prot · H00929 · 2012-11-22 00:00:00 — Det vi som politiker kan göra är att så långt som möjligt förebygga oönskade graviditeter och därmed aborter. Det är detta arbete regeringen lägger ned mycket möda på, tillsammans med landsting och kommuner. När det gäller de uppgifter som kom från med braskande rubriker är det väldigt svårt att säga hur stor mängden är. Det finns ingenting som tyder på att det är särskilt många kvinnor. 55 (SD): Då tolkar jag svaret om uppmärksamheten kring de danska kvinnorna som att det inte finns något som tyder på att det är särskilt många. Det svaret är jag inte särskilt nöjd med. Jag har hört nyheter om att det även kan gälla norska kvinnor eller kvinnor från andra länder, så det är en fråga vi ändå måste reflektera över. Jag undrar om socialministern trots allt kan instämma något i att det blir en svår kombination i och med det faktum att vi har den mest liberala abortlagstiftningen inom och EU och erbjuder medborgare från andra länder att komma hit och genomgå en abort. Det kan innebära att vi urholkar andra länders lagstiftning. Dessa länder kanske har skapat sin lagstiftning för att tillgodose den resolution som kom från , där man ställer sig kritisk till könsselektiva aborter. Den resolutionen är inte bara riktad till länder inom som har problem med flickaborter i hög grad, utan den är också riktad till och till . Min fråga är: Vad kommer socialminister att göra för att ska ställa upp på resolutionen och för att våra möjligheter till abort inte ska motverka resolutionen? 56 Socialminister (KD): resolution är inte bindande för länder. Vi har naturligtvis den ordningen att fattar beslut om de svenska lagarna, och andra länder fattar beslut om sina lagar. Jag skriver inte under på beskrivningen att har den mest liberala abortlagstiftningen i om man ser till tillämpningen runt om i länderna. De rubriker som vi kunde se för sedan förefaller inte ha täckning i verkligheten, alltså att det skulle vara en massiv flykt till av danska kvinnor. Det problemet förefaller vara ganska litet. Jag säger som jag har sagt tidigare. Jag tycker att det är väldigt olyckligt om vi hamnar i en situation där flickfoster sorteras bort. Jag tycker att det är någonting som inte ska hända. Men vi har den abortlagstiftning vi har, och den lagstiftningen kommer jag att fortsätta att försvara. Jag tror att vägen framåt är att undvika oönskade graviditeter. 57 HANS (M): I tider när det är lågkonjunktur världen över spelar frihandeln, handeln mellan länder, desto större roll. Det kan synas självklart för oss i att vi ska handla med våra grannar både när och fjärran. Vid världshandelsorganisationen i i slutet på diskuterades frihandeln över världen mycket och hur man kan underlätta kontakter. Världen sätter stor tillit till de fyra BRIC-länderna, de som står för så mycket tillväxt. Det anmärkningsvärda på detta möte var att varken eller , som är nyinvalda, var närvarande. Det var inte heller. och motsatte sig resolutionen om att ta med klimataspekter i handeln. Jag skulle vilja höra handelsminister kommentar till detta och vad kan göra för att få BRIC-länderna på banan. 58 Statsrådet (M): Tack, , för en viktig fråga! Jag har inte riktigt samma uppfattning om de möten som vi har deltagit i. Där har såväl , , , och som alla andra viktiga stora spelare varit med. Men vi noterade vid det senaste tillfället att parlamentariker från vissa länder inte deltog i forumet. Vi tror naturligtvis att en diskussion där alla parlament är med är den bästa diskussionen. Det ser väldigt mörkt ut när vi talar om multilaterala frihandelsavtal i WTO . Frågan är vad som händer . WTO ska snart byta chef. Vem kommer den framtida chefen att vara, och från vilken världsdel kommer den personen? Vad kommer man att prioritera? Möjligtvis blir det något slags miniavslut på ett stort multilateralt avtal. Jag tror att det är där som det är mest realistiskt att landa just . Men för den skull är det också viktigt att driva bilaterala förhandlingar . 59 HANS (M): Tack för svaret! Det är just så det ser ut i världen . I väntan på att Doharundan ska börja röra sig så sakta skapar länder bilaterala avtal. Det bästa för världen vore väl om man kunde komma till ett gemensamt internationellt avtal. Det skulle också bidra mycket till att få både miljö- och klimataspekterna med på banan. Jag undrar: Hur ser handelsministern på möjligheterna att genomföra en Doharunda, som fyller eller någonting sådant, eller att kanske göra ett helt nytt omtag? Vad skulle världen må bäst av? 60 Statsrådet (M): Det finns flera alternativa vägar att gå, och en sådan tog vi upp på 2007 vid det stora handelsministermötet. Det handlade om ett grönt frihandelsavtal, alltså att underlätta för varor, tjänster och teknologier som är miljövänliga, helt enkelt att göra det enklare och billigare för människor att välja grönt. Då var det inte ett särskilt stort gensvar. Det har ökat, inte minst bland EU-länder. Jag tycker att det vore en utmärkt idé att föra fram vid nästa stora ministermöte på . Tid finns att arbeta upp momentum för detta. gäller det att fortsatt driva bilaterala förhandlingar, vilket vi nu gör inom EU, där vi förhoppningsvis snart kan öppna för förhandlingar med . Vi kommer snart att avsluta med och med . Vi jobbar med . Vi håller dessutom på att diskutera om vi ska ta steget att börja föra förhandlingar mellan och . Det finns många andra vägar att gå för enklare handel i världen . 61 (V): Jag har en fråga till energiminister . Hundratals personer rapporterar till tidningen att de producerar sin el själva. Den absoluta merparten gör det med hjälp av solceller. Till tidningen säger : Detta visar att det finns ett stort intresse för solel. Exakt så är det förstås. Över tusen personer väntar hos på installationsbidrag för solceller. Men regeringen föreslår nedskärningar på solenergin. Man lägger men bara på stöd till solceller. Det separata solvärmebidraget har regeringen avskaffat. Man kan undra vad solenergin har gjort för ont. Därför vill jag fråga energiministern: nya åtgärder ämnar ministern vidta för att främja utbyggnaden av solenergi i ? 62 Statsrådet (C): Tack för frågan, ! Det stämmer att det i finns ett växande intresse för småskalig el, inte bara solel utan också andra småskaliga lösningar. Det visar att det finns många konsumenter som vill ta saken i egna händer, som vill vara med och göra en egen insats för att ställa om till ett hållbart energisystem. Det var bakgrunden till att regeringen i budgeten bestämde sig för att inte avsluta solcellsstödet, som det var tänkt det skulle ha avslutats i och med utan att i stället förlänga solcellsstödet , till. Det är för denna typ av stöd en ovanligt . Det är sällan som vi i förväg säger att ett sådant stöd ska finnas på plats så . Men de kommande fyra åren kommer vi att satsa 210 nya miljoner just för att kunna möta och stötta de svenskar som står i begrepp att investera i småskaliga solelanläggningar. 63 (V): I det så kallade jobbmanifestet från valrörelsen som de borgerliga partierna hade tillsammans står det på s. 37: Ytterligare insatser görs för att stimulera utvecklingen av solceller och solvärme. Då undrar jag: Vilka ytterligare insatser gör regeringen för att stimulera solceller och solvärme som man lovade i valmanifestet? Solvärmebidraget är avskaffat. ligger installationsstödet för solceller på . Det ligger kvar på , men för drar man ned stödet. Det låter inte som ytterligare insatser. Det låter som rena nedskärningar, . 64 Statsrådet (C): Solcellsstödet är, precis som alla andra sådana här teknikriktade stöd, tillfälliga insatser. hade beslutat att solcellsstödet skulle avvecklas efter . Det skulle inte ha varit en krona till nya solceller vare sig , året därefter eller hela vägen . Det har regeringen nu ändrat på. Vi har lagt förslag till om att förlänga detta stöd , att satsa 210 nya miljoner just för att kunna möta engagemanget, just för att fortsätta att hålla solelstekniken under armarna till dess den kan stå på egna ben. Precis detta har vi gjort med solvärme tidigare. Det har funnits ett solvärmestöd som vi från regeringens sida beslutade att lägga förslag om att avveckla när vi såg att den tekniken kunde stå på egna ben. Det är precis så den här typen av teknikriktade stöd måste fungera. Vi går in för att hålla en teknik under armarna, men när den bär sig och kan stå på egna ben ska vi dra bort den typen av stöd. Vi ska inte i onödan använda skattebetalarnas pengar till att subventionera vissa tekniker. 65 (S): beslutade att ta tillbaka bemyndigandet för regeringen att sälja Post Nord eller börsintroducera bolaget. har de arbetat för att utveckla verksamheten och skapa nya jobb för de anställda med tanke på att brevmarknaden har gått ned. visar det sig att en annan statlig myndighet, , ställer mycket tydliga krav på Post Nord att de ska öppna upp sina affärsavtal och offentliggöra rabatter och liknande som de har på marknaden. Det hämmar företagets möjlighet att agera på en öppen postmarknad i . Då är min fråga till ansvarigt statsråd: Vad avser statsrådet att göra för att förhindra PTS att ställa den här typen av krav på Post Nord? 66 Statsrådet (C): Jag kan svara på den frågan även om jag inte är ansvarigt statsråd för Posten. Det ansvariga statsrådet är tyvärr inte närvarande vid just den här frågestunden. Däremot är jag ansvarig för och kan möjligen med den utgångspunkten göra några reflexioner på den här frågan. Postmarknaden är ett exempel på en situation där regeringen har både en roll som reglerare och en roll i egenskap av ägare av bolaget . I egenskap av reglerare vilket är det jag kan kommentera här är det extremt viktigt att vi från statens sida ser till att ha förutsättningar för en fungerande konkurrens på postmarknaden. Som ni vet finns det ett par aktörer som bedriver postverksamhet i . Det har inte minst i storstadsområdena lett till att vi har fått en värdefull pris- och servicekonkurrens som kommer konsumenterna till del. En förutsättning för att ha den konkurrensen är förstås att det finns transparens i de villkor, avgifter och andra förutsättningar som finns kring de bolag som opererar på marknaden, för annars fungerar inte konkurrensen. 67 (S): Tack så mycket för svaret, även om jag tycker att statsrådet gled undan huvudfrågan. Post Nord har faktiskt ett samhällsuppdrag att se till att postverksamheten fungerar i hela landet. Då är det viktigt att de också har möjlighet att agera i storstäderna, där det finns många olika former av postverksamhet, så att man inte låter enbart privata aktörer agera där, för då kommer staten att tvingas subventionera Post Nord för att företaget ska kunna upprätthålla sitt samhällsuppdrag för hela landet. Den poängen måste man se när man tittar på möjligheterna för Post Nord att utvecklas och kunna ge jobb för de människor som successivt får lämna posten på grund av att marknaden för brevförsändelser av olika slag minskar. Det är närmare 24 600 anställda . Det är viktigt att de ges samma möjligheter som andra företag på postmarknaden. Varför ska det här företaget offentliggöra sina affärsplaner, medan andra privata aktörer inte behöver göra det? Det blir ju osund konkurrens. Det är inte konkurrens på lika villkor. 68 Statsrådet (C): Vi har tack och lov, skulle jag vilja säga avskaffat Postens monopol i . Men Posten är fortfarande den helt dominerande aktören på den svenska postmarknaden. Den som kommer näst därefter är , som i vissa delar av landet tar upp värdefull konkurrens med Posten, till konsumenternas nytta. Intrycket att Post Nord och Posten inte skulle finnas i svenska storstadsområden tror jag knappast någon känner igen sig i. Gå runt i vilken stadsmiljö som helst, så ser man att de som är absolut dominerande också i stadsområdena är Posten, både när det gäller distribution av brev och när det gäller paket. När det finns en dominerande aktör på marknaden och man från regleringshåll vill se till att få en fungerande konkurrens är det extremt viktigt att vi ställer krav på att det finns en transparens i prissättningen och att det är möjligt att se vilka avgifter företaget tar ut, så att konkurrensen kan fungera. Det gäller på postmarknaden, det gäller på telemarknaden och det gäller på alla de tidigare monopolmarknader där vi har avreglerat men där det fortfarande finns en dominerande aktör. 69 (FP): Jag vill ställa en fråga till socialminister i ett ämne som är väldigt angeläget för mitt eget parti, , men också för socialministerns parti, . Vi står inför en generationsväxling på arbetsmarknaden. Det sker som de demografiska förändringarna leder till att allt färre människor ska försörja allt fler. En åldrande befolkning ställer också stora krav på välfärdssektorn, framför allt inom vården. blir vårdyrket allt mindre attraktivt, och nyrekryteringen haltar enligt en hel del studier. Med anledning av detta vill jag fråga socialministern om han avser att vidta några åtgärder för att göra vårdyrket mer attraktivt. 70 Socialminister (KD): Tack, , för en viktig fråga! Det här är en fråga som diskuteras bland annat inom regeringens framtidskommission. Ett av de teman när det gäller framtida utmaningar som berörs där handlar om just den demografiska utvecklingen och effekterna på arbetsmarknaden. Vi har kurvor som visar att vi kommer att vara fler som är gamla på samma gång ungefär, som vi kommer att ha väldigt många som avgår från arbeten inom välfärdssektorn, precis som säger. Jag tycker att vi ska möta detta på åtminstone tre olika sätt. Det ena handlar om att arbetsgivarna på de här områdena måste bli mer aktiva och säkerställa goda villkor som gör detta till attraktiva arbetsplatser. Det andra tror jag handlar om att förändra och förbättra utbildningarna på området. Där gör utbildningsminister en del saker ytterligare för att förstärka. Det tredje som jag vill säga är att fler unga måste välja yrkesinriktning efter var det finns en möjlighet att få jobb, och här finns det möjlighet att få jobb. 71 (FP): Tack till socialminister för svaret! Det finns även en annan aspekt av detta som är oerhört viktig i ett land som , som är ett stort land med många människor. Vi blir allt fler. En del bor i större städer, medan andra bor på mindre orter. Det finns socioekonomiska skillnader. Det är oerhört viktigt att inte bara vården utan hela hälsosektorn och hela välfärden är likvärdig i hela landet. Det finns en stor risk om vi inte klarar utmaningen att göra vårdyrket mer attraktivt att det kommer att hota likvärdigheten för vården i hela . Ser socialministern den risken, och hur kan man möta detta? Finns det några särskilda åtgärder? 72 Socialminister (KD): Det är precis som säger. I de framtidsscenarier som har skissats ser man att vi möjligen kommer att ha något lättare i de stora städerna att rekrytera personal till vård- och omsorgssektorn, medan det kommer att vara bekymmer i de mer glest befolkade delarna av , där de yngre kanske drar från hemorten och det blir en äldre befolkning kvar, vikande skattekraft och så vidare. Då finns det en del viktiga, stabila åtgärder som vi alltid måste tänka in i det sammanhanget. Det handlar om en fungerande skatteutjämning som säkrar resurser i alla delar av landet och självklart nya och växande företag. Men jag tror att vi kommer att behöva tänka ytterligare kring detta. Inte minst ligger det ett ansvar på kommuner och landsting som arbetsgivare att fundera över: Hur gör vi vår sektor mer attraktiv i en dragkamp om arbetskraft som väntar om hörnet, även om det känns främmande ? Hur får vi fler unga personer att välja vård och omsorg? Där kommer ju många av framtidens arbeten att finnas. 73 (S): Jag har en fråga till it-minister . Ett av sätten att få bukt med massarbetslösheten i är goda kommunikationer. Ett viktigt kommunikationssätt är it-infrastruktur. Det är inte bara viktigt utan nödvändigt för att hela ska kunna leva, med väl fungerande och snabba it-lösningar. Trots att vi har satsat länge på bredbandsutbyggnad får vi ändå höra att det inte fungerar ute på fältet. Det finns brist på it-tekniker. Det finns ingen riktig standard. Det finns ingen riktig vetskap om vart linorna egentligen går. En del kallar detta vilda västern. Beträffande andra kommunikationssätt har gjort en kapacitetsutredning. Kan tänka sig att göra en it-kapacitetsutredning? 74 Statsrådet (C): Tack för frågan från ! Det stämmer att utbyggnaden av den digitala infrastrukturen verkligen är en viktig framtidsfråga för . Det är en viktig fråga som kommer att avgöra stora delar av landets möjligheter att växa och utvecklas, så att vi kan ha likvärdiga villkor oavsett var vi bor i landet. Vi gör därför stora insatser från regeringen på olika sätt för att göra det här möjligt. I och med budgeten föreslår vi en hel bredbandsmiljard för att bygga ut bredband i delar av landet där operatörerna inte bygger ut. I Bredbandsforum, som väl känner till, arbetar vi tillsammans med operatörerna för att undanröja de hinder som kan finnas på vägen. ser vi till att frigöra alltmer spektrum i luften för att kunna bygga ut det mobila bredbandet så att vi kan täcka de delar av landet där det fysiska bredbandet inte räcker. Allt det här kommer att räcka långt. Frågan är: Hur långt? Jag planerar att framöver låta en utredare titta på: Hur långt räcker marknadens insatser? Hur långt räcker de saker som vi redan gör, och hur mycket ytterligare kan vi komma att behöva göra framöver för att hela landet ska ha bredband i världsklass? 75 (S): En miljon människor står fortfarande utanför it-samhället i . Ett av skälen det finns fler skäl är att det inte finns riktigt bra fungerande it-lösningar och bredbandslösningar. Då tycker jag inte att man kan vara nöjd med sakernas tillstånd och med hur det ser ut , utan då bör man titta in . Vad kan vi göra mer? Behöver det utbildas fler it-tekniker? Vi hör att det behövs. Behöver det göras en standard inom it-lösningar, som det finns inom elsektorn? Behöver det göras en ytterligare kartläggning? Är svaret på min fråga att det faktiskt ska tillsättas en kapacitetsutredning, eller var det något annat som skulle tillsätta? 76 Statsrådet (C): Jag funderar nu på hur vi kan forma ett uppdrag till en utredning som ska få titta på: Hur långt tar marknadens aktörer och deras investeringar oss på vägen mot att hela landet har bredband i världsklass? Det handlar om vägen mot bredbandsstrategins mål att av alla svenskar och alla företag ska ha minst . Vi behöver få en fingervisning om: Hur långt räcker marknadskrafterna till? Och hur stor insats behöver vi gå in med från det offentligas håll? hävdar att det inte finns bra bredband i . Då är det märkligt att i mätning efter mätning just när det gäller it-tillgång, it-mognad, utbyggnadshastighet och täckningsgrad faktiskt placerar sig i den internationella toppen. Det betyder inte att vi inte har utmaningar. Det betyder inte att vi inte behöver investera mer. Det behöver vi göra, inte minst för att öka täckningen, öka kapaciteten i näten och se till att det finns tillräckligt mycket utrymme i näten för att möta alla dessa smarta telefoner och alla tjänster som vi nu använder i de mobila näten. 77 (MP): Jag vill ställa frågan till i egenskap av socialminister men också som företrädare för regeringen, för det jag vill fråga om har bäring på många utgiftsområden. Det handlar om torterade, tortyrskadade, traumatiserade och krigsskadade flyktingar som kommer till . En tumregel säger att ungefär en tredjedel av de ca 30 000 som har kommit har skador i en omfattning som gör att de är handikappande. Det är koncentrationssvårigheter, sömnsvårigheter och ett existentiellt lidande. Tilltron och tilliten till medmänniskor är så oerhört skadad att det också blir ett stort integrationsproblem förutom ett vårdproblem. Det här är någonting som är väldigt lite känt i och som inte riktigt är omhändertaget av vårdapparaten. Det finns ideella aktörer, Röda Korset med flera, som bedriver sådan här vård. Den är ganska högt specialiserad, så det är också en kompetensutvecklingsfråga. Frågan är: Är du som socialminister beredd att titta över det här behovet för att kunna sätta i siffror vad det skulle behövas för tillskott? 78 Socialminister (KD): Tack, , för den frågan! Det är precis som säger. En hel del av de personer som kommer till kommer av flyktingskäl. En del kommer från de mest förfärliga förhållanden som man över huvud taget kan tänka sig och har med sig väldigt svåra skador som inte alltid syns utifrån men som de bär med sig inombords och som kan hämma alla möjligheter att leva ett innehållsrikt liv, helt enkelt, i vårt land. Jag har varit och tittat på en del av de här verksamheterna, och jag vet att det är oerhört resurskrävande. Det är ofta en långvarig behandling av människor som är väldigt trasiga. I har vi inte på mycket haft erfarenheter av krig där vi själva har drabbats, vilket vi ska vara tacksamma för. Därför behöver det byggas upp mer omkring detta. Jag är förstås villig att titta ytterligare på hur vi kan förstärka vården av de här personerna. 79 (MP): Jag är väldigt glad för att höra det svaret. Välkommen att titta på de verksamheter som finns i landet! Det är också intressant ur ett barn- och ungdomsperspektiv. Många av de unga människor som vi ser , som uppträder väldigt vilset och ibland felaktigt får diagnosen adhd, är egentligen det man kallar sekundärtraumatiserade. De lever alltså i familjer där någon av eller båda föräldrarna kommer från en flyktingsituation, ett trauma, och inte fungerar som föräldrar och inte kan ge det stöd som barnen behöver. Är ministern också beredd att utvidga det till ett barn- och ungdomsperspektiv? 80 Socialminister (KD): Jag tycker att det ligger i sakens natur att barn verkligen inte bör vänta eller behandlas annorlunda än vuxna, utan det känns snarare mer angeläget. Det är angeläget i alla fall. Ett problem i sammanhanget är att många finns utspridda över landet, och det är svårt att upprätthålla så här specialiserad vård över hela . Det behövs sannolikt centrum där man är duktigare än vad man är på andra ställen för att kunna ge bästa möjliga vård och behandling av de här personerna. Men här har vi ett ansvar tillsammans med landstingen för att kunna utveckla den här vården. Jag tror att det är ekonomiskt klokt. Framför allt är det ett medmänskligt ansvar. Brukaravgifter som finansiering av infrastrukturen 81 (C): Jag skulle vilja rikta mig till infrastrukturministern. Det gäller en fråga om brukaravgifter på järnväg. Skälet till det är att läget är totalt förvirrat just . uppfattning är att det inte är legalt med brukaravgifter. Fristående utredare som har tittat på frågan, med lång erfarenhet från Järnvägsstyrelsen, säger att de inte ser något hinder. Frågan är inte prövad av Transportstyrelsen som har att granska regelverk. Och i infrastrukturpropositionen, s. 61, står det: Regeringen utesluter inte att det kan bli aktuellt även med järnvägsinvesteringar som finansieras med lån som återbetalas med brukaravgifter. Vidare står det: Innan det kan bli aktuellt att finansiera en järnvägsinvestering helt eller delvis med förhöjda avgifter enligt denna bestämmelse behövs dock en fördjupad analys av den aktuella regleringen. Frågan är: Vilken ambition har infrastrukturministern när det gäller att använda brukaravgifter som medfinansieringsform för större infrastrukturprojekt? 82 Statsrådet (M): När det gäller just investeringar i infrastruktur känner vi igen oss alltmer i fråga om att det har förekommit när det gäller vägsidan. Det har också specialiserats så att det är tillåtet att ta ut just brukaravgifter på EU-nivå när det gäller broar och tunnlar. Men frågan har också mer och mer börjat ställas när det gäller järnvägen. Det finns egentligen en möjlighet till brukaravgift, men vi kanske är vana att höra det vid namnet banavgift. Men det förutsätter att det gäller hela järnvägssystemet, alla som använder det. Ska man ta ut det här ska det också egentligen vara en ny och kanske separat sträcka.