prot · GZ09113 · 2012-05-11 00:00:00 — Men jag vill också säga att det finns en väldigt grundläggande skillnad mellan min och samhällssyn. Jag tror att ekonomisk tillväxt och hårt arbete är väldigt bra för människor, väldigt bra för samhället och väldigt bra för vår upplevelse av lycka. Låt mig ta detta på ett väldigt konkret sätt. Därefter har reallönerna ökat . Jag ska inte säga att det är någons fel att det gick åt pipan det är många som delar ansvaret för det men hade vi haft samma reallönetillväxt som vi hade därefter hade vi haft högre konsumtionsmöjlighet. Reallönerna för vanliga löntagare hade varit högre. Det hade varit jättebra. Det hade varit jättebra om fler människor kunnat åka på en längre semester, om fler kunnat ta sina barn till Hennes & och köpa den här tröjan som flickorna vill ha, om fler kunnat köpa den bok de önskar, bygga om hemma och göra vad de önskar. Arbete, enligt min samhällsbild, är väldigt nära förknippat med lycka. Familj, natur, ens djur och ens liv är viktigt, men att spotta i nävarna och göra någonting, att göra ett ordentligt dagsverke och sedan gå hem efter en lång arbetsdag, det är också att vara lycklig. Det är för människor att känna att de betyder något för samhället, för sina medmänniskor, för arbetskamraterna och också för sin familj. Jag anser naturligtvis att människor själva ska få välja vad som gör dem lyckliga. Vi ska naturligtvis inte ha någon straffbeskattning på arbete som gör att människor inte vill arbeta. Arbete är bra för människan. Det är bra för samhället. Det ger oss mer möjligheter till välfärd. Det ger också möjlighet för fler människor att arbeta därför att det är så viktigt. Låt oss se ut över världen. Vi lever i en unik tid. Människan har funnits i 250 . I 200 av dem har vi vuxit med . har vi upplevt länder som kan växa snabbare än . Det är alltså av 250 000 där vi snabbt kan lyfta människor ur fattigdom till rikedom. Låt mig ta som exempel, för jag gjorde ett litet räkneexempel där. Om fortsätter att växa i den takt man gör kommer man att ha nått och bnp per capita. Fortsätter man att växa med de vi nu ser kommer man att ha nått och utvecklingsnivå. Om kommer man att ha nått och utvecklingsnivå. Då gör man den resa som vi i gjorde , , i termer av att man går från att vara ett fattigt land till att vara ett rikt land. Det är klart att denna tillväxtexplosion byggd på marknadsekonomi, på avregleringar, på privatiseringar, på flexibla arbetsmarknader, på stabila statsfinanser, på låg inflation och på ordning och reda med offentliga investeringar i utbildning, forskning och infrastruktur har lyft människor, precis som den gjorde i , från fattigdom till relativ rikedom. Det tycker jag är fantastiskt. Jag välkomnar varje tillväxthöjning vi ser hos fattiga människor. Vi kan inte omfördela bort fattigdomen i . Det måste ske genom att och utvecklingsländerna växer. Sedan är det bra med omfördelning ändå eftersom vi vill ha ett samhälle som präglas av sammanhållning. Vi ska fördela. Det är nyttigt för samhället. Men vi måste komma ihåg att hårt arbete är grunden för all välfärd. 46 (MP): O vad mycket det finns att säga! En framtidskommission måste också ta hänsyn till framtiden. Den tillväxt vi har i länder som går ut över kommande generationers möjlighet att leva goda liv. Vi har bara ett jordklot. Vi måste också kunna ompröva vad som är ett gott liv om vi redan har tillräcklig materiell standard. Då kanske det är så, som och många andra konstaterar, att till exempel fri tid är en väldigt viktig sak för att öka lyckan. Det är något som ger oss bättre liv, liksom självklart att få bidra och göra sitt bästa med något meningsfullt. Det är otroligt viktigt för lyckan; där är vi helt ense. Men om man arbetar med att till exempel producera vapen som exporteras till diktaturer och krigförande länder, känner man då mening och lycka i sitt arbete? Kanske, jag vet inte, men de som drabbas av vapnen är naturligtvis inte lyckliga. Man får tänka i stort på vad saker och ting har för betydelse och vems lycka som värderas högst. Detta är en mycket stor diskussion, som jag hoppas att vi kan fortsätta att föra både i kammaren och ute i samhället. Vi i kommer dock att noga följa arbete med att ta fram nya välfärdsmått, och vi önskar både den och finansministern lycka till med det arbetet. Jag hoppas att processen leder till att vi äntligen kan tänka framåt och gå vidare till det utvecklingssamhälle beskriver, där människor får möjlighet att växa från produktionsfaktorer till individer och medborgare med tid och kraft över för att få kultur, föreningsliv och demokrati att blomstra. Jag ser alltså mycket fram emot fortsatta diskussioner om det egentligen allra viktigaste som finns. 47 Finansminister (M): Vi är överens om grundfrågan vi bör ha bättre lyckomått. Tyvärr tror jag att gör sig själv en otjänst när hon tror att det skulle innebära att människor inte kommer att vilja arbeta hårt. Jag tror att rätten för människor att välja sina liv, att forma sina liv själva och tack vare vår välfärdsstad ha möjligheter och resurser att göra det inte bara på en marknad utan med hjälp av våra gemensamma resurser skapar lycka. Det var så definierade bra, generell välfärd. Det var så lade fast hur vi ska se på generell välfärd. Det är ett synsätt jag delar. Jag tror inte att man kommer att föredra att gå runt på kulturaftnar och bokkaféer i stället för att arbeta. Jag tror att man vill vara i skogen och göra gallring. Jag tycker att det finns en skönhetskänsla i en ny lastbil som kommer ut från och rullar ut för att klara av timmertransporter. Jag tror på produktion. Jag tror på arbete. Jag tror på tillväxt. Det är det samhälle jag vill ha. Sedan ska det också ge utrymme för oss att vara föräldrar och makar, vara en del i våra bygder och gemensamt hjälpas åt med sådant som vi ska göra tillsammans. Det är klart att vi ska ha en välfärdsstat som omfördelar och ger många resurser att göra detta. Låt oss dock också komma ihåg vad vi står i: Vi har välfärden. För nästan hela världen för 3,6 miljarder asiater och för 1 miljard afrikaner är hög tillväxt, riktigt hög tillväxt, nyckeln till att man ska gå från fattigdom till rikedom. Det är det som lyfter världen från att vi har, , hälften av i konflikter med diktaturer och väldigt dåliga hälsoindikatorer och sociala indikatorer. En snabb ekonomisk utveckling i har gjort mer än någonting annat för att skapa möjligheter för människor att sträva efter lycka. Så är det i , så är det i , och det är en del av vad vi ska mäta när vi utvecklar bättre lyckomått. Överläggningen var härmed avslutad. 9 § Svar på interpellationerna 2011/12:348 och 351 om statligt kontrollerbar kommunikationsinfrastruktur 48 Statsrådet (M): har frågat mig vad jag avser att göra för att förhindra utförsäljning av . Vidare har frågat mig vad jag avser att göra för att behålla säkerhet, kunnande och kompetens i staten. Slutligen har frågat mig vad jag avser att göra för att säkra viktiga samhällsfunktioner såsom styrd och prioriterad infrastruktur för kommunikation. har frågat försvarsministern vad hon avser att göra för att en heltäckande konsekvens- och riskanalys som täcker krisberedskap och säkerhet genomförs före en eventuell försäljning av . Vidare har frågat försvarsministern vad hon avser att göra för att säkra viktiga samhällsfunktioner utan en statligt ägd, opererad, styrd och prioriterad kommunikationsinfrastruktur, om det blir aktuellt. Slutligen har frågat försvarsministern vad hon avser att göra för att regeringen, utifrån samhällsansvaret, ska utse en särskild utredare med uppgiften att avskilja ICT från som ett statligt bolag och med uppgiften att säkerställa att staten behåller sitt inflytande över den samhällsresurs ICT är. interpellation har överlämnats till mig, och jag väljer att besvara hennes och interpellationer i ett sammanhang. är en viktig leverantör av it- och telekomtjänster till och andra kunder. Bland de uppgifter som utförs av kan nämnas ansvar för drift av trängselskatt samt delar av trafikinformation och trafiksystem för järnväg och väg. Funktionen är viktig för infrastruktursektorn. spelar dessutom en viktig roll för elektronisk kommunikation genom sitt fiberoptiska nät med stor geografisk täckning. har en viktig roll som operatörsneutral leverantör av bredbandskapacitet till den svenska marknaden, vilket bidrar till en bättre konkurrens. Det är angeläget för regeringen att ICT-funktionen ges möjlighet att utvecklas på ett för verksamheten och ITS-området optimalt sätt, och med beaktande av funktionaliteten hos samhällsviktiga funktioner. För att ICT ska kunna fortsätta att vara en effektiv leverantör har sett ett behov av att ge ICT möjligheter att vidareutveckla den verksamhet som avser andra än , vilket kan vara svårt att förena med myndighetens verksamhet. syfte är att skapa förutsättningar för en tjänsteutveckling och kostnadseffektivisering som gynnar transportsektorn, som samhällets behov av bredbandstjänster kan beaktas. Inom ramen för den målsättningen och sitt uppdrag har därför tagit initiativ till en informationsinhämtning från marknaden angående förutsättningar för förändrad verksamhetsform. Resultatet från informationsinhämtning kan komma att utgöra ytterligare underlag för regeringen vid en prövning av vilka åtgärder som behövs för att långsiktigt tillgodose de behov funktionen avser. Den utgör i så fall ett komplement till det beslutsunderlag som regeringen har i form av betänkandet ICT (SOU 2010:82). Det blir en senare fråga för regeringen att ta ställning till om ytterligare underlag behöver inhämtas. I det här sammanhanget vill jag nämna att regeringen i särskild ordning överväger frågan om behovsbilden avseende skyddad kommunikationslösning för offentlig sektor. Alla dessa aspekter kommer att vägas in när regeringen tar ställning i frågan. Då , som framställt en av interpellationerna, hade anmält att hon var förhindrad att närvara vid sammanträdet medgav tredje vice talmannen att i stället fick delta i överläggningen. 49 (S): Tack för svaret avseende ICT, infrastrukturministern! Det var ett utförligt svar, och det vill jag tacka för särskilt. Man ska komma ihåg att fibernät är ett omfattande kommunikationssystem. Man har byggt upp detta det är egentligen som har gjort det utefter de olika järnvägarna i , från till . Det når 216 kommuner och består av fibernät, som dessutom binder ihop 125 av de svenska stadsnäten och därigenom av befolkning. Detta är ett öppet nät, oberoende och operatörsneutralt. Det belyses också väldigt tydligt genom den här interpellationen att det är viktigt att vi kan bibehålla möjligheten att bygga ut våra bredband i hela landet och även skapa möjligheter för alla företag och människor att ha en fullgod bredbandstäckning. Det är också väldigt viktigt när vi diskuterar denna fråga att vi diskuterar på vilket sätt utvecklingen ska gå vidare. Jag vill gärna påminna om att regeringen har tillsatt en särskild utredare. Det var , dessutom ordförande i , som presenterade sin utredning . Han sade väldigt tydligt att om man skulle göra en utförsäljning av ICT skulle det hota kompetens, säkerhet och viktiga samhällsvärden. Jag vill gärna påminna om detta. Det är inte bara vi socialdemokrater som har uppmärksammat den diskussion som pågår och som också har varit ute och talat om, nämligen att man vill privatisera. Dessutom slår Myndigheten för samhällsskydd och beredskap fast att det är oerhört viktigt att staten har en kontrollerande kommunikationsinfrastruktur för att säkra sitt behov av tillgänglighet och skydd. De föreslår också, helt i linje med vad föreslår, att nätet bör drivas vidare av staten. Jag blir inte riktigt klar över vad infrastrukturministern menar i sitt svar. Där talas om att har tagit initiativ till informationsinhämtning från marknaden angående förutsättning för förändrad verksamhetsform. Jag har noterat att har gått ut och frågat om marknaden är intresserad av att ta över verksamheten i ICT, och det finns ett stort intresse. 16 olika företag har anmält sitt intresse. Och det är klart att det här har ett stort värde. Det är en verksamhet som omsätter 1,6 miljarder, och 600 personer är anställda i verksamheten. Det är en stor verksamhet och har naturligtvis ett väldigt stort värde. Men vad händer om man lämnar ut den här verksamheten till marknaden och vi inte längre har fullständig kontroll över denna viktiga infrastruktur? Det är en viktig del i infrastrukturen att vi har kontroll över kommunikationssystemen som har en så stor betydelse för näringar och för människor i hela landet. Jag har en fråga på slutet, nämligen: Avser regeringen för jag uppfattar nu att regeringen ska ta över den här frågan från att komma till med ett förslag om hur det hela ska organiseras , antingen via ett statligt verk eller via ett statligt bolag? 50 (MP): Först vill jag tacka infrastrukturministern för svaren på de frågor som jag ställt till försvarsministern om statligt kontrollerbar kommunikationsinfrastruktur och vilka följder det kan få för krisberedskap och säkerhet om säljs ut. Jag ställde frågorna till just försvarsministern därför att tillgång till en robust infrastruktur för it- och telekommunikation är en viktig säkerhetspolitisk fråga. Vårt moderna samhälle är beroende av data- och telekommunikation och blir därmed alltmer sårbart. Myndigheten för samhällsskydd och beredskap föreslår i en utredning att , alltså , får ansvar för drift och förvaltning av statligt kontrollerbar kommunikationsinfrastruktur, som man kallar det, som behövs för att myndigheter ska kunna kommunicera på ett säkert sätt även i krislägen. Och utredningen finner att har såväl infrastrukturen som kompetensen att hantera samhällskritisk information. Infrastrukturministern säger att ser ett behov av att ge ICT möjlighet att vidareutveckla den verksamhet som avser andra än och att det kan vara svårt att förena med myndighetens verksamhet. Jag undrar dels vad det här betyder lite mer, dels vad initiativet till informationsinhämtning från marknaden angående förutsättningar för förändrad verksamhetsform, som har tagit, egentligen innebär. Vad är det för utveckling man ser från , och hur vill regeringen utveckla ICT:s verksamhet? Vad är avsikten med informationsinhämtningen? Och varför skulle den vara svår att förena med myndighetens verksamhet? Som sade förbereder nu på eget bevåg en försäljning av ICT. Enligt uppgift i tidningen är det många som är intresserade av att ta över ICT, företag som , , och . Och vem som driver ett av största operatörsneutrala och rikstäckande telenät har stor betydelse, för även om själva fibernätet, det fysiska nätet, blir kvar i statlig ägo kan hantering och drift av kapaciteten inte längre skötas med statlig insyn om nyttjanderätten till den säljs. Låt mig ge ett exempel. När it-driftleverantören drabbades av ett tekniskt fel kunde de värst drabbade av deras kunder inte använda sina it-lösningar . Det var Tieto som gjorde prioriteringen vilka kunder som först skulle få hjälp att komma i gång, och så gör också andra leverantörer. Att ansvaret för prioriteringar i ett krisläge överlåts på privata aktörer, ger det verkligen bästa tänkbara krisberedskap? Går det verkligen att säkra viktiga samhällsfunktioner utan en statligt ägd, opererad, styrd och prioriterad infrastruktur för kommunikation? Vågar regeringen förlita sig på att privata aktörer tar samhällsansvar och gör de investeringar som krävs? Hur ser samhället till att privata aktörer tar sitt ansvar i en krissituation när det kan innebära kostnad i stället för omedelbar vinst? Hur ska regeringen kunna ta ansvar för en krishantering när de avhänder sig kontrollen över data- och telekommunikation? Det är många frågor. De är viktiga och måste besvaras innan en försäljning av ICT kan övervägas, och det är regeringens ansvar att göra det. 51 (S): Verksamheten vid i är inne i ett mycket kritiskt skede. ska diskutera framtiden. Det här är en stor och fin verksamhet som omfattar 570 anställda varav 200 i . ICT finns etablerat på 24 platser runt om i . Resultatet var ett plus på och omsättningen ca 1,5 miljarder. och Transportstyrelsen hör till de största kunderna. Det är alltså en samhällsnytta i botten på det här. är frågan om man ska gå vidare med en försäljning och privatisering av den här verksamheten som har ett stort ekonomiskt värde och ett stort samhällsvärde. Det är en verksamhet som är välskött och fint uppbyggd, och det känns lockande för privata intressenter på marknaden att ta över den. Om vi tillåter det att ske överlåter samhället en stor kunskapsuppbyggnad, stor kompetens och värden som byggts upp i samhällsnyttans tjänst till företag som inte har samma grund för sin verksamhet. Jag anser inte att det är rätt. I det arbete som föregått processen inför de diskussioner som ska ske i har inte alternativet egen regi eller bildandet av ett statligt bolag utretts på ett sådant sätt att man kan vara nöjd, att det skett på ett grundligt sätt. Att utveckla ICT till ett statligt bolag skulle vara ett sätt att värna om samhällsnyttan och ett utvecklingsarbete som ligger i linje med de krav som exempelvis och Transportstyrelsen kan ställa. Vi skulle på det sättet kunna värna om arbetstillfällena och den kompetens som finns i och på andra orter runt om i . Om det sker en försäljning är risken stor att verksamheten och kompetensen splittras, att russinen skärs ur kakan och att den effektiva struktur som byggs upp successivt vittrar sönder. Om verksamheten bevaras som den är men interna krafter driver frågan om outsourcing, utkontraktering, kommer förmodligen avtal efter avtal med privata företag att försvaga helheten så att det inte finns finansiella muskler att driva ICT vidare i den form som vi känner verksamheten . Båda alternativen är ur ett samhällsperspektiv negativa. Regeringen måste ta ett helhetsansvar och ha en vidare syn på detta. Det går att inom ramen för ett nytt statligt bolag driva ICT vidare på ett bra sätt. Men det går ju självklart också att välja privatiseringens väg som när det gäller sak och praktik tycks vara svår att motivera. Kvar står då renodlade ideologiska skäl. Men privatisering som ett självändamål är inget som driver utvecklingen framåt på ett positivt sätt. Jag tycker att det är dags att efter alla de formuleringar som finns i ministerns svar redovisa var ministern och regeringen står. Är det privatisering man ytterst syftar till eller är man öppen för andra idéer? Att ska diskutera de här frågorna och att signalerna är att det är försäljning man är ute efter tyder någonstans på att regeringen i bakgrunden faktiskt är inblandad. Har ministern en annan uppfattning än regeringens egen utredare, , som har avrått från privatisering? Det skulle jag vilja ha svar på. 52 Statsrådet (M): Låt mig inledningsvis säga att regeringen inte har fattat något beslut om inriktningen av . Däremot finns det flera olika aspekter som kanske har legat bakom och utgjort skäl till varför olika utredningar har getts uppdrag. har, som en myndighet, ett uppdrag att fokusera och effektivisera i sin verksamhet. Det gör man naturligtvis i alla dess delar. Det är en del. Den utredning som gjordes av har kommit in. Det är alldeles riktigt att det där gjordes bedömningen att en avskiljning kunde göras under vissa förutsättningar. Den här utredningen har inte remitterats . Den finns kvar som ett underlag. Det finns också en grundläggande tanke när det gäller säkerhet, kunnande och kompetens. Det är någonting som alla tre har tagit upp här. Det finns ett grundfundament att infrastrukturen behålls i staten, om inte annat för att kunna investera och för möjligheten att styra över användningen av och tillgången till infrastruktur. Det är någonting som vi kommer att väga in i fortsättningen innan vi landar för beslut. Det finns ett behov av en skyddad kommunikationslösning för offentlig sektor, som också tog upp. Därför ser regeringen i särskild ordning över behovsbilden för en skyddad kommunikationslösning för offentlig sektor. Där har regeringen fattat beslut om ett uppdrag till Statskontoret. De ska redovisa sitt uppdrag , 2013. Det finns också en del förvaltningspolitiska aspekter i detta. Enheten ICT ägnar sig delvis åt kommersiell verksamhet riktad mot marknaden. Utifrån de förvaltningspolitiska målen skulle det vara naturligt att pröva den delen gentemot marknaden i övrigt. Bredbandsstrategin fanns säkert med som bakgrund till utredningsdirektiven. Det finns en överkapacitet i nättillgången. Den fiberoptiska kabeln har en mycket bred sträckning. Man skulle se om en överkapacitet skulle uppstå genom en försäljning. Det skulle man kunna ha som ett viktigt instrument för att förverkliga regeringens bredbandsstrategi där en konkurrensneutral tillgång till kapacitet är en viktig fråga. Man kan naturligtvis fundera på det som tog upp om hur och på vilket sätt styrelsen för har fått sitt underlag. Det är någonting som styrelsen också får göra en bedömning av när det kommer upp på deras möte, som jag tyckte att nämnde, . Det har också förts diskussioner om huruvida ICT ska vara kvar i som en egen resultatenhet eller om det ska göras till ett bolag. Det finns väldigt många olika aspekter. Vi måste ha ett samhällsansvar över det som är viktigt. Det handlar om tillgång till bra kommunikationer, säkerhet och drift. Sådant finns med i alla ställningstaganden. Man skulle kunna säga att vi har många olika utredningar insamlade, och till detta har regeringen ännu inte tagit ställning. 53 (S): Tack för kommentarerna, infrastrukturministern! Jag förstår också att det här handlar om många olika saker. Det handlar om eget behov. Det handlar om behov av att ha ett skydd som gör att vi kan ha tillgång till vårt kommunikationssystem. Det handlar om den kapacitet som ICT har för marknaden i övrigt. utredning har belyst detta. Jag har tittat i utredningen. Han har redovisat det här förhållandet och föreslagit att man ska ha ett separat affärsdrivande verk för ICT:s verksamhet. Man kan naturligtvis diskutera om det ska vara ett verk eller om det ska vara ett statligt bolag, men poängen i utredning är att han förordar att det ska vara statligt och att samhället ska ha ett övergripande ansvar över den här verksamheten. Jag tycker att ministern borde kunna ge besked på den punkten. Det är väldigt avgörande för hur vi ser på statens roll i sammanhanget. Jag tycker att vi ska avvisa det som diskuterar om en privatisering av den här verksamheten. Jag vill påminna om att vi i har haft diskussioner om Sonera och deras kopparnät. Det har resulterat i att det finns en majoritet i för att inte sälja ut Sonera, bland annat på grund av just kopparnätet. Det är en viktig del av svensk infrastruktur. Det här är en parallell. Jag menar att regeringen måste se det. Något måste man naturligtvis göra. Det tror jag att alla är överens om. Man måste hitta en organisation för hur vi ska utveckla verksamheten och se till att den långsiktigt fungerar på ett bra sätt i . Där måste man ta hänsyn till de här olika faktorerna. Det är också viktigt för verksamhet att de har en enhet som sköter det som den ska sköta på ett bra sätt och att det fungerar i verket när det gäller all den it-tjänst som de måste ha för sin egen verksamhet. Det är väldigt avgörande. Därför måste regeringen komma fram till någon form av förslag. Då är min fråga till ministern återigen, för ministern har inte svarat på den punkten: Kommer det att föreläggas så att får möjlighet att ta ställning till frågan i sin helhet? 54 (MP): Hur hanteras är en fundamental säkerhetspolitisk fråga men även en viktig it-politisk fråga, som man har varit inne på här. Jag vill nämna att i en av Bredbandsforums arbetsgrupper har ett flertal av bredbandsmarknadens aktörer tillsammans tagit fram en förstudie över hinder för att nå regeringens mål i bredbandsstrategin. I rapporten lyfte man bland annat upp problemet att befintlig infrastruktur inte används effektivt.