnena samhällskunskap, historia, geografi, religion, fysik, kemi och biologi. Det är det som ingår i begreppet OÄ. Den som har en behörighet i OÄ lärarutbildning blir i det nya systemet behörig på mellanstadienivå i dessa sju ämnen som ingår i OÄ. Om man sedan har undervisat i detta eller inte har inte med legitimationen att göra. Legitimationen är ju en bekräftelse på att man har den formella kompetensen. Man kan bli legitimerad om man har en examen från en lärarutbildning även om man har jobbat med andra saker än att vara i skolan . Man blir legitimerad trots det, för man har sin examen och sin kompetens. Om ni vill införa krav på ett antal års undervisning också, , är det bra om du berättar det. Då blir det naturligtvis betydligt färre som blir legitimerade. Jag har dock inte uppfattat att det är det ni vill. Ni har tyckt att bestämmelserna har varit för stränga, inte att de har varit för generösa. Men om ni i Socialdemokraterna efterfrågar en sådan förändring får ni gärna nämna det för lärarkåren, så får vi höra reaktionen. 8 (MP): Utbildningsministern talar om kvalitet. Får en fritidspedagog bättre kvalitet eller blir bättre kvalificerad genom att läsa bara estetiska ämnen och inte språk eller andra ämnen? Är det detta ni menar med kvalitet? Du sade samma sak för ungefär sedan, alltså att det är kvaliteten som är viktig. har ni ändrat er. Tack för det! Det märks att frågan om fritidshemmen och om fritidspedagogernas behörighet har blivit obekväm för regeringen. Det går inte att förstå vad regeringen egentligen vill ha sagt här. Jag läste om ett initiativ där en professor i pedagogik från , en lärarutbildare i och två experter från ska ta fram och konstruera fritidspedagogik som eget skolämne med egen kursplan. Detta är ett alternativt sätt att lösa upp den knut som regeringen har slagit på sig själv i den här frågan. Om fritidsverksamheten blev eget ämne skulle legitimation kunna ges utan att någon behöver gå omvägen via Lärarlyftet 2. Det skulle också ge en nationell styrning med bättre måluppfyllelse och kvalitet än vad som är . Min avslutande fråga till utbildningsministern är hur han kommer att ta emot det förslag jag talade om här och vad han och regeringen mer tänker göra för att förbättra kvaliteten i fritidshemmen. 9 Utbildningsminister (FP): Vi gör nu den lagförändring som jag uppfattar att interpellationen handlade om. kan visst inte riktigt vara glad över att det han vill blir uppfyllt, utan han måste vara kritisk och kritiserar det ena efter det andra. Det går tydligen inte att säga: Tack, vad bra! Vi är överens. Men jag säger det gärna. Vi är överens om det här, och det är bra. Sedan fyller på med ytterligare sju frågor om brev jag inte har fått och så vidare. Jag ska besvara dem när jag har fått brevet. Det lovar jag. Min grundläggande inställning är att den reform som gjordes där man försökte gifta ihop lågstadiet och fritidshemmen var rätt tänkt. var ungarna på lågstadiet och sedan gick de ett antal kvarter till en ny byggnad, fritidshemmet, med helt annan personal, och där var de innan föräldrarna kom och hämtade dem. Det var en ganska konstig samhällsorganisation vi hade. har vi slagit ihop skolan och fritidshemmet. De är under samma tak och i samma byggnader. Ofta är de i olika lokaler i byggnaden, men det är samma rektor som är ansvarig. Jag vill att man jobbar ännu mer intimt. I tanken med den nya lärarutbildningen ligger att man blir både lågstadielärare och fritidspedagog . Läraren och fritidspedagogen är samma person, inte två olika personer. Alla blir inte det, men en del kan välja en sådan utbildningsinriktning, och jag tror att det är klokt för lågstadiets och fritidshemmens framtida utveckling att vi gör så. Jag uppfattar att de förslag som nu lägger fram jag har kanske inte uppfattat dem i detalj egentligen går ut på att vi ska sträva efter att lågstadieläraren och fritidspedagogen också ska vara olika personer. Jag tror att det är dumt att göra så. har vi gjort den här reformen. Sedan måste vi hitta övergångsbestämmelser för alla dem som har en äldre utbildning. Det går alltid att skruva och justera, och vi har just aviserat att vi tänker göra det här. Man kan jobba vidare med detta, men den långsiktiga strävan bör vara att den person som är fritidspedagog också kan gå in och undervisa i skolämnen i skolan, både för att få en heltidstjänst och för att få ytterligare integrering mellan skolan och fritidshemmet. Överläggningen var härmed avslutad. 10 § Svar på interpellation 2011/12:171 om riksintag till gymnasium utifrån exemplet Forsmarks skola 10 Utbildningsminister (FP): har frågat mig vad jag avser att vidta för åtgärder när det gäller riksrekrytering vid vissa högskoleförberedande gymnasieutbildningar. Ett viktigt syfte med den nya gymnasieskolan är att skapa goda och likvärdiga förutsättningar för utbildningar av hög kvalitet i hela landet. Som jag tidigare framhöll i svaret på en fråga från i samma ämne är det regeringens bedömning att programstrukturen i den nya gymnasieskolan bör minska behovet av riksrekryterande gymnasieutbildningar. Av propositionen Högre krav och kvalitet i den nya gymnasieskolan framgår inom vilka områden som regeringen främst sett för sig att riksrekryterande utbildningar kan komma att finnas, nämligen estetiska spetsutbildningar, yrkesutbildningar, idrottsutbildningar vid riksidrottsgymnasierna samt för utbildningar med eget examensmål. Det framgår av gymnasieförordningen att riksrekrytering endast ska beslutas för sådana utbildningar. Det är som beslutar om riksrekrytering. Gymnasieskolans högskoleförberedande utbildningar, de teoretiska programmen på gymnasiet, ska samtliga ge en god förberedelse för fortsatta studier vid universitet och högskolor. Programmen ska ge möjlighet att få behörighet till de utbildningar som ligger närmast programmens huvudsakliga kunskapsområden. Inget lärosäte har krav på kurser utöver de kurser som kan krävas för särskild behörighet. Därför gör regeringen bedömningen att riksrekrytering i regel inte behövs för högskoleförberedande utbildning förutom för de utbildningar jag nämnde. Jag håller med om att det är av yttersta vikt att vi utbildar ungdomar som direkt efter gymnasieskolan kan och vill arbeta med energiteknik. Sådana utbildningar kan också genomföras inom ramen för ett yrkesprogram. En sådan yrkesutbildning skulle dessutom kunna ansöka om tillstånd att vara riksrekryterande. Om vissa högskoleförberedande kurser inom matematik, kemi eller fysik behövs för ett specifikt yrkeskunnande finns möjligheten att ansöka om särskild variant inom ett yrkesprogram.