prot · GZ0961 · 2012-01-25 00:00:00 — 1 § Justering av protokoll Justerades protokollet för . Talmannen meddelade att (MP) ansökt om ledighet den 12 mars20 maj. Kammaren biföll denna ansökan. Talmannen anmälde att (MP) skulle tjänstgöra som ersättare för . 3 § Anmälan om inkommet protokollsutdrag från utskott Talmannen anmälde att ett utdrag ur prot. 2011/12:13 för i ärende om subsidiaritetsprövning av EU-förslag inkommit från socialförsäkringsutskottet. 4 § Anmälan om inkomna faktapromemorior om förslag från Europeiska kommissionen Talmannen anmälde att följande faktapromemorior om förslag från Europeiska kommissionen inkommit och överlämnats till utskott: 2011/12:FPM92 Direktiv och förordning om tvistlösning för konsumenter KOM(2011)791, KOM(2011)793 och KOM(2011)794 till civilutskottet /12:FPM93 Förordning om europeisk havs- och fiskerifond KOM(2011)804 till miljö- och jordbruksutskottet /12:FPM94 Ändringar i yrkeskvalifikationsdirektivet KOM(2011)883 till utbildningsutskottet 5 § Hänvisning av ärenden till utskott Föredrogs och hänvisades Propositioner 2011/12:54 till civilutskottet /12:62 till näringsutskottet Motioner 2011/12:Ub4 till utbildningsutskottet /12:Fö5 till försvarsutskottet /12:U12U15 till utrikesutskottet /12:Ub3 till utbildningsutskottet /12:Ub6 och Ub7 till utbildningsutskottet /12:K8 till /12:Ju4 till justitieutskottet /12:K5K7 till /12:Ub5 till utbildningsutskottet EU-dokument KOM(2011)873 och KOM(2011)914 till justitieutskottet Åttaveckorsfristen för att avge ett motiverat yttrande skulle gå ut . KOM(2011)941 till finansutskottet 6 § Ändrad tillsyn över kreditvärderingsinstitut Föredrogs finansutskottets betänkande 2011/12:FiU13 Ändrad tillsyn över kreditvärderingsinstitut (prop. 2011/12:40). 1 (M): Som så behandlar vi här ett förslag som direkt kan härledas till finanskrisen. Den i allt större utsträckning globaliserade ekonomin och de alltmer komplexa och tätt sammanflätade finansiella systemen har i och med krisen blottat en rad tillkortakommanden. Vi har alltsedan dess tvingats försöka komma till rätta med dessa brister och att försöka anpassa systemen och regelverken efter nya behov och nya förutsättningar. I det här fallet handlar det om en anpassning av svensk lagstiftning med anledning av en EU-förordning gällande ändrad tillsyn av kreditvärderingsinstitut. I huvudsak innebär förslaget en centraliserad tillsyn av kreditvärderingsinstitut där den nationella tillsynen flyttas till Europeiska värdepappers- och marknadsmyndigheten . Avsikten är att man ska kunna garantera en effektivare tillsyn av kreditvärderingsinstituten och att rationalisera tillsynsstrukturen för branschen. Syftet är i grunden att höja kvaliteten på kreditbetyg, vilket i sig har en väsentlig betydelse för en väl fungerande finansmarknad, som i sin tur är avgörande för hela det ekonomiska systemet. Jag vill yrka bifall till utskottets förslag till beslut. 2 (SD): Återigen avser sjuklövern, tvärtemot portalparagrafen i grundlag, att skänka bort ytterligare makt från . Man skänker bort vår självständighet, och nedmonterar man vår demokrati. Jag tycker att det är beklämmande att det bara är i den här församlingen som står upp för svensk demokrati och självständighet. Det är som att underkastelsen inför EU och nedmonteringen av det egna har gått så långt att det ligger i sjuklöverns natur att man inte vågar stå upp för det egna landets och det egna folkets intressen. Som det enda trovärdiga EU-kritiska parti tänker vi inte se på medan vårt självinflytande tas ifrån oss. har fräckheten att kalla sig EU-motståndare, inte för att man är mot nedmonterandet av nationer och demokrati till förmån för framväxandet av artificiella superstater utan för att man tycker att EU inte är en tillräckligt vänsterextrem artificiell superstat. Men hycklar när man nu ämnar rösta för att flytta ytterligare makt från till EU. är bevisligen inte ett parti som motsätter sig unionens framväxt och nedmonterandet av självstyre och demokratiska fundament i . Å vägnar vill jag yrka bifall till reservation nr 1. 3 (M) replik: Den nationalistiska ådra som så ofta visar upp är inte obekant för någon här i kammaren. Den här frågan handlar om någonting som är långt ifrån det som försöker måla upp en bild av. Vad vi pratar om är att vi ska få ett mer fungerande finansiellt system. Den globala ekonomin och den utveckling vi har sett har visat på stora blottor i systemet i och med finanskrisen. Om man nu är patriot och vill väl och vill att svensk ekonomi ska fungera på ett bättre sätt krävs det faktiskt en samordning, ett fungerande globalt system och ett regelverk som underlättar för den internationella ekonomin. Jag kan bara beklaga att är mot det. I och med det hindrar man möjligheterna för svensk industri och för svensk export, och det är att beklaga. 4 (SD) replik: Jag förstår inte riktigt vad menar när han påstår att det här skulle vara ett dråpslag mot svensk industri och export, för det är knappast de sektorerna som primärt berörs av lagförslaget. Du får absolut kalla det för nationalism. tror, som enda parti i den här kammaren, på nationalism, det vill säga principen att vi behåller demokratin på en ändamålsenlig nivå, det vill säga att det svenska folket får självstyre. Beslut som berör det svenska folket ska i första hand fattas av det svenska folket. Jag ger inte mycket för att det skulle vara ett mer fungerande system att vi ger bort den här makten till EU och låter EU fatta beslut över våra huvuden, framför allt inte när det kommer till de finansiella regelverken. Är det någonstans där EU inte har lyckats leverera är det när det kommer till finansiell stabilitet och tillsyn. Därför förstår jag inte alls varför vi ska inlemma oss i och underställa oss EU:s tillsyn här. Det man gör är att man tar ifrån en viktig kontrollfunktion, och det gör att det är upp till oss i att utöva tillsyn och ställa krav på . 5 (M) replik: Det och står för är en slutenhet och en protektionism som inte på något sätt gynnar svensk utveckling. Vad vi pratar om här är att få ett bättre fungerande system för att den finansiella marknaden ska fungera, som är så avgörande för att hela ekonomin ska fungera. är ett litet land och oerhört beroende av export. Exporten utgör av vår bnp. Skulle vi lyssna på skulle det definitivt skada det finansiella systemet och svensk ekonomi. Jag tror på samarbete. Jag tror på en öppenhet och på att vi tillsammans bygger upp system som är hållbara för en global ekonomi, inom EU och på en global nivå. Jag kan bara återigen beklaga att så tydligt visar på slutenhet och avståndstagande när det gäller en globaliserad och mer öppen värld. 6 (SD) replik: Det är inte som står för slutenhet i det här sammanhanget. Vi har alltid varit tydliga med att vi är mycket öppna för ett europeiskt samarbete. Men märk väl att det är ordet samarbete som jag tar i min mun. Det var nämligen det som ni lovade svenska folket att den europeiska gemenskapen skulle gå ut på. Men det vi ser är framväxten av en superstat och överstatlighet. Det är snarare och institutioner som framstår som slutna, för avståndet från dem till vanligt folk som berörs av deras beslut är enormt. Ute bland folk i är den upplevda förmågan att påverka minimal när det kommer till EU:s institutioner. Vad gäller själva sakfrågan har jag väldigt svårt att se att skulle ha missgynnats av att ha ett suveränt finansiellt system. Det är snarare tvärtom. Det är till och med eget parti överens om. har gynnats av att stå utanför eurosamarbetet och de finansiella samarbeten som regleras av , i den mån vi har stått utanför. Vi har gynnats av det under lågkonjunkturen. Vi har förhållandevis, framför allt i en europeisk kontext, starka offentliga finanser. Vi har en ekonomisk bäring och en konjunktur som ser bättre ut än i större delen av . Vi behöver inte ta till de åtstramningar och åtgärdspaket som andra euroländer behöver inom det samarbete som de så gärna vill föra oss närmare. Jag ger inte mycket för den utvecklingen. Jag tycker att har visat gott och väl att vi klarar oss bra på egna fötter och att vi mår bra av att ha självstyre och demokrati kvar i . Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under 16 §.) 7 § granskning av myndigheternas insatser för finansiell stabilitet Föredrogs finansutskottets betänkande 2011/12:FiU15 granskning av myndigheternas insatser för finansiell stabilitet (skr. 2010/11:161). 7 (V): Herr talman och ledamöter i finansutskottet! Det förra ärendet handlade rätt mycket om samma sak som vi nu ska debattera. Det förra ärendet handlade om kreditvärderingsinstitut. kunde det framstå som att vi hade sådana även i vilket vi inte har. Däremot vet alla i denna kammare att kreditvärderingsinstitut har haft en stor påverkan på den finanskris som vi nu har genomlevt genom de väldigt knepiga, konstiga och undervärderande betyg de har satt på enskilda stater eller enskilda företag med mera. Det vi nu ska fortsätta att diskutera handlar om den finansiella stabiliteten och den rapport har lagt fram. Vi har i en otroligt stor banksektor. Den är ungefär drygt fyra gånger vår bnp. Det är ohållbart. Oavsett hur strikt reglerad en sådan finanssektor är hotar det den makroekonomiska stabiliteten. Dessutom är våra storbanker så sammanflätade med varandra att går en omkull är det väldigt stor risk att de andra går med eller åtminstone får väldigt stora problem. Det kommer att påverka oss i vår vardag, vår arbetslöshet, våra företag och hela vår ekonomi. berör väldigt kort det problemet. Det mest grundläggande problemet är att vi har så stora systemviktiga banker. Det kanske gör eftersom inte heller regeringen har berört det problemet särskilt mycket. Systemviktiga banker kallas de för att de anses för stora för att tillåtas gå omkull. Det gör att staten garanterar en banks förluster medan vinsterna förblir privata. Jag kommer att återkomma till det längre fram, herr talman. Jag vill ändå i min inledning betona som det som den mest avgörande frågan för att ändra de grundläggande förutsättningarna till ett förändrat beteende i finanssektorn. Regeringen har på olika sätt vidtagit åtgärder, bland annat till exempel med högre kapitaltäckningskrav. Det är väldigt bra och ett absolut krav. Ju högre kapitaltäckning, desto mer av risken får bankerna betala själva. I har man i en utredning ansett att i kapitaltäckningskrav är rimliga. Det är dels för att klara av bankens egen risk, dels för att klara en systemförlust i och med en finanskris och sedan en viss procent eftersom kapitaltäckningskraven är så kallade riskviktade. Med högre kapitaltäckning betalar bankerna ett pris för den ränterabatt de får tack vare den statliga subventionen. Kapitaltäckningsreglerna är satta efter riskvikt. Det handlar om att bankerna själva vår avgöra vilken risk de faktiskt tar. Det är ett problem i sig. Våra fyra storbanker gör olika riskbedömningar även om de kanske har affärer med ett och samma företag. Då kan ni tänka er att det eftersom det ser likadant ut i hela finns ett problem med att sätta kapitaltäckningskraven till riskviktsmodeller. Men det är så systemet är uppbyggt . Jag tycker att regeringens förslag om höjda kapitaltäckningskrav är bra. Men de borde vara högre ändå. Det grundläggande med kapitaltäckningen är att bankerna får betala mer för den rabatt de får genom statens garantier. Men det ändrar fortfarande inte på det grundläggande problemet, det vill säga att bankerna växer sig för stora och tar risker med andras pengar. Regeringen har också infört en stabilitetsfond. Det går rätt rejält igenom i sin rapport. Regeringen brukar säga att Stabilitetsfonden nästan är lösningen på problemet. Men så är det inte. Stabilitetsfonden kan till och med bidra till ett ökat risktagande. Stabilitetsfonden finansieras delvis med skattepengar och delvis med bankernas egna pengar. Om en bank vet om att fonden finns, och dessutom inte betalar hela summan själv, är det fortfarande en falsk trygghet och någon annan som står för förlusterna. Fonden fungerar så att bankerna själva betalar en avgift som ska användas för att motverka systemrisker, som det heter. Stödet ska endast få användas om ett kreditinstituts problem får konsekvenser på systemets funktionsförmåga, står det också i regeringens proposition. I propositionen som låg till grund för Stabilitetsfonden anges att stödåtgärderna ska finansieras av instituten själva. Men på andra håll i propositionen sägs det att instituten huvudsakligen ska finansiera fonden. De institut som ska omfattas av fonden har blivit ålagda att erlägga en årlig avgift till fonden. Målet är att fonden ska uppgå till 2 ½ procent av bnp . När fonden startade tillförde staten som ett startkapital, det vill säga dina och mina pengar gick in i fonden. Regeringen anger att målet med Stabilitetsfonden är att den ska kunna täcka de sammanlagda kostnaderna i händelse av en betydande bankkris. Jag vill påstå att Stabilitetsfonden har flera brister. För det första är den förmodligen för liten. De statliga utgifterna i samband med den svenska bankkrisen uppgick till exempel till av bnp. Dessutom kan det vara vanskligt att koppla storleken på Stabilitetsfonden till bnp eftersom finanssektorns sammanlagda storlek i förhållande till bnp inte har visat sig vara stabil över tiden. Tvärtom kan man se hur finanssektorn har expanderat väldigt kraftigt i förhållande till bnp . har också i rapporten gjort ett räkneexempel som visar att om man efter 1990-talskrisen hade skapat en stabilitetsfond som haft en behållning på 2 ½ procent av bnp skulle detta ha motsvarat av banksektorns tillgångar. Med en relation skulle värdet av en sådan fond i förhållande till bankernas tillgångar ha sjunkit till så lite som . Det visar ganska tydligt på vad problemet är med att koppla fondens storlek till bnp:s och finanssektorns utveckling. Stabilitetsfonden uppfyller inte heller regeringens löfte om att det huvudsakligen skulle vara banksektorn som ska stå för de direkta kostnaderna i händelse av bankkris. refererar i sin rapport till en prognos av som innebär att om Stabilitetsfonden når en behållning på 2 ½ procent , tror jag det är, och då inkluderar den ränta som man får på fonden, skulle det innebära att bankerna bara står för av fondens behållning. De andra står du och jag för. Stabilitetsfonden innebär därmed inte som regeringen påstår att storbankerna bär kostnaderna för den implicita garantin. Det är en subvention av bankernas löpande kostnad medan stabilitetsavgifterna innebär en liten medfinansiering av bankerna beträffande de kostnader som kan uppstå i händelse av en finansiell kris. Den medfinansieringen är ungefär 3 ½ miljard . Aktieutdelningen från de fyra storbankerna beräknas vara 25 miljarder. Den implicita garantin som staten har för bankerna innebär att bankerna tjänar ungefär 30 miljarder . Detta sagt för att ni ska få storheterna. Detta kommer inte att leda till minskat risktagande för bankerna, snarare tvärtom tror jag. Jag hoppas inte det, men det kan vara värt ett försök. Det som skulle ändra på det hela, och det började jag mitt anförande med, är en lag om att dela upp bankerna. Som jag sade har vi en väldigt stor banksektor. Den är drygt fyra gånger vår bnp. Vi vet alla att det inte var var på väg att gå omkull, och också var väldigt nära. Med den statliga garantin i ryggen, det vill säga att staten garanterar bankernas förluster, lånar de billigare, blir mindre granskade och spekulerar därmed också mer och billigare. Genom de statliga garantierna snedvrids också konkurrensen och de här bankerna får en kraftfull subvention av staten. Den har räknat ut att det för den brittiska banksektorn motsvarar , det vill säga hela den brittiska banksektorns vinst. I har man räknat ut att den här subventionen motsvarar , det vill säga halva den vinst banksektorn gör eller till och med mer än den aktieutdelning på hela 25 miljarder som bankägarna nu kommer att få. När bankerna blir för stora för att tillåtas gå omkull är de nog just för stora. Det är det som borde åtgärdas. Annars kan det gå som i till exempel , som i och för sig hade en mycket större banksektor, 9 ½ gånger deras bnp. Det ledde till att fick ett budgetunderskott på av bnp när de tvingades gå in och rädda sina banker. I tillsatte man en stor utredning efter att man tvingats gå in och rädda ett antal banker då det visade sig att det var väldigt svårt att särskilja vad som ansågs vara systemviktigt, det vill säga in- och utlåning till hushåll och företag, och ren spekulation. Den här utredningen presenterades och man har kommit fram till att man borde dela på bankernas olika verksamheter, dels en traditionell bankverksamhet där man har den samhällsviktiga utlåningen till hushåll och företag, dels en del för investmentverksamhet. I räknar man med att så mycket som fyra till fem sjättedelar av de brittiska bankernas sammanlagda balansomslutning härrör från det som kallas icke-traditionell bankverksamhet, alltså investmentverksamhet. Så stor är inte våra affärsbankers investmentdel, men om vi ändå skulle översätta det till svenska siffror skulle det betyda att svenska storbanker har en investmentverksamhet på . Det gör mig kall längs ryggraden att tänka mig de enorma summor som används till ren spekulation. Även om beloppen inte direkt kan översättas från till svensk del är de ändå en indikation på vilka enorma summor detta handlar om. Ett annat skäl till att införa en bankdelningslag är att om man hade en traditionell bankverksamhet och en investmentdel skulle vi slippa garantera investmentdelens verksamhet. Att bara tänka sig att staten går in och bidrar till en subvention av privata företags bankverksamhet får mig faktiskt att inte må så bra. Det är väldigt svårt för mig att förstå. Jag tycker faktiskt att det nästan är groteskt att svenska staten ska subventionera finansiell spekulation. Det är ju det som det faktiskt leder till, en spekulation som man får av svenska staten till. Jag tycker att det hade varit bra, herr talman, om hade belyst detta mer omfattande i sin rapport. Jag hoppas att den här debatten kommer att fortsätta här i . Den pågår i många länder. Vi är nu sex vänsterpartier i som tillsammans har krävt en bankdelningslag. Jag vet att debatten pågår i , , med flera länder. Jag hoppas verkligen att fler nu ska få upp ögonen för de problem vi faktiskt har framför oss och som vi måste åtgärda. Annars kommer vi att stå här snart igen, kanske inte du och jag, men vår nästkommande generation här i kommer att få samma problem att tampas med. Jag lyfter fram vår reservation. 8 (S): behandlar vi granskning av myndigheternas insatser för finansiell stabilitet. Det är en viktig översyn. Vi måste dra många lärdomar av förra finanskrisen. När ekonomin växte i tog svenska banker för stora risker. Banksektorn i är, som sade, mycket stor i förhållande till bnp. Riskerna som bankerna tar kan snabbt överföras till oss medborgare. Ett exempel är som sagt . Det finns många lösningar för att minska vårt lands risker. Det som bereds , högre kapitalkrav, alltså III-regler, är en lösning. Nya lagar och nya regler är en annan. Tillsyn av verksamheten är en tredje lösning. Reglering av bonushysterin är också en möjlighet. Skapandet av vettiga stresstester är också en medicin för att se till att vårt lands risker minskar. Granskningen som vi behandlar ger många slutsatser av vad som hände under finanskrisen. Många av remissinstanserna tycker samma sak som . Myndigheternas verksamhet måste samordnas och formaliseras. Regelverk måste utvecklas och några lagar måste förändras. tillsatte regeringen den så kallade . Kommitténs uppgift är att göra en översyn av det svenska regelverket för hantering av finanskriser. Regeringen valde att tillsätta tjänstemän och experter i kommittén. Kommitténs arbete kommer att få stor betydelse för den institutionella uppbyggnaden, reglering av den finansiella marknaden och säkert ändring av lagar. Det kanske också är så att vi kommer att få ändra något arbetssätt i . Då hade det varit mer lämpligt med en parlamentariskt brett förankrad kommitté som beredde de här förslagen inför de kommande besluten. Chansen hade då varit större att partierna kunnat kompromissa ihop sig till ett förslag som är långsiktigt hållbart. Ett exempel är utredningen om den kommunala utjämningen där kommittén lämnade ett enhälligt förslag från alla partier efter att partierna kompromissat ihop sig. Vi hade hellre sett att det hade varit en parlamentariskt förankrad kommitté. 9 (M): Vi har mycket att lära från den finanskris som så hårt slog in mot stora delar av världsekonomin och . Krisen uppstod till stora delar i finanssektorn med växande globala obalanser, stark kreditexpansion, låga internationella realräntor och god tillgång på likviditet. Allt detta bidrog till en systematisk undervärdering av risk och väldigt låga riskpremier på finansmarknaderna. Flera svenska banker utsatte sig för stora risker av . Detta genom att man, som sagts, expanderade väldigt kraftigt i . Det utsatte i sin tur svenska staten och de svenska skattebetalarna för stora risker. Det kan vi se betydligt klarare i backspegeln så här efteråt. behandlar en skrivelse som regeringen inkommit med som gäller just den granskningsrapport som har skrivit. Rapporten har namnet Myndigheternas insatser för finansiell stabilitet med underrubriken i ljuset av utvecklingen i 20052007. Syftet med just den här rapporten har varit att utifrån iakttagelser av tillsynen av de svenska bankernas verksamhet i före krisen och den risk som den verksamheten faktiskt utgjorde för den svenska finansiella stabiliteten dra lärdomar för statens arbete framåt när det gäller att upprätthålla stabiliteten i vårt finansiella system. Rapporten är därför ett viktigt bidrag till den här diskussionen och arbetet med att förbättra myndighetsstrukturer och ansvarsområden så att vi kan möta nästa finanskris bättre. Många av iakttagelserna och slutsatserna som har presenterat i den här rapporten är väl kända av . påpekar till exempel just de ökade risker som bankerna tog i , till exempel ökade utlåningsvolymen med någonstans mellan . Myndigheterna underskattade också riskerna, särskilt i början. , 20052007, ansåg myndigheterna att riskerna var hanterbara. kom också till slutsatsen att myndigheternas olika mandat bör ses över. Vad är det ska göra? Vilken uppgift ska ha när det gäller den finansiella stabiliteten? lyfter också upp att samordningen måste formaliseras. gick det rätt bra i krisen. , och hade ett bra samarbete. Kanske var det personkemi jag vet inte men det här måste formaliseras. Det får inte hänga på att det fungerar mellan de personer som är chefer för olika myndigheter. pekar också på att kommunikationen för och är central i en krissituation. Dessutom uppmuntrar man oss här i att hålla offentliga utfrågningar angående den finansiella stabiliteten. kan konstatera att regeringen, och i huvudsak delar de bedömningar och slutsatser som för fram i rapporten. Man pekar på flera viktiga delar som behövs för att bygga upp en myndighetsstruktur och ett regelverk som främjar en stabil finanssektor i . En del av det som rapporten berör fångas upp i den nya EU-lagstiftningen. Men mycket av det som finns i rapporten hanteras av den finanskriskommitté som regeringen tillsatte . Kommitténs arbete är, som sagts, oerhört viktigt och kommer att få stor betydelse för framtidens organisering och reglering av den svenska finansmarknaden. Utskottet avser att fortsätta att följa arbetet noga. Det är naturligtvis upp till var och en av oss som både partier och enskilda att hålla oss informerade, diskutera och samtala med kommittén. Sedan kommer nästa process, nämligen propositionsskrivning och en bred förankring i . Självklart kan inte regeringen, och vill inte, lämna förslag till som inte har en bred förankring. Det är hela syftet med att jobba fram den typen av proposition. När det gäller den del som handlar om rapportering från myndigheternas sida tycker vi att har en god poäng.