prot · H00939 · 2012-12-07 00:00:00 — Jag är naturligtvis väldigt tacksam för att känner sådan omsorg om min trovärdighet i EU-samarbetet och och kan på den punkten ge honom relativt betryggande besked om att har mycket hög trovärdighet och betraktas som ett av de länder som står upp för att man ska ha tydlighet och öppenhet i de här diskussionerna. Det tror jag är en kultur vi ska bevara. Jag tycker också att det är bra att vi kan hitta en samsyn med Socialdemokraterna, och kring bankunionen och andra besvärliga frågor där vi utifrån gemensamma intressen gemensamt ska förhandla så bra som det går för . Överläggningen var härmed avslutad. 9 § Svar på interpellation 2012/13:83 om åtgärder mot fattigdom 50 Finansminister (M): har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att förhindra fattigdom i . ska vara ett samhälle som håller ihop. Ekonomiska kriser slår ofta hårt mot dem som har det allra sämst. Regeringens politik har därför inriktats på att öka sysselsättningen och motverka att arbetslösheten biter sig fast. har sysselsättningen ökat med 200 000 personer, och utanförskapet har minskat med drygt 200 000 personer. Tack vare en ansvarsfull ekonomisk politik som värnat ordning och reda i offentliga finanser har vi också kunnat stärka välfärden. Regeringen har infört en rad riktade satsningar mot grupper med svag ekonomi: höjt flerbarnstillägg, höjt bostadsbidrag för unga utan barn och för barnfamiljer, höjd grundnivå i föräldraförsäkringen och höjt bostadstillägg för pensionärer. Tillsammans med regeringens reformer för att stärka kvaliteten i utbildningsväsendet är dessa satsningar centrala för att utjämna livsvillkor och välfärd . Den omfördelning som äger rum via offentligt finansierad vård, skola och omsorg är grundläggande för att utjämna människors livsvillkor. Det är regeringens fortsatta ambition att ytterligare stärka arbetslinjen och bedriva en effektiv fördelningspolitik som gagnar dem som har det allra sämst. Det bästa sättet att minska risken för fattigdom är just att få fler i arbete. Regeringen vill därför underlätta övergången mellan ekonomiskt bistånd och arbete. Eftersom en högre arbetsinkomst reducerar biståndet är det inte alltid tillräckligt lönsamt att börja arbeta eller att utöka sin arbetstid för personer med ekonomiskt bistånd. Regeringen avser därför att föreslå förändringar i beräkningen av rätten till bistånd. 51 (S): Tack så mycket för svaret! sade i sin förra interpellationsdebatt att han hade hög trovärdighet i resten av världen. Jag börjar tvivla på den saken. Det är möjligt att han har hög trovärdighet i andra länder, men när det börjar bli så tokigt att inte kan göra rätt prognoser i budgeten och när påstår saker som är rent felaktiga börjar jag fundera på om verkligen ska vara så nöjd med sakernas tillstånd som han faktiskt är. Han säger att det är viktigt att hålla ihop . har tydligen inte lyssnat på sin egen statsminister som gång på gång har sagt att det måste vara större skillnad mellan den som är sjuk och den som är frisk. Det måste vara större skillnad mellan den som är arbetslös och den som har ett arbete. Annars kommer de arbetslösa inte att gå till arbete. Om de sjuka och arbetslösa inte blir fattiga nog kommer de inte att gå till arbete, säger statsministern. Det brukar faktiskt även göra. Han kallar det för incitament. Till viss del sade det även i det skriftliga svaret på min interpellation. På vilket sätt håller samhället ihop om det ska vara större skillnad? Ska det vara större skillnad, eller ska det inte vara större skillnad? Vilken människosyn har ? Vi byggde upp ett land där vi höll ihop grupperna och där vi trodde på människornas vilja att faktiskt arbeta, för det är det människor vill. Ni har sett till att sysselsättningen har sjunkit. Arbetslösheten är , ungdomsarbetslösheten är högre än EU-genomsnittet och långtidsarbetslösheten har nästan tredubblats under tid. Ändå står här och säger att han är ganska nöjd med sakernas tillstånd och tycker att regeringen har gjort mycket. S-kvinnorna i har ett tag haft temamöten som handlar om fattigdom och barnfattigdom. Vi har bjudit in olika organisationer. Det vi får höra om hur det ser ut i är förfärligt. När vi bjöd in berättade de hur människor kommer till dem och luktar illa ur munnen därför att tänderna har ruttnat. De är ofria nog att inte ha råd att gå till tandläkaren. Vi får höra från olika kyrkor hur de får se till att människor får mat för dagen. Vi har fått höra från att de börjar likna situationen vid tiden , när det var allmosor som skulle rädda de fattiga, men alla räddades inte. Vi har haft en stark offentlig sektor i där vi har tagit hand om människor, där vi har sett till att ingen ska vara fattig. har kommit med sin rapport där de visar att barnfattigdomen fortsatt är hög. 225 000 barn drabbas av politik, eftersom ni har försämrat för de sjuka och för de arbetslösa. Och arbetslösheten har ju inte sjunkit. Fattiga barn löper större risk att bli mobbade i skolan. Fattiga barn får sämre resultat i skolan. Fattiga barn har färre möjligheter på sin fritid. Det har inte försökt att göra någonting åt. Han påstår i sitt svar att han vill ha ett samhälle som håller ihop, men i dagens håller samhället på att spricka. Det här duger inte, . 52 Finansminister (M): Det är viktigt att vi talar om människor som lever under svåra materiella förhållanden, därför att det är en central del i den svenska modellen att vi bättre än de flesta andra länder ser till att även de som har det sämst har en relativt god standard. Vi har fått ny statistik från som visar att andelen med svår materiell standard är lägre i än i praktiskt taget alla de andra länderna. Det var i . Det är bättre siffror än , , , , och andra traditionella nordeuropeiska välfärdsländer som klarar sig relativt bra. Under krisåren är det alltså så att de här siffrorna har minskat. Vi låg på 2005 och på 2006. Det är väldigt få EU-länder som har upplevt en utveckling där svåra materiella förhållanden har minskat . Detsamma gäller när man tittar på barnfattigdom. Även på det området har vi nu fått ny statistik. Då kan man se att alltså ligger näst bäst till på det området. Det är bara som har jämförbara siffror, och de ligger i princip på samma nivå som vi. Sedan kommer , , , , , och ett antal andra länder. De nordiska välfärdsstaterna, med i spetsen, klarar fattigdom och att hålla ihop samhället bättre än de flesta andra länder. Det är det vi också vet från andra siffror om förmögenhetskoncentration och inkomstskillnader. Det här är naturligtvis väldigt glädjande. Det beror på att vi i har en stor välfärdsstat och på att vi nu har börjat hantera de problem som Socialdemokraternas utanförskap skapade. Under en svår ekonomisk kris har vi alltså lyckats hålla siffrorna på en bra nivå. Genom åtgärder som gör att det lönar sig bättre att arbeta, att det är fler företag som vill anställa och att det finns företag som vill växa har vi fått en stigande sysselsättning i privat sektor. Det är alltså 200 000 fler som arbetar än det var 2006. Det är alltså 200 000 färre i utanförskapet än det var 2006. Arbetslinjen är naturligtvis viktig, men den räcker inte. Vi måste komplettera med viktiga välfärdsinsatser. Där vill jag särskilt nämna att vi satsar stora resurser på att förbättra välfärdsservicen i barnomsorg, äldreomsorg och sjukvård, där vi bland annat har genomfört förändringar för att vi ska ha bättre utbildade lärare som har större möjligheter att undervisa. Den andra försvarslinjen i den politiken är naturligtvis att vi har gjort väldigt tydliga fördelningspolitiska insatser i praktiskt taget varje budgetproposition. Det har handlat om att vi har förstärkt barndelen i bostadsbidragen. Det har handlat om att vi har förstärkt det särskilda stödet för äldre i äldrebostadsstödet. Det handlar om att vi har sänkt skatten för pensionärer, och det handlar om att vi har gjort en lång rad riktade insatser som i första hand ska hjälpa människor med svag materiell ställning. , och har skapat ett samhälle med mindre ekonomiska skillnader och större ekonomisk trygghet än de flesta andra länder i världen. Det är en väldigt positiv utveckling. Det faktum att vi nu också kan kombinera det med en arbetsmarknad som präglas av mer av flexibilitet, större dynamik och en stigande sysselsättning är positivt. Sedan har vi en väldigt besvärlig ekonomisk kris, och den kommer att prägla , precis som den präglar alla andra länder. Men jag tror att de flesta är medvetna om att den ekonomiska krisen inte har sitt ursprung i , utan den sammanhänger mer med den misskötsel av offentliga finanser som vi har upplevt i ett antal andra europeiska länder. 53 (S): Det låter märkligt när talar, är så nöjd över sakernas situation och rabblar upp en mängd länder som har det sämre. Faktum kvarstår att 70 000 människor har varit arbetslösa , att arbetslösheten är och att under tid har långtidsarbetslösheten nästan tredubblats. Sedan kan stå här och vara nöjd och säga att det är mycket bättre än i andra länder. Det hjälper inte de fattiga människorna. Människorna upplever ofrihet när de får gå med mössan i hand till någon av våra kyrkor, eller för att få hjälp och mat för dagen. Kommunernas ekonomi har grävts ur i takt med att arbetslösheten är för hög och att ni inte har höjt anslagen till kommunerna i tillräckligt stor utsträckning. Ni har sett till att det numera finns avdelningar med 7080 barn på fritidshemmen. De barnen får ingen bra fritid. Jag vet att personalen gör ett enormt arbete, men man kan inte kalla det för att barnen får en rik fritid även om personalen gör sitt yttersta och jobbar på. Ni har sett till att kommunernas ekonomi har blivit sämre. kommer förstås att säga att det inte blir så om man räknar på ett annat sätt. Då har de fått bättre ekonomi än vad de hade tänkt sig. Men vi vet i praktiken, inte på planeten långt borta där befinner sig utan hos människorna i respektive kommun, att verksamheterna blir sämre. Kvaliteten sjunker, trots att påstår att han höjer kvaliteten. Det är för att kommunerna inte har möjlighet att satsa så mycket som . De ser ingen långsiktig satsning från regeringens sida. Ofrihet, barn som får sämre resultat i skolan, färre möjligheter vad leder det till i förlängningen? I förlängningen leder det till större skillnader i samhället, vilket leder till oro i samhället. har mycket riktigt påpekat att det finns länder som har det värre och där de rika är rädda för de fattiga. De måste bygga in sina samhällen med murar och låsa om sig så att ingen kan komma in. De fattiga är farliga. Om vi fortsätter utvecklingen där bejakar, eller åtminstone inte ser, skillnaderna kommer oron att öka och vi kommer att få ännu mindre förståelse för varandra. De rika barnen ska få det lättare att göra läxor, glida omkring på en räkmacka genom livet och göra karriär, men de fattiga barnen ska inte få hjälp. De ska buntas ihop i stora grupper, inte få läxhjälp, inte få en rik fritid. Då får vi större klyftor i samhället som leder till stor oro. I andra länder leder det till att ungdomar sedan tar saken i egna händer, bränner bilar, startar ungdomsupplopp och så vidare. Så ska vi inte ha det i . Vi ska förebygga och se till så att alla är med . I dagens läge går vi åt fel håll. Vi ska inte ha ett enda fattigt barn i , . 54 (M): Jag tänkte uppehålla mig lite vid den rapport som presenterades i går av . Man använder sig av två mått. Det ena är låg inkomststandard. Det baserar sig på hur många som befinner sig av nivån för medianinkomsten. Det andra måttet handlar om hur många som befinner sig under nivån för försörjningsstöd. Om vi tittar på kurvorna kan vi konstatera att oavsett vilket mått vi använder har mängden nära nog halverats sedan toppen 1998. Om jag inte minns fel var det en socialdemokratisk regering då. Vi hade alltså då en absolut högsta topp när det gällde barn som befinner sig i fattigdom. I spåren av den finanskris vi har befunnit oss i, som vi tack och lov har varit relativt förskonade från i , har vi ändå sett något av en uppgång. Men trenden ser återigen ut att sjunka. Om vi sedan tittar på den period som det finns statistik från, nämligen , framgår det att det har varit så att de som har befunnit sig under nivån för försörjningsstöd har varit fler än de som har befunnit sig under nivån för låg inkomststandard. Med anledning av detta vill jag ställa två frågor till . Är det bra eller dåligt enligt att fler får det bättre och att fler hamnar i arbete så att fler får en högre standard totalt sett i samhället? Anser att det ökar eller minskar möjligheterna för de mest utsatta om fler kommer i arbete och den totala inkomststandarden i samhället skapar större resurser för att över huvud taget ha något att fördela? Ökar eller minskar chanserna? 55 Finansminister (M): nämner utvecklingen för barn med dålig ekonomisk standard och svag materiell standard. Låt mig då redovisa EU-Silcs statistik, det vill säga den statistik som tar fram och som bedöms vara mest rimlig. hade 2005 en andel med barn som befann sig i materiell fattigdom på . Den minskade sedan till 1,7 för att till 2010 minska till 1,3 och ligga kvar på 1,3. Det här ska då jämföras med att ligger på 2,6, på 2,9, på 3,2. Genomsnittet för EU-27 är då . Några av länderna, till exempel och , ligger . Svenska välfärdsstaten, den nordiska välfärdsmodellen, står sig väl som utjämnare av livschanserna. Även under de år det har varit kris, där EU i genomsnitt har upplevt en ökad fattigdom, genomsnittet på marginalerna har gått upp, har vi i vidmakthållit låga siffror och fortsatt att pressa dem tillbaka. Det är naturligtvis positivt. undrar om det finns länder som har det sämre än . Låt oss konstatera att det finns nästan inga länder som har det bättre än . Vi ska naturligtvis fortsätta att göra framsteg. Men som den här statistiken redovisar finns det inte andra länder som klarar barnfattigdom och social utsatthet bättre än . Det här har också understrukits i en ny rapport från , Measuring child poverty, där man försöker samla ihop dessa resultat. I den undersökningen ligger tillsammans med på lägst andel av de länder i FN som man har undersökt. I är det återigen av barnen. Även sett till relativ standard, alltså hur många av barnen som lever i familjer som har av genomsnittsinkomsten, är det åter och som har de bästa förhållandena. Man konstaterar i Unicefrapporten att andelen barn som saknar två eller fler av de kriterier som anses normala och nödvändiga för barn är näst lägst i av alla de länder man jämför med. I det fallet är det återigen som är bättre. Man kan också konstatera, vilket Unicefrapporten framhåller, att , tillsammans med och , är det land som satsar mest på barnfamiljerna i vår välfärdsmodell. Det beror på att vi har en unikt väl utbyggd barnomsorg som naturligtvis är en positiv del av detta och ett rätt omfattande familjestöd i övrigt. Utvecklingen i är problematisk. Den har gått åt rätt håll. Vi har minskat andelen barn med låg materiell standard, även i när de måtten har ökat kraftigt i andra länder, inklusive att vi har sett en bättre nivå i än vad vi upplever i de andra nordiska välfärdsländerna, som också är ett föredöme när det gäller att skapa trygghet. Problemet för är att det hon förordar, det vill säga en kraftig skattehöjning på 3035 miljarder för företagen i det här besvärliga ekonomiska läget, naturligtvis skulle leda till att vi får fler varsel. Om man ringer till ett industriföretag och frågar vad de skulle göra om vi höjde arbetsgivaravgifterna för unga, inte sänkte bolagsskatten eller lade på andra skattebelastningar är det klart att de svarar att lönsamheten skulle sjunka, och då skulle tyvärr effekten bli ökade varsel och ökad otrygghet. Med regeringens politik upprätthåller vi arbetslinjen, och vi kompletterar den med en väl fungerande välfärdspolitik. Vi har en av världens mest utbyggda välfärdsstater, där vi under varje budgetproposition även under krisåren har kunnat presentera nya åtgärder för att förbättra fördelningen. Det har handlat om till exempel barndel i bostadsbidraget eller förbättrade bostadsstöd till pensionärer. Det beror på att prioriteringen att hålla ihop , som Alliansen har lyckats med, är en framgångsfaktor för . 56 (S): Jag ska alltså tolka det säger som att statsministern har fel; det ska inte vara större skillnad. Statsministern brukar plädera för det: Det ska vara större skillnad mellan den som är sjuk och den som är frisk! Det ska vara större skillnad mellan den som har ett arbete och den som inte har ett arbete! Jag skulle gärna vilja ha svar på frågan om statsministern har fel när han säger så. Jag vet att ni brukar kalla det jobblinjen, men det är ju ingen jobblinje arbetslösheten har inte sjunkit. De åtgärder ni har tagit till har inte lett till lägre arbetslöshet, utan de har lett till ökade klyftor. De har lett till sämre möjligheter för fattiga barn. Ungdomsarbetslösheten är högre än EU-genomsnittet, trots att ni genomför branschsubventioner och trots att ni påstår att ni har gjort saker för ungdomsarbetslösheten. Det har inte hjälpt. Då kanske man skulle byta politik och fundera på vad man ska göra i stället, något som biter bättre. Vi behöver en jobbpolitik. Jag fick en fråga här tidigare om jag ville ha lägre arbetslöshet. Svaret är naturligtvis ja. Problemet är att vi har en regering som inte har en jobbpolitik värd namnet, inte har en efterfrågestimulans i sin budget, inte höjer barnbidraget och inte investerar tillräckligt i infrastruktur, bostadsbyggande, skolan, omvårdnaden och vården. Det är därför klyftorna ökar. Sedan kan stå här och påstå att det är så himla mycket sämre i andra länder. Vi har en stark ekonomi tack vare de budgetregler Socialdemokraterna satte upp , efter den hemmagjorda kris vi fick med borgarna . Den starka ekonomin duger dock inte, för vi måste använda pengarna till att hjälpa de fattiga barnen. 57 (M): Jag skulle vilja påstå att det finns en bred enighet från i stort sett alla partier i om att vi ska ha ett samhälle som håller ihop. måste man betona vikten av att föra en politik som faktiskt gör att vi kan upprätthålla välfärden. Här handlar det om att man skapar förutsättningar för att konkurrera i en global miljö. Självklart vill ingen att det ska finnas fattiga barn. Det är självklart. Förutsättningen för att över huvud taget kunna göra en fördelning i samhället är dock att det finns resurser att fördela. Tittar man på de olika alternativ som presenteras i kammaren är det faktiskt så att den skattechock Socialdemokraterna vill införa för företag och arbete knappast skapar förutsättningar för att det i förlängningen ska finnas någonting att fördela. Det är viktigt att man har perspektivet att vi konkurrerar i en global miljö och att det utan företagen och deras möjligheter att konkurrera inte kommer att finnas några arbetstillfällen. Finns det inga arbetstillfällen finns det heller ingenting att fördela. har alltså en läxa att göra där hemma för att se till att det faktiskt finns förutsättningar att skapa arbete. Det är nämligen det som i förlängningen gör att vi kan ha en fördelning och att vi kan motverka att det finns fattiga barn. 58 Finansminister (M): Låt mig understryka att den nordiska välfärdsmodellen så som den har utvecklats av alliansregeringen och liknande regeringar i , och tillsammans med socialdemokrater under de år vi har skiftat makten är en av de trevligaste och mest sympatiska samhällsmodeller vi har. Den skapar en hög grad av jämlikhet, trygghet och öppenhet, vilket vi har lyckats förena med en hög grad av dynamik. Låt mig bara redovisa andelen utsatta, alltså om vi tittar på den andel i det svenska samhället som lever på låg materiell standard. Den är lägre än i länder som , , och . Den har under de år med en alliansregering vi har upplevt, , minskat från till ned mot trots att vi har genomgått den värsta ekonomiska krisen sedan depressionen. Låt mig också redovisa de siffror för barnfattigdom som finns med i statistik. Där kan man se att andelen barn med svår materiell standard har minskat från 2011. Låt mig även påpeka att när granskar siffrorna och gör sin egen bedömning kommer ut som det land som tillsammans med och satsar mest på familjepolitiken. Det är tillsammans med , som är det land som har den minsta andelen barn som saknar några av de kriterier vi ofta bedömer som nödvändiga för ett anständigt liv. Detta sammanhänger naturligtvis med att vi har jobbat mycket extensivt med att skapa förutsättningar. Vi har haft en förstärkt arbetslinje och kombinerat den med åtgärder för att förbättra fördelningen och skapa trygghet i samhället. Det är den samhällsmodell vi tror är väldigt bra och som vi tror skulle hotas av den socialdemokratiska skattechock som skulle slå ut jobb och sysselsättning i ett svårt ekonomiskt läge. Överläggningen var härmed avslutad. 10 § Svar på interpellationerna 2012/13:89 och 130 om regeringens prioriteringar i budgeten 59 Finansminister (M): har frågat mig om jag står fast vid en bolagsskattesänkning om i nuvarande konjunkturläge. Dessutom har frågat mig om sänkningen av bolagsskatten är en prioriterad fråga när varslen ökar. har varslen ökat. Det är tydligt att företagen nu känner av en lägre efterfrågan från omvärlden. Det är bekymmersamt. Vi följer utvecklingen noga. är en liten, öppen och exportberoende ekonomi. När konjunkturen försämras i omvärlden slår det mot den svenska ekonomin. I den prognos som presenterades i budgetpropositionen bedömde vi att tillväxten skulle bli dämpad och att sysselsättningen skulle utvecklas svagt . Det är ännu för tidigt att säga om de ökade varslen är tecken på att konjunkturen är på väg att försvagas ytterligare, men risken för en sådan försvagning visar sig nu allt tydligare. Tack vare starka offentliga finanser har vi resurser att hantera en försämrad utveckling. När konjunkturen försvagas är det av central betydelse att vi använder starka offentliga finanser till att skjuta in energi i ekonomin. Regeringen har lagt en offensiv budgetproposition . Vi satsar totalt på åtgärder som skapar jobb, förbättrar välfärden och stärker konkurrenskraften. Viktiga inslag är betydande satsningar på infrastruktur och forskning och på arbetsmarknadspolitiken. Dessutom föreslår vi en sänkt bolagsskattesats till . Bolagsskattesänkningen på finansieras delvis med en begränsning av ränteavdragen på . Bolagsskatten har stor betydelse för investeringar, välfärd och tillväxt i . Sänkt bolagsskatt leder till fler investeringar. Det ökar både kapitalstocken och kapitalintensiteten i svensk ekonomi. En högre kapitalintensitet i företagen ökar produktiviteten, vilket skapar utrymme för högre löner. Vi för en politik som möjliggör en gynnsam reallöneutveckling för svenska löntagare. Högre löner ökar arbetsutbudet och sysselsättningen. 60 (S): Först vill jag tacka finansministern för svaret. Läget i mitt hemlän län och i är inte gott. Varslen ökar, näst intill lavinartat. Nästan får vi höra nyheter om företag som varslar sina anställda om uppsägning eller företag som inleder förhandlingar med sina anställda om arbetstidsförkortningar, lönesänkningar, permitteringar och så vidare. Ja, det stämmer att konjunkturen är bekymmersam, inte minst inom EU, men även globalt. förutsättningar att möta den pågående lågkonjunkturen är relativt goda. Det finns ett gemensamt regelverk i riksdag, efter krisåren med den förra borgerliga regeringen, om att vi alltid ska ha goda och sunda statsfinanser. Det innebär bland annat att vi sparar mer pengar i goda tider för att kunna investera i konjunkturstimulerande aktiviteter när det råder sämre tider. Just , finansministern, är det sämre tider, faktiskt en rejäl uppförsbacke. Arbetsförmedlingens nya prognos visar att arbetslösheten stiger till och till från . Att inte arbetslösheten ökar mer sammanhänger med att utbudet av arbetskraft dämpas under dessa år, vilket beror på att fler antas välja att studera. Företagen är mycket dystra inför . De räknar med en svag efterfrågan på varor och tjänster, och deras rekryteringsplaner är nedtonade.