prot · GZ0981 · 2012-03-13 00:00:00 — Tack, arbetsmarknadsministern, för svar på i alla fall en del av frågorna! Jag skulle vilja lyfta upp frågan om siffrorna igen. Det handlar faktiskt om människor. Det handlar om det gjorde tydligt, 140 000 människor som står utanför systemet. Det handlar om 1 463 000 människor som inte är medlem i någon a-kassa och därmed är helt oförsäkrade. Det är siffror som jag kan tänka mig håller ministern vaken. Jag kan förstå att det inte är helt enkelt att ha det ansvaret, med så många människor som står utanför. tog upp att vi målar upp en svart bild. Men tanken är väl lite grann att vi är i opposition och måste påtala att det försiggår något därute som inte är särskilt ljust eller vackert. Vi har problem. Vi har en arbetslöshet bland unga på lite . När man tittar på arbetslöshetssiffror på och dessutom en framtid som inte ser så ljus ut, inte minst för utlandsfödda eller unga människor, måste vi ta upp de saker som det har blivit majoritet kring i det utskott som jag sitter i, nämligen den fråga som tog upp: 75-dagarsregeln. Vi har en idé om att det och Alliansen kallar arbetslinjen inte riktigt har fungerat, nämligen att människor ska kunna jobba så mycket de klarar av och orkar. Vi har haft möten med människor som jobbar som deltidsanställda och stämplar upp till heltid men också med företagare som har vittnat om att människor säger upp sig därför att de inte har råd att vara deltidsanställda, eftersom de inte får möjlighet att stämpla upp till heltid. När vi fick majoritet i den frågan hoppades vi att arbetsmarknadsministern och regeringen skulle återkomma i frågan, och vi väntar fortfarande. Det tar säkert sin lilla tid. Det har inte gått så . Sedan har vi den andra frågan, som också hänger ihop med den fråga som min kollega ställde. Systemet måste täcka människor oavsett vilken livssituation de befinner sig i. Den andra frågan som vi har haft majoritet om gäller 100-dagarsregeln. Om man inte har kunnat hitta arbete på sin hemort, med vissa reservationer och undantag, ska man söka det utanför hemorten och i alla yrken. Dessa två åtgärder är lite grann arbetslinjeåtgärder fast tvärtom. De som är deltidsanställda säger i värsta fall upp sig om de inte har möjlighet att hitta jobb, och 100-dagarsregeln innebär att man i princip blir tvungen att söka fiktiva jobb eftersom det är väldigt svårt för många att flytta från orten. Där skulle idén kunna vara att man matchar bättre. Jag hoppas att arbetsmarknadsministern tar tillfället i akt och ger oss besked i de här frågorna. 120 (FP): Naturligtvis har oppositionen rätten att kritisera regeringen och ska också utnyttja den. Det hör till rollen. Men när jag talar om att svartmåla är det för att jag tycker att man väljer att lyfta fram siffror och beskrivningar som är negativa och där man inte sakligt erkänner de stora fördelarna med att till exempel så många människor inte längre fastnar i långvarig sjukfrånvaro. nämnde till exempel att det var 24 procents arbetslöshet bland ungdomar. I verkligheten är av dessa heltidsstuderande. Det hindrar inte att ungdomsarbetslösheten är alldeles för hög. Det sade jag också. Det är ett helt batteri av åtgärder som behövs där: bättre utbildning, lärlingsplatser, ungdomsjobb och sänkta trösklar för inträde på arbetsmarknaden. frågade mig vad som blir bra om vi inför en allmän och obligatorisk a-kassa. Min motfråga blir: Vad i just skiljer arbetslöshetsförsäkringen från de övriga socialförsäkringarna? Själva idén med socialförsäkringarna är ju att alla deltar och att både de som tjänar mer och de som tjänar mindre får ut något av försäkringen, och man känner sig solidariskt delaktig i ett försäkringssystem som omfattar alla. Att det i 1800-talssamhället byggdes upp sjukkassor och a-kassor på eget initiativ var bra, men i ett modernt samhälle är det naturligt att även arbetslöshetsförsäkringen tillhör socialförsäkringssystemet. Avslutningsvis: När vi nu hoppas på en bred och givande diskussion i , som ju ska diskutera bland annat a-kassan, kommer då Socialdemokraterna att vägra diskutera den frågan där? 121 (M): Jag kan konstatera att inte heller nu någon av de socialdemokratiska företrädarna klarade av att ge besked när det gäller arbetsvillkoret. Vi har väntat , och det verkar som om vi ska få vänta ännu mer. Däremot hör vi fortfarande att man klagar över ett arbetsvillkor trots att man själv inte kan lägga fram ett enda förslag. Det är aningen populistiskt, och jag har svårt att förstå det. Säg vad ni står för i stället! Ni lägger er prioritering på högre tak. Det är er satsning i a-kassan. Ni tycker att personer som har lite högre inkomst ska ha lite högre ersättning när de blir arbetslösa. Det är den socialdemokratiska prioriteringen. Jag har respekt för det, men jag håller inte med om den prioriteringen. Men stå inte här i kammaren och låtsas som om ni hade någon annan politik som skulle förändra arbetsvillkoret! väljer att ta upp deltidsbegränsningen. Det är mycket riktigt så att riksdag har gjort ett tillkännagivande om att regeringen ska göra en översyn av detta, och regeringen kommer att återkomma i den frågan. Men när det gäller att också finansiera och lägga fram ett eget förslag visar det sig att det var ganska mycket populism bakom Socialdemokraternas engagemang. håller jag inte med, men de valde i alla fall att ta ansvar. De valde att finansiera ett borttagande av deltidsbegränsningen. Det kostar 2 ½ miljard. I den socialdemokratiska budgeten finns det inte en rad om hur deltidsbegränsningen skulle vara utformad. Man kan inte bara klaga man måste också lägga fram konkreta förslag om hur försäkringen ska vara utformad. Nya kommer att fortsätta ta ansvar för , lägga fram finansierade förslag och se till att vi har en arbetslinje och en försäkring som också bidrar till omställning på arbetsmarknaden. 122 (S): Jag kan nog tycka att det hade varit smakligare om arbetsmarknadsministern hade varit hälften så upprörd över arbetslösheten och hälften så upprörd över att de arbetslösa med hennes politik ställs utan både försörjning och möjligheter att komma tillbaka till arbete som hon är över att vi socialdemokrater ifrågasätter denna politik. Men min fråga kvarstår: Kommer det nya direktiv till utredningen, eller var arbetsmarknadsministerns pressutspel bara bluff? 123 Arbetsmarknadsminister (M): Det är otvetydigt att utanförskapet har minskat och att sysselsättningen har ökat med mer än 200 000 personer. Min och regeringens uppfattning är att reformer som minskar sysselsättningen eller varaktigt höjer jämviktsarbetslösheten inte är något vi är intresserade av. Vi lyssnar på den forskning som talar om vad som varaktigt höjer sysselsättningen och minskar jämviktsarbetslösheten. Vad säger då forskningen? Jo, att det ska löna sig bättre att arbeta, till exempel genom jobbskatteavdrag och en reformerad arbetslöshetsförsäkring, att det ska vara billigare att anställa, genom till exempel nystartsjobb och sänkta arbetsgivaravgifter för unga, och att matchningen ska bli bättre med en reformerad arbetsförmedling och med jobb- och utvecklingsgarantin. De reformer som har genomförts har bidragit till att arbetsmarknaden fungerar bättre, att sysselsättningen har blivit högre och att arbetslösheten har blivit lägre än den annars skulle ha varit. Så säger forskningen. Reformerna har haft positiv effekt, åtminstone om man ska lyssna på KI, och , för att nämna några. Arbetskraften ökar, jämviktsarbetslösheten minskar och sysselsättningen ökar. Sedan kan man alltid diskutera storleken på var och en av reformerna. Jag tror att man måste se till helheten. De förändringar som vi har gjort i arbetslöshetsförsäkringen, till exempel trappan och den bortre gränsen, har också stöd i forskningen, i vart fall enligt och . Låt mig också vara tydlig med att vi tycker att det är viktigt att arbetslöshetsförsäkringen är en omställningsförsäkring mellan arbeten och att det är rimligt att man har ett krav för att få ut pengar från ersättningen, alltså ett arbetsvillkor. Det är också viktigt att säga att det här är ett prioriterat område där vi lägger mycket stora resurser, mer än 8,1 miljarder extra , för att inte minst ge ett tidigare och aktivare stöd till arbetslösa. Det handlar om mer stöd, bättre kontakt med Arbetsförmedlingen och mer av arbetsmarknadspolitik och arbetsmarknadsutbildning. Där är vi på rätt väg, men ännu återstår mycket att göra. ställde i sitt inlägg en fråga om dem som står utanför a-kassan. De kan i vissa fall omfattas av grundförsäkringen, men problemet för många utlandsfödda är att de inte har varit inne på arbetsmarknaden. Jag vet inte heller om oppositionen har något förslag på en arbetslöshetsförsäkring som skulle omfatta personer som inte har varit anställda tidigare. Jag tror att de flesta i oppositionen delar uppfattningen att det ska vara en omställningsförsäkring mellan arbeten och inte en försäkring mot arbetslöshet generellt. ska titta på den här frågan. Den är komplicerad och svår. Vi får se vad man kommer fram till. De direktiv som utredningen har ska man självklart följa. Det råder väl ingen tvekan om det? 124 (S): Tack så mycket, arbetsmarknadsministern! Jag känner inte riktigt att jag har fått svar . Jag vet inte om jag ska hålla på och tjata mer om de här svaren. Men jag får väl göra en tolkning utifrån de svar på interpellationerna som har givits. Det jag kan tolka in i den här delen är att arbetsmarknadsministern hänvisar till att den förändring man har gjort när det gäller försäkringen är att det är fler som får aktivitetsstöd inom garantierna. Det är en del i detta. Men det är ändå på det sättet att det är 140 000 som står utan försäkring. Sex av tio arbetslösa saknar helt ersättning från försäkringen. Det kan inte jag kalla någonting annat än ett misslyckande. Sedan får vi hoppas att kommer fram till kloka ställningstaganden. Jag håller med ministern och det tror jag att vi gör allihop i den här salen om att det ska vara en omställningsförsäkring. Det är en del i den svenska modellen, och det är en grund som vi alla har stått bakom. Jag har i varje fall inte upplevt någonting annat. Men jag tycker också att man ska vara ärlig och inse att det har skett förändringar, försämringar, en reformering eller vad nu ministern kallar det som har gjort att det har skapats ganska ojämlika förutsättningar för ett deltagande i den här försäkringen, som också får konsekvenser. Och börjar vi se konsekvenserna. Jag fick inget svar av ministern tidigare när jag frågade om man från regeringens sida är beredd att skjuta till medel till kommunerna när det gäller de ökade kostnaderna för försörjningsstödet. Om jag frågar mina kommuner i kan de kanske till och med ta fram den ökade kostnaden som kan härledas direkt till arbetsmarknadssituationen och till att man inte får ut någon form av ersättning via försäkringen. 125 (S): Jag ska upprepa min fråga det är sjätte gången. Arbetsmarknadsministern hävdar att försämringar i arbetslöshetsförsäkringen bidrar till att det blir fler arbeten. Hur blir det fler arbeten när människor blir fattigare och när människor inte kvalificerar sig för arbetslöshetsförsäkringen? Kan ministern förklara det? Ministern har sagt i medierna att skulle kunna gå utanför direktiven. Här var ministern nu tydlig med att man ska hålla sig inom det uppdrag man har. Det är väl därför ministern har svarat nej på mina frågor om hon tänker vidta några åtgärder för att ändra arbetslöshetsförsäkringen och för att ändra avgiften. Eftersom man inte har gett uppdraget tänker man inte göra någonting, och har egentligen inte det här uppdraget, som ministern har försökt säga till medierna. Det är väl bra om ministern kan vara tydlig på den punkten, att de inte har det uppdraget. Jag ställde också en fråga angående vad som var regeringens linje, för jag har uppfattat att arbetsmarknadsministerns linje är att arbetslöshetsförsäkringen är en omställningsförsäkring. Talar ministern för hela regeringen då? har ju sagt att bättre villkor i arbetslöshetsförsäkringen är en bidragspolitik. Och bidrag är någonting helt annat. När statsministern säger att man får stöd och hjälp av sina föräldrar, sin partner eller på annat sätt tänker jag: Då omfattas man alltså inte av några försäkringslösningar, och då hamnar man utanför alla typer av system. Då finns man inte med. Det är klart att man kan säga att man har lyckats, att människor är sjuka och arbetslösa, när de inte omfattas av försäkringarna. Frågan är om de har försvunnit över huvud taget. De finns kvar , men de är oförsäkrade. hoppas jag att arbetsmarknadsministern kan förklara hur det blir fler jobb. Hur blir det fler arbeten bara för att man har försämrat arbetslöshetsförsäkringen? 126 (MP): Tack, ministern, för klargöranden! En sak kan man i alla fall säga, tycker jag, och det är att det finns en tydlig ideologisk kompass i det ministern säger. Jag förstår hur resonemanget är. Det jag har svårare att hantera gäller dem som har den här omställningsförsäkringen. Jag vill naturligtvis också passa på att säga, som sade, att det är en omställningsförsäkring. För oss har det varit tydligt att det har varit så . Sedan har vi olika idéer om hur man kan få in långtidsarbetslösa i arbete. Vi har prövat olika modeller. Vi har haft friår. Den tanken lever fortfarande, för det handlar om att försöka söka olika modeller för att röra om, så att vi får en rotering på arbetsmarknaden, så att människor som står långt ifrån får möjlighet att komma in. Men det jag är bekymrad över, fru talman, är just de som betalar a-kassa och ingår i den här omställningsförsäkringen men ändå inte får ut sina . Många tror att de ska få ut det. Eller de har i alla fall trott det innan bubblan sprack och det visade sig att det var få som fick ut det. är det av de ersättningsberättigade som vid arbetslöshet verkligen får ut av tidigare inkomst. Det är klart att man då kan säga: Jo, men det räknas på lite olika sätt, och man måste jobba igenom. Det har ministern också med i svaret. Men jag tycker det ska jag väl egentligen tacka för att det är en tydlig ideologisk linje som går rakt igenom hela idén om hur man jobbar med frågorna. Jag tackar för möjligheten att debattera interpellationen. Överläggningen var härmed avslutad. 18 § Svar på interpellation 2011/12:252 om aktivt användande av lönebidrag för människor med funktionsnedsättning 127 Arbetsmarknadsminister (M): har frågat mig om jag avser att ge Arbetsförmedlingen ett specifikt uppdrag att rikta sig till organisationer inom den sociala ekonomin och erbjuda dem utökade möjligheter att anställa människor med funktionsnedsättning, med stöd av lönebidrag. Möjligheterna för personer med funktionsnedsättning att finna, få och behålla ett arbete är en högt prioriterad fråga för regeringen. Anställning med lönebidrag och andra former av subventionerad anställning är viktiga redskap i detta sammanhang. Antalet anställningar med lönebidrag har minskat . Parallellt med detta har emellertid antalet personer som har en trygghetsanställning ökat. Om man dessutom tar hänsyn till ökningen av antalet personer med funktionsnedsättning som har nystartsjobb är det , totalt sett, fler personer med funktionsnedsättning som har en subventionerad anställning än vad det var 2007. Oavsett detta är det emellertid angeläget att utveckla politiken för att fler personer med funktionsnedsättning ska få en plats på arbetsmarknaden. arbetar en utredning, den så kallade , med uppdrag att se över samtliga arbetsmarknadspolitiska insatser för personer med funktionsnedsättning som medför nedsatt arbetsförmåga. Utredaren, före detta socialförsäkringsminister , ska bland annat analysera regelverket för lönebidrag, dess tillämpning och Arbetsförmedlingens svårigheter att få ut personer i arbete med lönebidrag. I utredningens direktiv lyfts fram att sociala företag har en viktig funktion att fylla när det gäller att erbjuda individuellt anpassade lösningar för personer med funktionsnedsättning som står långt ifrån arbetsmarknaden. Utredningen kommer att lämna ett betänkande med förslag . I sammanhanget vill jag gärna framhålla betydelsen av arbetsgivarnas inställning. Jag menar att både privata och offentliga arbetsgivare har ett ansvar att bidra till ett inkluderande arbetsliv. Det är därför viktigt med god och lättillgänglig information om de stöd som erbjuds. Arbetsförmedlingen har genomfört en bred informationskampanj med det syftet. har också uppdraget att genomföra särskilda samtal med företrädare för ett antal företag. Syftet är att identifiera vad företagen kan göra för att bereda fler personer med funktionsnedsättning som medför nedsatt arbetsförmåga möjlighet till arbete eller praktik och att ta fram idéer till hur företag och det offentliga bättre kan samverka. Jag ser fram emot betänkande. 128 (S): Jag vill börja med att tacka arbetsmarknadsminister för svaret. Vi delar uppfattningen att det är viktigt att det på vår arbetsmarknad finns plats för personer som har funktionsnedsättningar som påverkar arbetsförmågan. Vägen till frågans lösning kanske ser lite olika ut, och troligen kommer vi framöver inte att vara ense om lösningen. Min interpellation gav jag rubriken användande av lönebidrag för människor med funktionsnedsättning. Antalet personer utan arbete och med en utsatt ställning på arbetsmarknaden kommer att vara fortsatt stort. För vissa grupper, till exempel yngre personer med funktionsnedsättning och nedsatt arbetsförmåga, är statistiken dyster. Gruppen med aktivitetsersättning ska ha ökat. av samtliga funktionsnedsatta i arbetslöshet eller med aktivitetsstöd har varit utan arbete i mer än tre av . har gruppen med långa sammanlagda tider utan arbete ökat, rejält. De funktionsnedsattas andel av den sysselsatta befolkningen är lägre än deras andel av den totala befolkningen. Det gäller framför allt de funktionsnedsatta som har nedsatt arbetsförmåga. Arbetsförmedlingen förklarar ökningen med svag konjunktur och överföringen av utförsäkrade från sjukförsäkringssystemet. med den negativa utvecklingen på arbetsmarknaden, speciellt för de yngre med funktionsnedsättning, använde inte Arbetsförmedlingen till fullo de insatser de hade till sitt förfogande. Jag syftar på lönebidragen som jag tycker är en både effektiv och för samhället lönande insats. Enligt vad jag har erfarit har de medel som avsatts för lönebidrag inte använts fullt ut . har vi i ett stort antal föreningar och organisationer som har svårt att ekonomiskt klara att ha några anställda. Flera föreningar kan därför inte utöka sin verksamhet, och i vissa fall är det även aktuellt att föreningen upphör. Det rör sig ofta om föreningar som utför ett stort och viktigt samhällsarbete och som kan vara en plats att växa på för den enskilde. Därför har jag ställt frågan om arbetsmarknadsministern avser att ge Arbetsförmedlingen ett specifikt uppdrag att rikta sig till organisationer inom den sociala ekonomin och erbjuda ökade möjligheter för att med lönestöd anställa människor som har funktionsnedsättning. Ministern påpekar i sitt svar att antalet personer med lönebidrag har minskat men att andra former av anställningar har ökat för de funktionshindrade. Det är jättebra! Det är jättebra för de personer som fått ett arbete på det här sättet och kan försörja sig genom arbete. Det är jättebra för de organisationer som fått möjlighet att anställa och jättebra för alla dem som berörs på olika sätt. Det är också jättebra för den framtida pensionen. Men trots detta finns det många som är utanför. Pengar finns när det gäller lönebidrag. De blev inte fullt utnyttjade . Hur blir det 2012? Kommer en del av de pengar som avsatts också att förbli outnyttjade? 129 (M): Personer med funktionsnedsättningar är en viktig resurs för att kunna klara framtida behov av arbetskraft. Människor med arbetsförmåga ska ha möjlighet att delta i arbetslivet utifrån sina egna förutsättningar och sin förmåga. Har man en funktionsnedsättning är det viktigt att stöd och hjälp anpassas efter individens behov. Alliansregeringen har sett till att det gjorts nya satsningar och också förstärkt åtgärder som funnits . Det handlar om nystartsjobb, trygghetsanställningar, rehabinsatser, stöd till hjälpmedel, anpassade arbetsplatser för bättre arbetsmiljö med mera. Nivåhöjning av anslagen till och lönebidrag har skett. har fått extra statsbidrag till olika organisationers verksamhet. Syftet med det bidraget var att förstärka kommunernas och landstingens insatser när det gäller sysselsättning för personer med psykisk funktionsnedsättning. Arbetsförmedlingen har sammantaget fått extra resurser för att prioritera åtgärder för personer med funktionsnedsättningar. Det handlar om att se kraften och förändra attityder som Arbetsförmedlingen talar om i sin kampanj som handlar om att jobba för att se till att fler personer med funktionsnedsättningar kan komma ut i arbetslivet. Det är viktigt att förändra attityder och se vad personer kan bidra med i stället för att ensidigt se svårigheterna. Det gäller att börja med att inte se hindren utan i stället se alla möjligheter som finns. Det anser jag att personer med funktionsnedsättningar kan bidra med. Arbetsförmedlingen och dess kampanj är en viktig del i att förändra gamla invanda mönster och attityder. kanske arbetsgivare underskattar den arbetsförmåga som personer med funktionsnedsättningar har. Man kanske inte heller känner till de förmåner, stöd och hjälp man kan få om man anställer personer med funktionsnedsättningar. Här behövs ökad information, kommunikation och samverkan mellan Arbetsförmedlingen, givetvis den enskilda arbetstagaren, det vill säga den funktionshindrade, arbetsgivaren, fackliga organisationer med flera. är det de privata företagen, ofta småföretagen, som är bäst på att anställda personer med funktionsnedsättning. Man kan tycka att den offentliga sektorn här borde kunna gå före. Många statliga myndigheter, bolag, kommuner och landsting kan bli bättre. Intressant är Arbetsförmedlingens nya uppdrag att se till att man inrättar praktikprogram. Det tror jag kan bli väldigt bra och intressant för framtiden. Naturligtvis kan alla kategorier arbetsgivare bli bättre på att anställa personer med funktionsnedsättningar. Ofta är det så att har man bara anställt någon och det fungerar bra, ja, då anställer man fler. Det visar erfarenheten. Människor med funktionsnedsättningar löper en större risk att hamna i utanförskap. Här krävs alltså gemensamma insatser från både samhälle och näringsliv. De sociala företagens roll måste också lyftas fram, och därför är den utredning som arbetsmarknadsministern framhåller viktig så att vi får en översyn av regelverket för lönebidrag och de arbetsmarknadspolitiska insatser som görs för personer med funktionsnedsättning och nedsatt arbetsförmåga. Målet ska vara att fler personer med funktionsnedsättning kan beredas plats i arbetslivet. 130 Arbetsmarknadsminister (M): tar upp några väldigt viktiga frågor. Jag delar hennes uppfattning att det är angeläget att fler funktionshindrade med nedsatt arbetsförmåga kan komma ut på arbetsmarknaden. Jag får också en specifik fråga om medlen inte används till fullo. Problemet är dock inte att det är brist på pengar eller brist på resurser. Problemet är att det är för få arbetsgivare som är villiga att anställa. Jag skulle vilja säga att för sociala företag som vill anställa med lönebidrag finns det inget hinder. Tvärtom har Arbetsförmedlingen i uppdrag att prioritera den här gruppen. Den sociala ekonomin är också en stor och viktig aktör dessutom en aktör som Arbetsförmedlingen upphandlar en hel del verksamheter av. Regeringen har också tagit fram en handlingsplan för just arbetsintegrerade sociala företag. Det händer även mycket inom EU:s strukturfondsprogram kring just sociala företag. Många arbetsgivare drar sig ändå för att anställa personer med funktionsnedsättning, och det är orsakerna till detta som vi måste hitta. Det är nyckeln in. Hur minimerar vi arbetsgivarens risk och ser till de möjligheter som finns så att alla kan få bidra?