prot · H00943 · 2012-12-13 00:00:00 — 1 § Justering av protokoll Justerades protokollet för . 2 § Meddelande om skriftliga frågor och svar under juluppehållet Förste vice talmannen meddelade att talmannen beslutat att skriftliga frågor som lämnats in kl. 10.00fredagen skulle besvaras senast efter det att frågan framställts. 3 § Meddelande om information från regeringen Förste vice talmannen meddelade att skulle statsminister (M) lämna information från Europeiska rådets möte . 4 § Hänvisning av ärenden till utskott Föredrogs och hänvisades Proposition 2012/13:31 till socialförsäkringsutskottet Skrivelse 2012/13:48 till skatteutskottet Föredrogs trafikutskottets betänkande 2012/13:TU1 Utgiftsområde 22 Kommunikationer (prop. 2012/13:1 delvis). 1 (S): Inledningsvis vill jag yrka bifall till reservation 3 och 10. Jag vill också tacka de många människor som har hört av sig. Jag har frågat efter inspel till diskussionen om vårt arbete i utskottet på Facebook och på Twitter. Jag har fått jättestor respons där och via mejl och brev. Jag vill tacka för detta, och jag hoppas att jag kan ge uttryck för den frustration som många människor känner över den situation vår järnväg befinner sig i . har haft en moderatledd regering. har den moderatledda regeringen ansvarat för järnvägen och dess underhåll och organisation. När regeringen tillträdde hade man i opposition föreslagit stora neddragningar av järnvägsunderhållet och järnvägsinvesteringarna. Väl vid makten fortsatte man på den inslagna vägen. konstaterade i tidningen att har överinvesterat i järnväg. Jag säger det en gång till: har överinvesterat i järnväg. Så lät det när regeringen tågade in i . För två vintrar sedan riktade infrastrukturminister en uppmaning till resenärerna. Hon uppmanade alla resenärer att tänka över om de verkligen måste resa. Om frågan besvarades med ja manade infrastrukturministern resenärerna att vara väl förberedda med kläder, skor, matsäck, filtar och termos. Det är infrastrukturministers råd till dem som vill resa . har det låtit annorlunda. Vi ser vintern an med tillförsikt, sade infrastrukturministern efter genomförda vinterövningar. Vi har tagit lärdom av och gör allt som rimligen kan göras för att trafiken ska fungera, skriver infrastrukturministern på regeringens hemsida. Förberedelserna är bättre, och tågen kommer att gå, sade hon till tidningen . Så kom snön, så kom kaoset, så kom de inställda tågen, precis som alla andra vintrar med borgerlig regering. Det är möjligt att vi timmarna efter ett stort snöfall måste acceptera störningar i tågtrafiken och flygtrafiken och att vi måste ploga på vägarna. Men sedan måste trafiken fungera, och så har inte varit fallet. Trots att mer än har gått sedan snön kom dras trafiken fortfarande med förseningar. Trots att det är en högst normal vinter ställer SJ in hundratals tåg . Tusentals resenärer kommer inte hem till de nära och kära eller kommer inte ens till arbetet den tid som det var tänkt. Trots alla fina ord om förberedelser tog det inte mer än någon timmes snöande innan låg nere. Trots alla fina ord om förberedelser gör sig snöproblemen påminda i hela systemet. Vi tvingas konstatera att regeringen har tappat greppet om tågtrafiken. Om detta med regeringens egna ord är de bästa förberedelser de förmår då, fru talman, är det att byta regering. Det är dags att byta till en regering som vågar se järnvägens brister och byta till en regering som har en konkret politik för att åtgärda dem och åter ge en järnväg värd namnet. har tillsammans med och ett par andra länder mest missnöjda järnvägsresenärer. resenärer är till och med något mer nöjda än de svenska. kom Svenskt Kvalitetsindex. Trots att mätningen är gjord på barmarkstid, det vill säga före det senaste snökaoset, är det ingen uppbygglig läsning. Sedan regeringen tog över rodret och infrastrukturpolitiken har förtroendet för järnvägstrafiken och SJ sjunkit dramatiskt. Detta år är tillsammans med det år då förtroendet är det lägsta någonsin för SJ och järnvägstrafiken. Men även om SJ har sitt ansvar faller det tunga ansvaret på regeringen. Ansvaret faller tungt för att regeringen under den här mandatperioden har halverat nyinvesteringarna i järnväg. Det faller tungt för att de har vägrat ta itu med järnvägsunderhållets bristfälliga organisation, trots förnedrande nederlag här i riksdags kammare. Det faller tungt för att de här, trots år av järnvägskaos, lägger en budget på bord som inte klarar den nivå som och anser krävs för ett fungerande underhåll. Regeringen har tidigare i denna kammare slagit sig för bröstet för historiens största infrastruktursatsning. Regelbundet under regeringens vid makten har olika utspel gjorts om nya underhållssatsningar. Jag försökte göra en sammanställning i går, men jag hade inte ens plats i mitt talarmanus för alla satsningar, pressmeddelanden och nystarter som har gjorts för järnvägen och järnvägsunderhållet. Verkligheten visar dock en annan bild. För sjunker underhållsbudgeten. Det som marknadsfördes som en satsning var i själva verket en neddragning. Det är det som gör att de stora underhållsentreprenörerna nu varslar om uppsägningar. varslade 50 personer om uppsägning. Sedan meddelade största entreprenör Infranord att de planerar stora personalneddragningar. Hur kommer det sig att regeringens satsningar när de kommer på bord visar sig vara neddragningar? Hur kommer det sig att järnvägsresenärer med borgerlig regering är betydligt mer missnöjda än när den borgerliga regeringen tillträdde? Hur kommer det sig att entreprenörerna varslar om uppsägning i stället för att göra nyanställningar? Det verkar finnas två parallella universum: regeringens universum och verkligheten. I regeringens parallella universum fungerar tågtrafiken finfint. I gårdagens TV4 kunde vi höra att det är bättre . Så sade trafikministern. I verkligheten fryser resenärerna på perrongerna. I regeringens parallella universum har förberedelserna aldrig varit bättre. I verkligheten fungerar inte när det börjar snöa. I regeringens parallella universum skickas regelbundet pressmeddelanden ut om nya underhållssatsningar. I verkligheten varslar underhållsentreprenörerna sina anställa om uppsägning. På valdagen lär regeringen bli varse att väljarna lever i den alldeles verkliga verkligheten. (Applåder) (FÖRSTE VICE TALMANNEN: Får jag be ledamoten att förtydliga yrkandena. Reservationerna 3 och 10 finns inte med i betänkandet.) Jag får återkomma till det i replikskiftet. Jag syftade på fel betänkande. I detta anförande instämde , , , , och (alla S). 2 (MP): Jag vill börja med att instämma i det sade. Jag vill också ställa frågan: Hur mycket ska man behöva stå ut med som tågresenär i avregleringens förlorade land? Uppgivna resenärer säger i radio- och tv-intervjuer att man får räkna med att komma för sent när man tar tåget. Men är det okej? Är det okej att priset på månadskort över går upp med det dubbla när olika operatörer inte längre kommer överens? Är det okej att barnen blir avslängda från bussar och tåg om de inte har rätt biljetter? Är det okej att resenärerna får böta om de inte hinner köpa biljett innan de kastar sig på tåget? Den senaste i raden av effekter av tågpolitik är att SJ har börjat ställa in tågen när de behöver servas. stod många resenärer på landets perronger med lång näsa. De hade missat att SJ gick ut och berättade att de skulle ställa in 180 tågavgångar för att köra tågen till verkstaden och avisa och reparera dem innan jultrafiken börjar. När vi i trafikutskottet träffade SJ och ledning fick vi höra att de hade en god samverkan och en god framförhållning inför vintervädret. Jag tycker inte att man har en god framförhållning om man inte kan serva tågen utan att ställa in avgångar. Jag tycker att det är ett tydligt tecken på en dålig framförhållning och ytterligare ett bevis på att vi har två stora fel och brister i tågsystemet. Det handlar både om brist på pengar och om brist på samordning. Infrastrukturminister säger nu att regeringen tänker satsa mer på järnvägen, men inte så mycket här och utan framför allt under nästa mandatperiod. Det är både långt fram i tiden och långt ifrån tillräckligt, men ändå är det ett litet steg i rätt riktning. Jag vill faktiskt ge vår infrastrukturminister lite beröm. Jag förstår att hon har haft en tuff match mot herrarna . Men tågresenärerna och godsköparna förtjänar bättre. Det duger inte att mala om historiska satsningar på järnvägen så länge resenärerna står och fryser på perrongerna. Det duger inte att skjuta skulden på tidigare regeringar så länge man inte gör tillräckligt själv. Det duger inte säga att det är väl bra att SJ servar tågen så att de fungerar i jultrafiken när människor förgäves står och väntar på tåg som står på verkstaden. står ekonomisk-politiska talesperson Per och delar ut flygblad till tågresenärerna på Centralen här i . Det gör han helt enkelt därför att de förtjänar bättre. Jag undrar hur ofta möter tågresenärer som väntar på försenade tåg eller som ställs inför fullbordat faktum att tågen helt sonika ställts in? Vi behöver en ny tågordning där resenärerna och godsköparna sätts i centrum. Vi behöver en ordning där får huvudansvaret för järnvägsunderhållet, terminalerna, verkstäderna och stationerna. Vi behöver en ordning där de olika tågoperatörerna samarbetar kring tidtabeller och biljettsystem och väntar in varandras tåg. Vi behöver en ordning där tågen hinner servas mellan körningarna. En fungerande järnväg är viktig av flera skäl. Resenärerna och godsköparna ska kunna känna sig trygga med att tågen kommer fram . Det ska vara enkelt att köpa biljett. Det ska finnas öppna och varma väntsalar. Kort sagt ska järnvägen vara det bästa, enklaste och billigaste alternativet. Samma sak gäller all kollektivtrafik. och kollektivtrafik är också viktiga verktyg för att lösa klimatfrågan. För mig som miljöpartist är det så självklart att jag ibland glömmer bort att säga det. Våra inrikes transporter står för av våra samlade koldioxidutsläpp. I det här betänkandet slår regeringen fast att utsläppen har ökat , och regeringen bedömer att det inte är möjligt att nå miljökvalitetsmålet till 2020 med de styrmedel som är beslutade och planerade. Det är ett viktigt och sant konstaterande, men problemet är att regeringen nöjer sig med det konstaterandet. Varken i det här betänkandet eller i något annat betänkande finns det några förslag på hur regeringen ska uppnå sina egna, lågt satta mål. Om du inte ändrar riktning kommer du dit du är på väg. Det är ett gammalt kinesiskt ordspråk som är väldigt klokt. Om vi travar på i gamla hjulspår kommer trafikens utsläpp att fortsätta att öka i stället för att minska. vill ändra riktning. Vi tar klimatfrågan på allvar och vill satsa på framtidens transportmedel. Hur vi investerar i infrastruktur påverkar våra möjligheter att nå klimatmålen nu och . Det som krävs nu är en offensiv satsning på de transportslag som leder oss närmare en lösning på klimatfrågan i stället för ännu längre bort. prioriterar kollektivtrafik framför motorvägsbyggen, höghastighetsbanor framför flyg och gods på tåg och båt framför fler tunga lastbilar. Vi förstår att transporterna måste minska, inte öka. Vi förstår att cykel och gång i städerna måste prioriteras framför bilen. förstår också att planerna på att bygga en ny stor motorväg i för inte bara är en ekonomisk utan också en klimatmässig katastrof. Enligt beräkningar måste bilismen minska med en femtedel till 2030 om vi ska kunna nå klimatmålen. Mångmiljardsatsningen på en sexfilig motorväg är knappast ett sätt att gå den visionen till mötes tvärtom. Med Förbifart kommer andelen som åker kollektivt i att minska och klimatutsläppen att öka. Vad stockholmarna behöver är inte ytterligare en motorväg. De behöver en fungerande kollektivtrafik. Genom att avbryta planerna på Förbifart skulle bara kunna användas till kollektivtrafiken i . är siffran 1,3 miljarder, och den fortsätter att stiga år för år. Det är stora summor pengar som skulle kunna användas till en del av klimatlösningen i stället för att förvärra problemet. I skuggbudget presenterar vi förslag på satsningar på klimatsmarta transporter i hela . Totalt föreslår vi mer än regeringen på spårsatsningar , det vill säga 20132016. Tillsammans med satsningar på cykel, kollektivtrafik och ökat stöd till upphandling av tågtrafik innebär det ungefär 25 miljarder till klimatsmarta transporter . Vår satsning på en modern och tillförlitlig järnväg innehåller 600 miljoner mer till järnvägsunderhåll jämfört med regeringens förslag. Vi ser redan nu att det saknas pengar för att nå upp till den nivå som behöver. pratade om detta i sitt anförande. Det duger inte att pengarna till underhåll är slut . De måste räcka ut. Det är dumsnålt att inte satsa ordentligt på att underhålla det vi har. Regeringen tycker att det är tågoperatörerna själva som ska betala den ökade kostnaden för underhållet. När alliansregeringen tillträdde 2006 var banavgifterna 479 miljoner. har de mer än fördubblats, men ingen kan med bästa vilja i världen säga att tågresenärerna och godsköparna har fått en dubbelt så bra tågtrafik. Biljettpriserna och priset på att köra gods på järnväg har däremot ökat och skulle fortsätta öka om får som han vill. Många skulle välja bilen eller lastbilen i stället, med ökade klimatutsläpp som följd. Vi har en majoritet i utskottet för att säga nej till regeringens höjning av banavgifterna . Vi i vill att det stoppet ska slå till . Vi anser att det i stället ska anslagsfinansieras och hoppas att regeringen drar i bromsen . har ett särskilt yttrande om vårt budgetförslag. Vi står också bakom samtliga reservationer i betänkandet, men för att vinna tid väljer jag att bara yrka bifall till reservation 2. , fru talman, vill jag utdela lite mer beröm till SJ, som hade tänkt sluta sälja biljetter på tågen . Det fick många av oss att gå i taket. Vi har haft många samtal med SJ och skrivit debattartiklar, och SJ har också backat. Först backade de ett halvt steg då de tänkte att de skulle fortsätta med försäljningen av biljetter via mobilen, vilket skulle innebära att de uteslöt stora resenärsgrupper från att köpa biljett på tåget. fick jag det glädjande beskedet att SJ nu har tänkt om och kommer att fortsätta att sälja biljetter på tågen. Det hoppas jag är början på en ny epok där SJ sätter resenärerna i centrum och frågar resenärerna vad de tycker innan man fattar sådana här beslut. 3 (SD): Jag hörde inledningsvis Ygeman nämna att regeringen går in på sitt sjunde år. Jag har bara varit med här de sista två och ett halvt åren och vet att med den vinter som tog fart började väl alla intressera sig för järnvägens problem. Så upplevde i alla fall jag det. Jag kan fråga mig vad regeringen gjorde , för jag hörde aldrig talas om någonting angående järnvägen. Det man hörde var politiker från olika håll som uttalade sig. En moderat som heter Adelsohn talade om att järnvägen har varit lekstuga för politiker. Det är svårt att säga emot honom. Jag träffade en annan potentat på en konferens. Det var , tidigare socialdemokratisk statsminister. Han gav oss goda råd. Han sade så här: När ni nu sysslar med järnvägsfrågor och infrastruktur, var då pragmatiska och inte ideologiska. Jag undrar vilken av de två egenskaperna han själv tillämpade när han avreglerade det hela. Men det är gammal historia. har kanske slösats bort vad gäller underhåll och investeringar, i synnerhet investeringar, och jag är rädd att med vilken takt vi än håller har vi framför oss innan vi kan se de resultat som vi borde ha haft . Jag har inget yrkande i det här ärendet jag återkommer med det vid nästa betänkande utan jag vill bara framhålla vad vi säger i ett särskilt yttrande. Vi sverigedemokrater har högre ambitioner än regeringen på utgiftsområde 22. Vi har anvisat 1 miljard . Det fick vi inte gehör för, men vi menar att lappa-och-laga-mentaliteten som har karakteriserat det svenska järnvägsnätet måste få ett slut. Det är så oerhört mycket att göra att vi inte kan hålla på som vi gör . Jag hade egentligen velat se en mer fast instans som ansvarade för hela underhållet. Det går inte att få majoritet för något sådant i det här läget, men det är möjligt att det finns chans att återkomma till det. Jag kan bara i korthet säga att vi inte anser att upprustning ska finansieras genom höjda banavgifter. Även om det ska jag be att få återkomma i debatten om nästa betänkande. Vår ambition är i alla fall dels att nå upp till högsta ambitionsnivå för järnvägsnätet, dels att skjuta till resurser för gruvnäringens behov av infrastruktur såsom förstärkning av . Med det föreslår vi den ytterligare förstärkning av budgeten som jag har anvisat. I övrigt har jag inget yrkande i det här ärendet. 4 (S) replik: Jag vill för tydlighetens skull börja med att yrka bifall till reservation 1 i det här betänkandet. Det ska inte råda något tvivel om den saken. En av de saker som tas upp i det här betänkandet är Transportstyrelsens verksamhet. Vi har sett en ganska oroande utveckling av Transportstyrelsen. Man har dubbelt så lång kötid för att få göra körkortsprov mot vad som är beräknat. Man har, utan att söka stöd för det, avskaffat kravet på lokalkännedom för taxi. Man har uttalat sig för en ökad fragmentarisering av järnvägen när alla ser vilka problem fragmentariseringen har fört med sig. Man har totalt misslyckats med det uppdrag man har att utföra kontroller av den tunga lastbilstrafiken, då man inte ens har utfört en femtedel av kontrollerna av de tunga lastbilarna som man själv har föresatt sig att utföra. Min korta fråga till är: Varför röstar emot yrkandet som oppositionspartierna ställer sig bakom om att se till att får bra kontroller av lastbilar? 5 (SD) replik: Vi har varit ganska överens i de här frågorna. Alla partier var ju överens när vi gjorde den här översynen av lastbilstrafiken. Det är möjligt att jag inte i det här läget röstar med den, men i ett skarpt läge kommer vi sannolikt att göra det. Det är så oerhört mycket att göra på den här fronten. Till exempel borde fler utskott ha intresserat sig för den sammanställning som vi gjorde i trafikutskottet. Det har jag faktiskt gått och väntat på, särskilt på vad justitieutskottet skulle ha att säga om det här. Till dess har jag inte mycket att komma med själv, och därför har jag inte heller sagt någonting om det. Vad gäller Transportstyrelsens tillsyn hade vi tillfälle till en diskussion med dem när de var i utskottet för sedan. Till min glädje kunde jag konstatera att det fanns en viss ödmjukhet hos Transportstyrelsens chefer. Man nödgas att se över sina avgifter, framför allt till trafikskolor och liknande, vilket jag tog upp som ett krav. Vi får se vad som händer med det och får leva på hoppet så . 6 (S) replik: Jag delar ståndpunkten att fler utskott borde engagera sig i kampen mot den oseriösa lastbilstrafiken. Men är det trafikutskottet som debatterar i . Jag konstaterar att det finns två vägar för Transportstyrelsens utveckling. Den ena är man drar upp kontrollerna, eftersom man inte ens klarar en femtedel av dem. Den andra är att man är nöjd med utvecklingen som den är. Transportstyrelsen borde sluta låtsas vara ett konkurrensverk för järnvägen och i stället inrikta sig på att sköta de uppgifter som har ålagt dem, det vill säga att klara kötiden för körkortsproven och kontrollen av lastbilsverksamheten. Jag noterar att och ansluter sig till linjen att Transportstyrelsen kan fortsätta att låta de här viktiga frågorna vara. 7 (SD) replik: Jag tror inte att det är så enkelt. Även om vi inte deltar i den socialdemokratiska reservationen i det här läget står vår kritik mot Transportstyrelsen fast. Jag skulle vilja se ett mer gediget tag för att få fram en förändring. Vi är i grunden ganska överens med Socialdemokraterna och fler därtill om att det behövs förändringar i det hela. Men är jag inte med i reservationen. 8 (V): anser att vi är i ett läge där vi av miljö- och klimatskäl måste genomföra ett systemskifte inom infrastrukturen. Det handlar alltså om att investera i mer och bättre järnvägar och i mer och bättre kollektivtrafik för att på allvar påbörja detta systemskifte. satsar således mer än regeringen på utgiftsområdet 22, Kommunikationer. Då kan vän av ordning undra hur finansierar detta. Låt mig bara ta två enkla exempel, eller kanske räcker det med ett. Ökningen motsvarar krogmomsen som kostar drygt 6 miljarder . Räcker inte det kan vi avstå från att sänka bolagsskatten med 16 miljarder. Politik handlar om att välja, och väljer att satsa på klimatsmarta transporter i stället för att sänka skatter. De senaste årens tågkaos har varit förödande. Människor har fått vänta i kyla och vind och försenats till arbete och studier. Företag och godstransporter har också blivit drabbade. menar att den nationella miljö- och klimatpolitiken ska skapa förutsättningar för hållbara transporter för både människor och företag. Det handlar om att minimera utsläppen och ge människor och företag snabba och säkra transporter. I alternativbudget prioriterar vi järnvägar före vägar. Vi menar att det inte är realistiskt att sänka anslaget för väghållning . Det beror framför allt på att de planerade väginvesteringarna redan ligger betydligt lägre än föregående år, och det finns behov framför allt av att trafiksäkra befintliga vägar ute i landet. Ett exempel på en sådan väg är E10 mellan och . Jag var för drygt sedan på ett möte hos åkerinäringen i . Deras budskap var att det är oacceptabelt att man har haft tolv incidenter på . Några av dessa incidenter har dessutom inneburit att vägen stängts av. Att stänga av vägen är riskfyllt eftersom människor som bor i med omnejd måste kunna komma till sjukhuset i där BB och akutkirurgin finns. Regeringen vill finansiera en del av drifts- och underhållsåtgärderna genom höjda banavgifter, vilket i längden leder till dyrare resor för resenärer och ökade transportkostnader för godstrafiken. Vi anser att det blir kontraproduktivt om man menar allvar när man säger sig vilja föra över transporterna från väg till järnväg. Så länge flyg- och vägtransporterna inte betalar för sina samhällsekonomiska kostnader så är det inte rimligt att järnvägstrafiken ska belastas med ökade kostnader, detta som järnvägssystemet inte håller måttet, vare sig kapacitets- eller kvalitetsmässigt. avvisar därför föreslagna banavgiftshöjning och höjer i stället underhållsanslaget med motsvarade summa. Vi menar att det enda rätta är att avstå från banavgiftshöjningar ända tills andra transportslag också är med och betalar för sina kostnader. När det gäller banhållningsanslaget vill rikta ökade resurser med till underhåll av lågtrafikerade eller, kanske riktigare, undertrafikerade banor. vill också avsätta 100 miljoner för att staten tar det övergripande ansvaret för de så kallade kapillär- eller industrispåren. I en utredning föreslogs att staten skulle tillämpa samma modell för järnvägstrafiken som för vägtrafiken, vilket betyder att statsbidrag för investeringskostnader och underhållskostnader kan utgå till lokalt förvaltade eller ägda industrispår. När det gäller nyinvesteringar på järnväg budgeterar mer än regeringen. Med anslagshöjningen kan vi påbörja delfinansieringen av de särskilda satsningarna i på tunnelbanebygget OdenplanNya liksom byggstart av syd och förberedelsearbetet för tunnelbana till . vill också påbörja arbetet i med förstudie, utredning och plan för järnvägsförbindelsen mellan och . Som ett led i att öka tillgången på hållbara godstransporter vill förstärka anslaget till drift och underhåll av . I alternativbudget finns en stor satsning på kollektivtrafiken. Det handlar om . Till detta tillkommer 100 miljoner mer till Gotlandstrafiken för att sänka biljettpriserna för personer och godstrafik. vill påskynda utbyggnaden av förnybara bränslen genom att införa ett investeringsprogram som ska stimulera en utbyggnad av den svenska biogasproduktionen och biogasdistributionen för att möjliggöra tillgång på mackar med biogas runt om i landet. På liknande sätt vill vi stimulera utbyggnaden av laddstationer.