prot · H00936 · 2012-12-04 00:00:00 — Det är uppenbart en utmaning för operatören att hålla jämna steg med den utvecklingen och med oss konsumenter, som väldigt snabbt nu lägger om vårt beteende i takt med att det blir alltmer användarvänliga tjänster och alltmer som vi vill uträtta mobilt och digitalt på nätet från våra smarta mobiltelefoner. Därför måste operatörerna se till att göra de investeringar som gör att näten klarar av det som operatörerna lovar att de ska kunna uträtta. 74 (S): Jag tycker inte heller att vi ska blanda ihop päron och äpplen. Men ministern valde att besvara interpellationerna tillsammans, så då är det klart att det blir lite sammanblandning. Det stora problemet är att när man har gått över till den nya tekniken belastar det samma nät som de smarta telefonerna befinner sig på. Det är sant att har sagt att de har avgett ett löfte, men det är bara att konstatera att det kommer nya exempel på att trygghetslarm inte fungerar med den nya tekniken. Det är inte så uppseendeväckande längre, för det är på för många ställen som de inte fungerar. Men det kommer nya exempel på att trygghetslarm inte fungerar när man har gått över till den nya tekniken, så det är väl bara att konstatera att Telias löfte inte har hållits. Det är ingen som jag har talat med som efterfrågar att kunna använda mobiltelefon i en cementbunker, men många känner sig som om de satt i en cementbunker därför att de är helt bortkopplade från omvärlden. Då handlar det inte om att man sitter ute i obygden, även om många kanske skulle tycka det, utan i områden där man ändå kan förvänta sig att det ska finnas en viss täckning. Jag har träffat människor som har försökt ringa SOS Alarm, och inte ens den tekniken, som alltid ska fungera, fungerar. Någonstans har vi nått till en situation i samhället där det här är en standardteknik. Vi förväntar oss att den ska fungera. Vi i glesbygd förväntar oss inte att den ska vara lika snabb som i tätort men att den ska ha en någorlunda grundfunktion. Det är därför som jag frågar ministern om hon tycker att det här borde ingå i en nationell strategi som tittar på den mobila tekniken eller mobiltelefonin och inte bara lämnar allting åt marknaden. Jag är helt övertygad om att det kommer att lösa sig i , för där vet vi att marknaden finns och att det finns pengar att tjäna. Men sedan vet vi att det också finns områden i detta stora land där marknaden inte kommer att kliva in och bygga de som behövs. Det kommer inte heller att grävas ned bredband så att det blir en så bra täckning som vi tycker är nödvändig för att det ska finnas en poäng med att starta företag, att kunna driva dem säkert och tryggt och att vi ska kunna ta emot besökare som känner att de kan koppla upp sig på ett bra sätt. På vissa ställen runt tätorter ute i landet kommer marknaden att finnas. På andra ställen borde vi kunna förvänta oss tekniken, men marknaden kommer inte att vilja ta ansvaret. Borde vi inte se detta som en grundteknik som vi gemensamt kan ta ansvar för och komma överens om en nationell strategi för mobiltelefoni? Det är vad jag undrar om ministern är beredd att göra, och jag har fortfarande inte fått svar på den frågan. 75 (S): Ministern började med att nästan anklaga oss för att blanda ihop äpplen och päron, att vi blandar ihop olika saker här som Telias omställning och mobilnät. Det är faktiskt så, herr talman, att ministern själv valde att slå ihop ett antal interpellationer och får förhålla sig till situationen att ha flera bollar i luften . För att återgå till de frågor som jag hade i min interpellation om mobilt bredband och bredbandsutbyggnaden konstaterade jag i förra inlägget att man vid auktionen av 800-bandet gick ut och sade att man ska satsa upp till 300 miljoner på att bygga ut bredbandet. Då är frågan: Vad ska man prioritera? Det finns ju enorma utmaningar. Då är det självklart, som ministern själv sade, att det är operatörerna som ska leverera tjänsten som ska prioritera och hänga med oss konsumenter. Ska en operatör då prioritera två turistföretagare vid , eller ska den prioritera tusen tonåringar i som ska spela spel? Självklart är det marknaden som styr, och då är det de där tusen tonåringarna som kan spela dygnet runt i princip inte dygnet runt men i alla fall länge som man prioriterar före de två små turistföretagarna vid . Det är egentligen där politiken kommer in. Hur mycket vill man garantera att mobilt bredband ska finnas i hela landet? Eller är det bara konsumenterna som ska få styra? Det kan ju vara så att bara konsumenterna får bestämma, och då får de där två turistföretagarna vid aldrig bredband. Deras verksamhet blir lidande av att ministern inte vill ha mer styrning. Hela landet ska ju ha tillgång till bredband, och hela landet ska i första hand ha tillgång till mobiltelefoni, för det är inte bara så att man inte kan använda mobiltelefon och smartphone för att gå ut på nätet i de här områdena, utan man kan inte ens ringa. Man kan inte ens använda mobiltelefonen till det som den en gång uppfanns för, att ringa mobilt på alla ställen. Man har som bäst möjlighet att använda sig av det som visade, den telefon som uppfanns . Det är det som man hänvisas till. Därför är det olyckligt att ministern säger: Ja, men det är ju marknaden som får bestämma. Då vinner de där tonåringarna över företagare. Är det en sådan företagspolitik och en sådan näringslivspolitik som vi kommer att bedriva i det här landet? Ska vi överge företagare i de här områdena bara för att de inte är tillräckligt starka som konsumenter? Eller ska vi säga att det i hela landet ska finnas förutsättningar att bedriva företagsverksamhet? 76 (S): För sedan skrev jag på Facebook att jag skulle ha den här debatten med ministern. Många kommer hem från jobbet så här dags och sätter på sina datorer. De skrev till mig: Berätta att det inte fungerar här i . Berätta att det inte fungerar i . Berätta att vi har vita fläckar i och att det inte fungerar på . Berätta om hur det är här i . Berätta om att och har många vita fläckar och att har många vita fläckar. Jag har gjort det, och jag vet att ministern känner till det numera eftersom ministern också börjar inse att de teoretiska kartorna faktiskt inte stämmer. Men det finns ett problem i ministerns sätt att resonera eftersom det bara handlar om konsumentmakt. Ja, det är klart att man ska vara om sig och kring sig. Man ska byta operatör. Även om man är fast hos en viss operatör ska man byta. Man ska vara väldigt stark. Man ska vara aktiv. Och man ska vara med. Det är inte säkert att man klarar det. Jag är också för att vi ska ha en stark konsumentmakt, men alla är inte personer som kan byta från operatör till operatör. De vill bara att det ska fungera. Vi hörde exempel här på äldre människor som kanske inte kan hålla på och byta . Dessutom fick jag en kommentar om det här med täckning kontra kapacitet. Om ministern tycker att vi blandar ihop korten det beror till viss del på att ministern själv har valt att slå ihop våra interpellationer i ett svar kan jag berätta för ministern att det är stor skillnad på det här med överkapacitet och kapacitetsbrist som finns i storstaden. Det är knappast ett glesbygdsproblem. Där är det ett helt annat problem. Ett problem är att det inte finns tillräcklig täckning. Det tycker jag att ministern borde ta på större allvar. För, som jag sade, det är säkert så att det kommer att byggas mer och bli högre hastigheter här i storstäderna för att marknaden kräver det och för att operatörerna ser att de kan tjäna pengar här. Då kommer förmodligen kapaciteten att bli något bättre i alla fall. Jag har en annan fråga också. Det gäller tågen. när vi har många olika typer av operatörer även på vår räls här i blir det inget övergripande ansvar för täckning på tågen heller. Många upplever nu att det inte fungerar när man åker tåg. En del tycker att det funkar när man åker bil. En del tycker inte det. Men man tycker att det är betydligt sämre när man åker tåg. Vem ska ta ansvar för att det ska finnas bra täckning för mobilerna även när man åker tåg? Har ministern något svar på det? 77 (S): I mitt förra inlägg gick jag igenom de krav som regeringen via PTS ställt på bland annat det digitala 450-nätet, 900-nätet och 800-nätet. Jag tänkte nu övergå till 2100-bandet. har 3G-nätet byggts ut. Det var hårda krav på täckning där människor bodde eller var mantalsskrivna när det här sattes i gång. Men de här kraven har av PTS mjukats upp . Och tog regeringen, via PTS, bort samtliga krav på täckning. Svensk glesbygd har ett allvarligt problem med dålig mobiltelefonitäckning runt om i landet. Resultatet av utredningen som i har gjort visade tydligt att det behövs mobiltelefonitäckning. Alla är inte på det ställe där de är mantalsskrivna. Det handlar om skogsarbetare. Det handlar om olika transporter på väg. Det handlar om turistnäringen. Det handlar om taxinäringen. Det handlar om räddningstjänsten. Det handlar om fritiden. Det handlar om , som i glesbygd är på väg till en gammal och sjuk människa. Regeringen har inte säkerställt mobiltelefonitäckning i svensk glesbygd. Tyvärr har man i flera steg tagit bort dessa krav. Jag tror inte att marknaden löser det här. Vi har sett hur politiken har tagit steg tillbaka inom andra branscher. Jag tänker på finansbranschen, där det kraschar. Här måste politiken in och ta krafttag. Min fråga, återigen, till statsrådet är: Vad avser statsrådet att göra för att rätta till dessa missförhållanden? 78 (S): När man bor i glesbygd får man kliva upp över tre för att komma till . Om jag snubblar lite på orden får jag be om ursäkt. Det handlar ju om var jag bor. Det är därför jag är så engagerad i det här. Statsrådet säger att vi inte ska blanda ihop äpplen och päron. Teknikskiftet är en sak, och så berättar hon om det. Det innebär ju att mobiltelefonisamtalen blir mycket viktigare för vanliga människor. Om man tar ned det fasta nätet och ersätter det med ny teknik är det fine, bara det funkar. Men det gör det inte riktigt. Då litar man på att man kan ringa med sin mobiltelefon. Nej, då funkar inte det heller. Jag har en väldigt god vän som bor nästan i väglöst land han hävdar med bestämdhet att han bor där vägen börjar. Han har ett litet företag. Han ska försöka överleva i glesbygd där han inte får telefonin att funka. Hans kunder som ska komma till hans lilla företag får inte heller mobiltelefonen att funka. Då hjälper det inte att man säger: Ja, vi bevakar frågan. Vi har den under sträng uppsikt. Som kund ska man byta operatör, och så ska man utnyttja sin makt som konsument. Ja, men bor man där vi bor och vi bor faktiskt lite glest här i landet kan man inte byta operatör heller, för det finns inte en täckningsgrad. Därför blir tilltron till marknadskraften egentligen ett slag i luften för de människor som bor i glesbygd. Man vet ju att man inte är någon stark marknadskraft. Det innebär att politiken blir så mycket viktigare. När man inte är en stark marknadskraft krävs det politiska beslut. Det är det jag saknar. Det behöver finnas en politisk målsättning om ett täckningskrav för samtal med mobiltelefonen. 79 (S): Tack, statsrådet! Tack, interpellanterna, för viktiga interpellationer! Herr talman och it- och energiministern! Just när vi står här, , har man ingen telefon som fungerar i . Man har ingen fast telefon som fungerar, och man har ingen mobiltelefon som fungerar. Detta har pågått , och säger att man tidigast kan åtgärda det här. Det är alltså en by med ungefär 150 personer som är beroende av det här och som inte har kontaktmöjligheter. Ska det vara på det viset? Nej, jag tror att vi kan vara överens om att det inte ska vara så. Men så är det. En kartläggning från i har också visat att vi är på väg in i en situation som blir samhällsfarlig. På område efter område ser man att de digitala kommunikationerna är sårbara för det moderna samhället. Det är klart att politiken då måste agera. Under hela hade P4 inslag om telefoni fast telefon, mobiltelefoni och it. Jag vet också att it-ministern fick motta skämskartan från . Jag undrar därför vad ministern nu ska göra med denna karta när hon har fått tänka på den ett tag. När jag hörde ministern i radion ville hon inte riktigt kännas vid att hon hade fått en helhetsbild. Jag tycker att vi försöker signalera en helhetsbild av att det inte funkar fullt ut. Man kan till och med säga att tekniken har sprungit ifrån politiken. Vi har en infrastruktur som var uppbyggd krav, ungefär. har vi tekniken med smarta mobiler, surfplattor och så vidare. Vi har också en förväntan från marknaden att det ska fungera, och det är inte alldeles lätt att bara byta abonnemang och tro att det ska funka. Jag känner ändå att det absolut viktigaste i det här är den del som anses samhällsfarlig. Jag menar nog att vi har en samhällsfarlig situation . Sedan har vi allt det andra. garanterar i omställningen telefoni till bostaden, men man kan inte garantera samma sak till ett företag som drabbas. Då är företaget hänvisat till marknaden. Om vi nu lever med en föråldrad teknik och infrastruktur på it-området, vad ska vi göra för att åtgärda det så att vi inte har den samhällsfarliga situation som vi faktiskt har? Länsstyrelse efter länsstyrelse har faktiskt påpekat detta. 80 Statsrådet (C): Jag tror att det var som ställde frågan om det inte ska finnas bra förutsättningar att driva företag och leva i hela landet. Så är det absolut, och det är också skälet till att jag ända sedan jag blev statsråd med ansvar för de här frågorna har jobbat väldigt intensivt med detta, inte minst med teknikskiftet, där det gick så långt att jag också fick Sonera att faktiskt göra halt i teknikskiftesprojektet och göra ett antal korrigeringar och förändringar av projektet. Det är också därför som jag har tummen i ögat på när det gäller den frågan. Tittar man historiskt på det kan man se att få andra länder har ställt upp lika tuffa villkor för sina mobiloperatörer som vi i har gjort ända sedan mobiltelefonin kom. Just nu kan vi dock se att 3G-nätet helt enkelt är överbelastat. En del av lösningen när det gäller överbelastningsproblematiken kommer att handla om att flytta över en hel del trafik till 4G-näten för att kunna få mer utrymme i 3G-näten för röstsamtal. är ett land med väldigt speciella förutsättningar. Det känner inte minst interpellanterna till. Vi har ett vidsträckt och glesbefolkat land och en geografi som i det här avseendet reser en hel del utmaningar. av yta är bebyggd. Ändå är det enligt Post- och kartläggning kanske av totala yta som har täckning av någon av de större operatörerna. Tittar man på 450-bandet som nämner är yttäckningen bättre än . Totalt sett har vi alltså förhållandevis en bra mobiltäckning i landet. och frågar mig om det inte behövs en nationell strategi. Och vi har en nationell strategi i form av bredbandsstrategin. Det är en teknikneutral strategi som säger att av alla hushåll och företag ska ha tillgång till bredband med en hastighet om minst . En del av det kommer att byggas ut med fysiskt bredband. En del kommer att ske med hjälp av mobilt bredband. Vi måste även framöver vara smarta och kombinera teknikerna för att kunna få så god täckning och så höga hastigheter som möjligt. Ovanpå detta lägger regeringen bredbandsmiljarden. satsar vi 1,1 miljard på att vara med och medfinansiera bredbandsutbyggnaden i de delar av landet där marknaden annars inte skulle göra en enda insats. Vi öronmärker 300 miljoner, inte för att klara hela bredbandsutbyggnaden på landsbygden, utan för att förse de privatpersoner och företag som inte har tillgång till grundläggande bredband med sådant grundläggande bredband. De hushållen och företagen får nu i ganska snabb takt tillgång via detta. När det gäller fråga om villkoren i 450-bandet måste jag säga att jag alltid uppskattar det genuina engagemang som har när vi möts här i kammaren. Tyvärr måste jag säga att han faktiskt har misstolkat PTS villkor i 450-bandet. När de skriver om en handburen enhet menar de inte en mobiltelefon, utan det som avses i tillståndsvillkoren är det fysiska mätverktyg som används för att mäta täckning. Det finns inga mobiltelefoner som fungerar i 450-bandet . Jag skulle gärna se att det vore så, men det finns inga. De som använder 450-bandet är Net1, en form av fast telefoni i hemmet som använder 450-bandet för att få den täckning som krävs för att man ska kunna ringa ut med telefonen. Det här har också besvarats för länge sedan i en skriftlig fråga ställd till min företrädare . I det skriftliga svaret 2009/10:933 har hon rett ut precis vad det här tillståndsvillkoret avser. Det avser alltså inte en mobiltelefon i 450-bandet. 81 (S): Det här är en viktig fråga för väldigt många boende, företagare och besökare ute i hela landet. Många känner sig oroliga och förbannade, och det har för många övergått i frustration. Man känner sig också bortglömd i många fall. När jag är ute och träffar folk och tar upp frågan i mitt hemlän undrar de hur de med makten i egentligen ser på dem som inte har fungerande mobiltelefoni. fick ju många ett brev i brevlådan om att det fasta kopparnätet skulle börja monteras ned. Det var efter debatten i kammaren 2011 när ministern inte ville kännas vid problematiken med nedmonteringen av kopparnätet och den nya tekniken som inte fungerade som man gjorde halt. Jag och många andra uppskattar att ministern faktiskt tog tag i detta och gjorde det, trots att hon inte ville kännas vid situationen och den verklighet som många levde i. Trots allt kom de första rapporterna . Jag vet att inte var minister då, men regeringen valde att titta bort trots att det var så många som förlorade sin fasta telefon. Svenskarnas behov av och vilja att använda mobil teknik växer, som ministern säger. Men tekniken hänger inte med och inte heller regeringens ambitioner. När ministern pratar om den nationella strategin för bredband är det ju inte den mobila tekniken. är mobiltelefonin överbelastad. Man säger att den täcker av yta, men det stämmer inte. Den fungerar inte. Mobiltelefonin fungerar inte ens i tätort i vissa fall, eftersom den har en så hög belastning. Jag tycker inte att bredbandsstrategin är något svar på frågan, för då pratar vi om fiber och stora mängder som ska transporteras. Det är mobiltelefonin som inte fungerar , ibland vare sig i tätort eller i glesbygd. Tycker inte ministern att ambitionen borde vara högre och bättre och att alla ska inkluderas på något sätt? 82 (S): Efter mitt förra inlägg fick jag meddelande på Facebook om att jag hade helt fel. Det är inte två företagare i utan fler än 200 företagare det handlar om. Ändå vill inte marknaden se till att det finns täckning överallt i . rättar jag mig, för det är många fler företagare än vad jag nämnde. Ändå vill inte marknaden se dem som en potentiell kundgrupp. Det här är ett stort näringslivsproblem för . Jag tog upp just därför att det är ett världsarv. Det är ett stort turistmål. Ändå förmår man inte se till att det finns täckning i hela området. I sitt inlägg säger ministern att av befolkningen kommer att ha bredband med hög kapacitet . Någonstans runt 2018 räknar vi med att vi blir 10 miljoner svenskar. Det innebär att det i uppdraget också ligger att marknaden återigen kommer att se till att av svenskarna kommer att ha bredband med hög kapacitet. Då är min fråga till ministern: miljon svenskar tror ministern att marknaden kommer att välja bort? Det blir ju en miljon. av 10 miljoner blir en miljon svenskar. Vilka är de som marknaden kommer att välja bort? Ministern har ju ingen avsikt att själv se till att alla omfattas. Då är frågan vilka hon tror att marknaden väljer bort. 83 (S): Jag skulle i mitt sista inlägg vilja upprepa min fråga om ministern har något svar på vem som ska ta ansvar för att det ska finnas mobiltäckning längs spåren. Det har jag inte fått något svar på. Dessutom skulle jag vilja kommentera regeringens mål om , ungefär som gjorde tidigare. Man lämnar ju av befolkningen bakom sig när man säger att det är som ska ha . Vi har i vår motion valt att skriva att alla ska ha . Vi tycker inte att vi kan lämna av befolkningen bakom oss. Det är det ena. Det andra är att vi också säger att det är dags att sätta upp ett mobilt mål, inte bara ett bredbandsmål. Vi tycker att vi ska ta nästa steg, alltså behöver vi också ha ett mobilt mål för . En sak till vill jag kommentera. Det är på förekommen anledning, eftersom jag känner . Hon brukar i sitt sista inlägg tala om för alla att vi socialdemokrater inte har någon politik. Det är inte säkert att kommer att göra det den här gången. Men om hon hade tänkt göra det kan jag faktiskt berätta att vi har en politik. Vi har en politik där vi säger att alla ska ha . Vi har en politik där vi säger att vi ska ha ett mobilt mål och att vi ska ha bredband till alla i hela landet. Dessutom har vi sagt ja till de pengar som regeringen har avsatt. Men vi flyttar upp målen . Vi kommer bit för bit att se till att vi har en bra it-politik när vi vinner valet . Jag ser att ministern skrattar. Hon hade visst i alla fall tänkt använda argumentet att vi inte har någon politik, men det har vi, en betydligt bättre politik för it- och mobiltelefontäckning i hela landet än regeringen har. 84 (S): Jag kände inte att jag fick någon form av respons på frågan om vi har en samhällsfarlig situation . Tyvärr är det alltför kvar till nästa val, därför har vi en situation som den borgerliga regeringen måste åtgärda. Ni kan inte mena att det ska vara på det här viset . Jag tror inte att it- och energiministern har det särskilt lätt. Inte minst de egna partikamraterna hemma är tämligen upprörda. Det finns till och med flera stycken, både centerpartister och moderater, som efter återkommande samtal med både och erkänner att marknaden inte fungerar. Ni måste göra något! Ja, vi försöker. Bredbandsutbyggnaden kan ge vissa förbättringar, men vi har fortfarande en stor digital skillnad och en stor kapacitetsskillnad mellan kommunerna som det kommer att ta att åtgärda. är det så hemma i att när turistsäsongen drar i gång kan man inte tanka uppe i längre. Macken går på mobiltelefon, och när turisterna är där överbelastas nätet i och det överbelastas i . fick jag höra att ska man tanka i är det bäst att man är ute , innan några ungdomar börjar vara ute och surfa, för då har det slagit ut tankmöjligheterna, för att inte tala om möjligheterna att ta ut några pengar i bankomaten. Det här kan vi bara åtgärda med ny infrastruktur. Och jag vet ju att även värnar om besöksnäringen som en viktig del. Här krävs det åtgärder. 85 Statsrådet (C): Tack till interpellanterna för en angelägen debatt! Jag ska börja med förra fråga. Han undrade vad man ska göra med skämskartan från . Du hade kunnat lägga till: Vad ska man göra med den karta som upprättade över för någon vecka sedan? Jag har sagt till alla som har ställt den frågan till mig att jag tycker att det är bra att skämskartorna tas fram och att det finns konsumenter som går samman och är med och beskriver hur man upplever att det verkligen fungerar. De kartorna ska man som konsument eller konsumentorganisation ta med sig och gå till sin operatör och ställa frågan: Hur kan det komma sig att det skiljer så mycket mellan den karta som ni visade för mig när jag tecknade mitt abonnemang och hur jag upplever att det fungerar i praktiken? Man ska använda den starka konsumentmakt som vi faktiskt har gett utrymme för och som vi i den här kammaren har stärkt så sent som . Sedan säger att bredbandsstrategin handlar om fiber. Nej, den gör inte det. Bredbandsstrategin är teknikneutral. Den är formulerad just för att vara teknikneutral, för att driva fram investeringar både i fiber och i mobilt bredband. Vi ska se till att det finns bra förutsättningar för operatörerna att ligga kvar på en väldigt hög investeringsnivå så att de fortsätter att bygga ut näten. Men vi vet att det finns områden dit marknadskrafterna inte når, där de inte har något intresse av att investera.