prot · H00946 · 2012-12-18 00:00:00 — Därutöver kommer kommissionen att lägga fram förslag om en gemensam avvecklingsmyndighet som ska hantera banker med problem. Diskussionerna om detta kan förutses bli omfattande. Att avvecklingsmyndigheten konstrueras på rätt sätt är ett av de krav som har ställt för att kunna överväga ett svenskt deltagande i bankunionen. Det gäller att skattebetalarnas pengar värnas och att strukturer sätts på plats så att det i första hand är bankerna själva som får finansiera sina förluster och sitt risktagande. Detta kan till exempel göras genom att man tillåter statligt övertagande på samma sätt som i . Det är ett ägande som innebär att bankerna, när de har återhämtat sig, kan säljas ut på marknaden för att återfå skattebetalarnas pengar. För att uppnå detta är det viktigt att krishanteringen baseras på sunda principer, särskilt när det gäller värderingen av banker i kris. Om samtliga ben i bankunionen konstrueras på rätt sätt har EU lyckats med ett mycket viktigt projekt. Många av EU:s medlemsländer lider av konsekvenserna av att problem i finanssektorn upptäcktes för sent och av att förlusterna överfördes på de offentliga finansernas skuldkonto och därmed till skattebetalarna i dessa länder. Om vi lyckas skapa ett system som undviker detta har vi gjort mycket viktiga framsteg för att förebygga ekonomiska kriser liknande den vi har . Det är viktigt att konstruktionen blir rätt så att vi inte i stället skapar nya problem. Från svensk sida kommer vi därför fortsatt att vara aktiva i diskussionerna. förde ingen ingående diskussion om tillväxtfrågorna. Kommissionens årliga tillväxtöversyn som lanserar den tredje europeiska terminen välkomnades. Tillväxtöversynen ska granskas på grundval av erfarenheter års europeiska termin. återkommer till frågan vid toppmötet . betonar den inre marknadens bidrag till tillväxt och konkurrenskraft. För att lyckas måste kvarvarande rättsakter inom ramen för den första inremarknadsakten antas . Kommissionen ska också presentera förslag för alla nyckelområden i den andra inremarknadsakten . På bland annat svenskt initiativ tillades i slutsatserna en skrivning om vikten av skyndsamma åtgärder för att genomföra tjänstedirektivet. Vid toppmötet gavs den höga representanten och kommissionen i uppdrag att utarbeta förslag på hur EU:s gemensamma säkerhets- och försvarspolitik ska kunna effektiviseras och förstärkas. När dessa förslag presenteras återkommer vi vid toppmötet till en substansdiskussion om dessa frågor. välkomnar slutsatserna från allmänna rådet vad gäller . Vidare kommer en regional strategi för området kring och att läggas fram före utgången av 2014. Slutligen uttryckte sin djupa oro över den allvarligt försämrade utvecklingen i . Det stora internationella möte som just har hållits i med företrädare för den syriska oppositionen välkomnades. EU:s utrikesministrar gavs i uppdrag att arbeta vidare med olika optioner för att stödja och hjälpa oppositionen samt för att stärka skyddet för civila i konflikten. Jag är därmed redo att svara på kammarens frågor. 79 (S): Jag vill också tacka statsministern för återrapporten från den gångna veckans möte i . Som statsministern har redogjort för blev det till slut ett beslut om en gemensam banktillsyn där inflytandet för de länder som står utanför eurosamarbetet blir acceptabelt. Då menar jag avseende . Det är acceptabelt på så sätt att vi kan låta EMU-länderna gå vidare. Jag kan emellertid beklaga att det inte gick att uppnå några likvärdiga regler avseende ECB. Kommer statsministern att verka för att det kommer att bli likvärdiga regler för oss som står utanför eurosamarbetet och för dem som är med i den monetära unionen? Det skulle vara olyckligt att slänga igen dörren. är ett litet land, och det är viktigt att hålla alla dörrar öppna. Statsministern har också redogjort för den delen i slutsatserna som handlar om en fördjupning av EMU. Vi är väl alla glada för att mycket av detta stoppades i papperskorgen, i alla fall temporärt. känns det som att de fyras gäng sitter i en federal bubbla och inte riktigt känner hur diskussionerna går ute i de olika medlemsländerna. Vi får väl komma tillbaka till frågan. Det som är glädjande är att det i rapporten framgår att man ska bevara sociala modell. Det är viktigt att framhålla när mycket av de sociala skyddsnäten raseras. Det skulle vara på sin plats att driva frågan om ett socialt protokoll som gör att lika lön gäller för lika arbete i och i övriga medlemsländer. Är statsministern beredd att göra detta? 80 Statsminister (M): Det är korrekt att den överenskommelse som finansministrarna slöt mer handlade om den för EU-27 gemensamma bankmyndigheten , som är placerad i . Vi har tillförsäkrat oss ett inflytande som gör det möjligt för länder som inte har euron som valuta att ha ett reellt inflytande när vi utformar bankregler för hela EU. Låt oss konstatera att genom utpekandet av ECB, den för eurozonen gemensamma , som tillsynsmyndighet har man närmast per definition skapat en skillnad gentemot länder som inte har ECB som centralbank. Det måste klarläggas att man skiljer penningpolitiken från tillsynsansvaret hos ECB. Det är viktigt. Men ECB är tillförsäkrad en lång grad av oberoende, också traktatsfäst, vilket rimligen gör att mer långtgående idéer om att utjämna makt och inflytande till länder som inte har ECB som centralbank troligen kräver fördragsändringar och till slut kommer att landa i att vi inte tar på oss samma typ av betalningsåtaganden, ansluter oss till ESM, alltså den för eurozonen gemensamma hanteringsmekanismen, och vi kan kanske inte påräkna exakt samma typ av inflytande. Det här är bland annat vad vi ska diskutera vidare, men det är juridiskt mycket komplicerat. Det följer av att har en egen riksbank, och den är inte ECB. Sedan var det frågan om den sociala modellen. vet att när man diskuterar i de termerna menar man inte ett socialt protokoll av det slag som Socialdemokraterna pratar om i . Det är huvudsakligen andra saker man avser med detta. Att ta den typen av initiativ är också att öppna för en fördragsändring. Det är en mycket komplicerad process i , och det leder till en lång rad andra krav på fördragsändringar och leder rimligen inte ens i slutändan till att den svenska synen på arbetsmarknadsmodeller och sociala modeller, som inte ser likadana ut över hela , kommer att vara riktmärket för hur det ska se ut i det gemensamma rättsliga systemet som EU utvecklar. 81 (S): Jag vill tacka statsministern för svaret, även om jag inte i alla delar är nöjd med hur det utformades. Nej, det är riktigt att när man talar om att det är viktigt att bevara den sociala modellen talar man självklart inte om ett socialt protokoll. Men det vore väl läge att börja föra den debatten, för när skyddsnäten i på olika sätt har försämrats för löntagarna måste vi se till att knyta samman det här igen. När fördragsändringarna kommer handlar det om att ha fört den här diskussionen så att man får en acceptans för den. Min uppmaning till statsministern är att ta detta på allvar. Både den europeiska fackföreningsrörelsen och den svenska fackföreningsrörelsen påtalar verkligen behovet av ett socialt protokoll, och det hade de inte gjort om de inte hade varit rädda för att det kunde bli ännu värre. 82 Statsminister (M): I min roll att återrapportera från vill jag understryka att detta inte har någonting att göra med toppmötet som jag just övervarit. Den frågan har inte diskuterats. Vi har vid tidigare tillfällen rapporterat att vi via Lissabonfördraget snarare kunde peka på betydande förstärkningar av arbetstagares rättigheter och skydd inom det fördrag som gäller för Europeiska unionen. 83 (M): Jag vill tacka statsministern för återrapporteringen. Vi kan konstatera, som statsministern har varit inne på, att de mer långtgående förslagen om ekonomisk-politisk integration har lagts på is. Det är ett beslut som jag tycker är bra utifrån att det framlagda förslaget hade lett till att mer makt hade flyttats från medlemsstaterna till EU men också för att det hade påskyndat en eventuell delning mellan euroländer och icke-euroländer. Här har i alla EU-sammanhang värnat om att hålla ihop samarbetet i stället och varit motståndare till att skapa unioner inom unionen en linje som jag tycker är bra och viktig. I rapporteringen från mötet har jag även fått bilden av att det nu är fler länder som tydligt tar den här ställningen och är skeptiska till denna typ av mer långtgående integration på just det ekonomiska området. Min fråga till statsministern är: Hur bedömer du stämningen på det här mötet jämfört med tidigare möten i ? Har den förändrats, eller kommer vi att få se nya långtgående förslag i den här riktningen som eventuellt kan vinna stöd ? 84 Statsminister (M): Jag tror att den mest påtagliga förskjutning som har skett på det här toppmötet jämfört med många av de toppmöten som jag har övervarit är känslan av att marknadstryck och annat som ofta har byggts upp inför den här typen av toppmöten något har avtagit. Det vill säga att den omedelbara känslan av att krisen står utanför dörren har dämpats något. Det kan möjligen också dämpa viljan att bygga på ytterligare nya strukturer om man upplever att ekonomin åtminstone gradvis har kommit ur de mest kortsiktigt allvarliga faserna. kan det sägas vara lite grann missvisande i och med att det fortsatt är djupgående problem i . Den invändning som vi har haft mot är att man kan föra diskussioner om vilken typ av koordination i beslutsfattandet man ska ha mellan olika nivåer i men att det korresponderar så lite med de problem som just nu har. Vi uppfattar att har konkurrenskraftsproblem, att lönekostnadsutvecklingen har avvikit från produktivitet. Det gör att vi har hamnat på löne- och kostnadslägen som inte är konkurrenskraftiga. Vi upplever att vi har en fortlöpande finanskris som i alla fall inte i alla delar har haft förmåga att hantera på ett för skattebetalare och för ekonomin bra och välkommet sätt och att vi har kommit att få betydande problem med statsfinanserna, alltså mycket stora underskott och snabbt uppbyggda skulder. Mycket av det som föreslås korresponderar inte med att lösa något av dessa problem. Då invänder vi att det är bättre att koncentrera sig på att verkligen lösa dem. I den delen är banktillsynen intressant. Om banktillsynen blir kraftfull och fås att fungera har vi tillfört något som i delar av har saknats. Det har vi i så fall anledning att välkomna. Det är bara det att det måste komma på plats och fås att fungera såsom det har varit avsett. 85 (M): Tack, statsministern för svaret! Min följdfråga handlade just om banktillsynen. Jag tyckte att jag fick ett bra svar, så jag passar på att önska god jul och gott nytt år. 86 Statsminister (M): Jag tror inte att det behövs några svar på det. 87 vice talman (MP): Tack så mycket, statsministern, för återrapporten! Jag vill börja med att ge beröm. Jag tycker att statsministern och finansministern gjorde ett bra jobb när det gäller bankunionen. Den blev inte perfekt. Det finns mer att göra. Men det blev ändå ett steg framåt, och det tycker jag är bra. Däremot tycker jag inte att ska delta i bankunionen. Så långt sträcker sig inte mitt beröm. Den är så pass negativ att jag inte tycker att ska delta i den. När det gäller området om EMU och färdplanen togs mycket bort, men man måste väl ändå konstatera att de som vill att EU ska ha mer makt på de här områdena har flyttat fram positionerna ganska ordentligt. Och även om ni nu stoppade några av förslagen och tog bort dem från slutsatserna är det i den riktningen att mer makt ska förflyttas till . Där hoppas jag att statsministern kan vara än mer aktiv framöver när det gäller att stoppa sådana förslag och visa på andra möjligheter att arbeta med de här frågorna. Jag vill också kommentera något rent allmänt. Frågan är om de slutsatser som antogs verkligen är de som människorna i förväntar sig ska komma. Jag noterar att statscheferna anser att de nya jobben ska komma inom försvarspolitiken. Jag tror inte att det är riktigt så som många av väljarna i anser att det ska vara. Man vill nog ha en fokusering på den gröna omställningen och på miljövänliga produktioner. Det handlar om att förhindra klimatförändringarna. Det är där, i denna gröna sektor, som de nya jobben ska komma. Av detta kan vi inte se några spår alls i slutsatserna. Det är inte ett ord om Dohamötet och och ingenting om andra viktiga frågor inom detta område. Där tycker jag att mycket måste göras framöver, och jag saknar det svenska initiativet i dessa frågor. 88 Statsminister (M): Jag vill tacka för de vänliga orden och understryka det jag sade inför , att den process vi nu såg ser vi ganska ofta. finns det lite mer yviga papper och dokument som inte alltid sedan blir slutsatser. Det finns många kloka parlamentariker och regeringar runt om i som tvättar olika förslag. Sedan blir det kanske inte exakt som man först har föreslagit. Finns det de som vill återkomma till den här typen av förslag? Ja, det finns det på många platser runt om i . Det kommer att dyka upp igen, och vi kommer att få en ny diskussion om vad som är rätt steg och vad som är fel steg att ta. Det finns steg som tas här som isoleras till eurozonen. Där finns en drivkraft. I ljuset av att hantera en gemensam valuta tycker flera länder inom den unionen att det kräver en del följdkonsekvenser som då inte kommer att vara med i eller som man kommer att ställas inför att frivilligt, i så fall, ansluta sig till. nämner vad människor i förväntar sig. Det är nog högst olika. Ett problem som jag upplever är att väldigt många känner att besparingar runt om i har gått väl långt. Vi har många sett demonstrationerna i , i och i . Det finns en trötthet på att det ställs krav på besparingar, utgiftsminskningar och skattehöjningar. Problemet är att dessa länder har mycket stora underskott och en utmattad förmåga att ta ut större skatt eller att få in större inkomster. Då blir väldigt snabbt lösningen: Någon annan kan gärna betala. Jag har uppfattat att stödet i riksdag för att någon annan ska vara eller svenska skattebetalare är ytterst begränsat, även från dem som säger sig vara väldigt bekymrade över hur detta socialt drabbar dem som är utsatta i dessa länder. Därför ska man vara lite försiktig med vad man ropar på i de här sammanhangen. Det som de ofta vill ha är nämligen hjälp utifrån. Frågan är då i vilken utsträckning de som ska komma utifrån, det vill säga och några till, är beredda att gå längre för att just ge det stödet. 89 vice talman (MP): Tack så mycket för svaret, statsministern! Jag delar statsministerns analys på detta område. Jag sade heller inte att vi skulle öka EU:s budget. Tvärtom tror jag att vi måste minska den. Däremot finns det omfördelningar i budgeten som man kan göra och där tror jag faktiskt att statsministern och är ganska överens om på vilket sätt detta skulle kunna göras. Därmed kan man frigöra resurser till satsningar på den gröna omställningen, även på EU-nivå. Men vi har inte stöd från de andra EU-länderna i den frågan. Där återstår mer arbete att göra. Jag saknar ändå något i de här slutsatserna. finns den sociala dimensionen med. Men frågor om mänskliga rättigheter och klimat och miljö skulle kunna få en högre status i de här underlagen för att man skulle kunna få en lite bättre hantering av detta. Jag har väldigt svårt att tänka mig att det är i vapenindustrin de nya jobben ska komma och att europeiska väljare vill ha en starkare militär kapacitet på ett EU-försvar. Jag tror inte att det är prioritet ett. 90 Statsminister (M): träffas numera sex gånger, om inte fler, . Det tenderar att bli lite olika inriktning på varje möte. Den här gången var det väldigt mycket banktillsynen och den här som stod i fokus. refererar till försvars- och säkerhetspolitiken. Det här var ju inte utifrån en diskussion som vi de facto hade, utan det är en text som utgör en beställning inför ett toppmöte. Vi ska diskutera det . Vid andra toppmöten gör vi vår årliga uppföljning av bland annat de Agenda 2020-mål som vi har, där vi bland annat har klimat- och tillväxtpolitiken och hur den länkas ihop, så att säga. Det handlar om krav på att minska vår klimatpåverkan. Det handlar om att öka vår energieffektivitet och att uppmuntra till mer användning av förnybar energi. Det finns inom EU-systemet, och vi har uppföljningsansvar för att se till att det kommer på plats. I den delen tycker jag att det är en viktig del av EU-samarbetet. Jag vet att den naturligtvis också är viktig för . 91 (FP): Även jag vill naturligtvis tacka för återrapporten till . Jag vill också för min del gratulera regeringen till att ha medverkat till att man nu tar de första stegen mot en bankunion. Med det sagt vill jag understryka att det är en bit kvar, och inför den fortsatta resan tror jag att det är två saker som är särskilt viktiga. Det ena är naturligtvis att fortfarande ser ut som en potentiell deltagare. Det kommer att ge ett inflytande över de fortsatta förhandlingarna som behövs för att man ska nå ett bra resultat och ett resultat som medger att ansluter sig. Det andra som är viktigt är att alla medlemsstater, oavsett om man står innanför eller utanför en bankunion, har en likvärdig och full tillgång till den inre marknaden. Det faktum att man i rådsslutsatserna nu väljer att poängtera detta inger i sig en viss oro. Statsministern skulle inte göra någon kommentar när det gällde den gemensamma säkerhets- och försvarspolitiken. Jag antar att det inte heller blev någon sådan. Men det finns två saker i de slutsatser som har kommit ut som jag tycker är värda uppmärksamhet. Det ena är att det nu övervägs en samordning av de olika medlemsstaternas nationella försvarsplanering. Jag tror att det vore en utomordentligt dum idé. Om skulle ägna sig åt att samordna sin nationella försvarsplanering med andra är det med en helt annan internationell organisation, och då som medlem. Det andra gäller försvarsmateriel. Vi anser i att försvarsmateriel bör bli en del av den inre marknaden. har allt att tjäna på det. Vi är en av, sett till vår befolkning, världens största vapenproducenter. Men vi är en väldigt liten avnämare. Jag ser fram emot en kommentar. 92 Statsminister (M): Det är korrekt att det finns referenser till det försvars- och säkerhetspolitiska området i slutsatserna. Det är första gången, tror jag, . Det visar att de inte är frekvent närvarande på Europeiska rådets möten. Vi valde att lägga en beställning på ett underlag som ska ta fram, alltså den höga representanten för utrikes frågor, för att sedan föra den här diskussionen vid decembertoppmötet . Vilken inriktning och vilket innehåll det blir får vi se. För att markera mitt ansvar för att återrapportera från vill jag alltså återrapportera att någon övrig debatt eller diskussion inte fördes. Det är inget annat än det som står, och det är en beställning . Sedan vill jag understryka det som säger, att det här inte är en färdig bankunion eller banktillsyn. Den ska nu de facto komma på plats. ECB har ett arbete med att bygga upp och ta över nationell tillsyn, och det ska ske . Bärande delar finns ännu inte färdigutformade och går inte heller fullt ut att analysera, till exempel insättningsgarantin och avvecklingskonstruktionen när man hittar banker i kris. Vi ska också vara tydliga med att det finns något som väldigt många längtar efter, och det är när banktillsynen är tillräckligt på plats för att öppna för rekapitalisering av banker via ESM. Det är framför allt det som det förs en diskussion om i . Hur man går fram i alla dessa detaljer kommer att återspegla de tre krav som har ställt för hur vi sist och slutligen ska värdera och bedöma den här bankunionen, där det enskilt viktigaste är att vi alltså inte vill att svenska skattebetalare och svenska välskötta banker ska täcka risker och förluster i andra länders banksystem. Det kommer att ta ett tag innan vi fullt ut kan analysera och färdigrapportera kring detta. Flera steg är alltså kvar. De viktiga första besluten finns nu på plats. Mycket av arbetet är kvar att göra. 93 (C): och andra länder fick som väl var framgång i att EU:s bankmyndighet, , ska fatta sina beslut med dubbla majoriteter, där alltså länderna utanför euron har ett slags veto. EU:s utveckling mot ett inre och ett mer yttre EU är rätt tydlig. Förslaget lades fram av och kommissionen om ytterligare inflytande överfört till , men det ställde sig toppmötet som väl var inte bakom. Bra jobbat i den frågan, statsministern! Vill statsministern något mer kommentera denna utveckling? Börjar det finnas motiv för att till exempel borde driva på för en strukturerad dialog om EU-samarbetets utveckling som inte initieras uppifrån utan på annat sätt? Jag förstår att de högaktuella frågorna om EU:s flerårsbudget inte var uppe på toppmötet, men jag kan också tänka mig att konsultationerna fortsätter i denna viktiga fråga. Situationen är ju den att driver på för sänkt EU-budget och för sänkningar av i första hand jordbruksersättningarna, som också som ett stort nettobetalarland måste säkra ett betydande återflöde till även vår landsbygd genom de satsningar på regional utveckling, miljö och landsbygd inklusive jordbruket som EU-ersättningarna faktiskt innebär. EU-budgetens utformning går i riktning i flera avseenden. Budgeten kommer bland annat att sänkas en del, och medvetenheten inom EU att kraftfullt har drivit detta torde vara stor. är det viktigt att ha högsta prioritet på att ro hem ett bra återflöde till genom miljö- och landsbygdsersättningarna, och jag vet att statministrarna har talat om detta. Det förhandlingsbud som diskuteras lär innebära ett minskat återflöde med till , som den svenska rabatten på medlemsavgiften kraftigt reduceras. Detta är helt oacceptabelt. Jag vill önska statsministern en god jul och uttrycka allt stöd för hans och fortsatta arbete att med full kraft åstadkomma ett bra förhandlingsresultat för och för den svenska landsbygden. 94 Statsminister (M): vet att detta var en återrapportering på förra kring budgetförhandlingar som vi alltså ännu inte har nått någon överenskommelse kring. Jag anser inte att det finns något färdigt förslag, utan vi ska återkomma till det på det nya året. Uppdelningen finns absolut mellan de 17, som vi kallar dem, alltså 17 länder med euron som valuta, och de 27. Det där är inte ett statiskt förhållande, därför att flera av de tio länder som inte har euron som valuta är mer eller mindre nära att gå över till euron. Därför kommer detta att förskjutas. Här finns de som har uppfattningen att grundkonstruktionen, det vill säga att man skulle ha en gemensam penningpolitik och en gemensam valuta i detta valutaområde som sedan skulle balanseras av en nationell stabiliserings- och finanspolitik, inte skulle vara hållbar. I stället vill man därtill se en för hela zonen gemensam stabiliserings- och finanspolitik. Det är mycket av det diskussionen handlar om. Ett problem med det är att ju längre man går i den riktningen, desto tydligare blir det vilka länder som står utanför euron. Det skulle ju bli ett större projekt som också tar på sig finanspolitiska ambitioner, och det skulle vi i så fall vara utanför per definition eftersom vi inte har euron som valuta. Vi har då sagt att vi tycker att det är ett värde att hålla ihop alla 27. Vi har också ifrågasatt om man verkligen måste konstruera en valutaunion så att man också gemensamt, fullt ut, har stabiliserings- och finanspolitik på hela valutazonens område. Vi tror att det skulle kunna gå att sköta detta med bättre budgetdisciplin och fortsatt nationellt ansvarstagande. Det där är en konstruktionsdiskussion som pågår runt om i , och den kommer att fortsätta kommande år. Det finns ibland en tendens att säga att problem är euron som valuta. Men vi tror mer att det är de saker som jag har hänvisat till. Vad som sker med euron är snarare ett symtom på grundläggande strukturproblem, konkurrenskraftsproblem, problem med att hantera en finanskris och problem med offentliga finanser.