prot · GZ0991 · 2012-03-29 00:00:00 — Det är därför som jag säger att vårt vägval är att handla också med den som har med oss icke besläktade system, därför att vi tror att alternativet, slutenhet och isolering, inte främjar en bra utveckling i dessa länder. Det finns dock särskild anledning att vara än mer restriktiv när det kommer till vapen, vilket jag menar att den svenska vapenlagstiftningen också präglas av. 44 (V): fattades faktiskt ett beslut här i om att man ska se över och förändra reglerna just för vapenexport eftersom vapen inte liknar några andra varor och där det finns ett behov av ett särskilt regelverk. Beslutet innebar att man ska begränsa vapenexporten till diktaturer. uppfattar jag att den senfärdighet och den totala brist på handlingskraft som har följt av detta beslut beror på att statsministern egentligen inte håller med om detta beslut. Han tycker inte att det går att begränsa vapenexport till diktaturer. Man får här intrycket av att det beror på att regeringen saknar idéer om hur jobb, tillväxt och välstånd ska skapas i på något annat sätt än genom att bidra till kränkningar av mänskliga rättigheter och övergrepp i diktaturstater. Är det verkligen statsministerns besked att vi kommer att fortsätta sälja vapen till diktaturer och beväpna dem för att rädda jobb och välstånd i ? 45 Statsminister (M): Detta är en karikatyr av verkligheten och av vad jag sade. Jag sade att det finns en mycket restriktiv lagstiftning som ska respekteras och följas. Jag vill påpeka att den typ av MoU som ingicks med 2005 oftast är en grund för ett samarbete som spänner över flera områden. Deras synsätt är att de har en relation med ett annat land. talar vi om en del av den handeln, men den är mycket större och täcker också andra områden. Det vi ska ha klart för oss är att om vi sänder signalen att den demokrati som finns här i norra tänker befinna sig i kontakt bara med andra demokratier är det ett av de länder i världen som gjort sig allra rikast på handel med andra som då börjar sluta sig och stänga ned. Tro inte att det kommer utan någon som helst form av följd för sysselsättningen och grunden för vår välfärd! Var ärliga med det! Berätta om jobben som försvinner! Berätta om metallarbetarna som väl inte längre kommer att ha kvar sina jobb! Då får vi en lite bättre balans i debatten. Jag ska stå för att vi naturligtvis seriöst ska gå igenom om vi ska göra några justeringar i vad jag menar redan är en restriktiv svensk vapenlagstiftning. 46 (M): rapporteras det i medierna om statsministerns första som just statsminister. Det görs olika vinklingar på det. Jag tycker att det är väldigt väsentligt att i sammanhanget slå fast att det viktigaste när det gäller jobben är att de blivit ungefär 200 000 fler sedan valet och att utanförskapet har minskat med ungefär 164 000 personer. I går rapporterade att både hushållens och företagens förtroende för den svenska ekonomin nu stärks detta som många länder i vår omvärld fortfarande brottas med allvarliga problem och obalanser. Mot den bakgrunden vill jag här ställa frågan om vilka hot statsministern ändå ser finns mot en fortsatt positiv ekonomisk utveckling för samt naturligtvis vad regeringen då avser att göra för att möta hoten och fortsätta att lägga grunden för en god ekonomisk utveckling. 47 Statsminister (M): I vår internationella ekonomiska miljö finns en tendens till att en regering tar åt sig all ära av saker som går bra och skyller ifrån sig då det ser lite sämre ut. Jag tror att vi ska vara ärliga och säga att är vi oerhört påverkade av vad som sker i vår omvärld. Jag har berättat om den öppna ekonomin . av vår ekonomi är kopplad till export. Det är klart att vi påverkas av det som sker i vår omvärld. Våra största handelspartner är och , så det är väldigt mycket det nära grannskapet som spelar roll. Men den omedelbara oron är naturligtvis att problem inte är över. Det har tagits några steg i rätt riktning, men det här kommer att påverka oss i form av efterfrågan på våra produkter. Det handlar också om hur det påverkar våra finansiella marknader om deras problem inte är lösta. är det lite bättre drag i övriga världsekonomin. Det är därför jag varnar för att stänga ned handeln med allt som finns utanför det är väldigt mycket där som efterfrågan trots allt finns. I slutet av dagen svarar det på våra viktigaste frågor om hur vi ska få fram jobben som finansierar sjukvården, äldreomsorgen och förskolorna. Det är så det hänger ihop. 48 (FP): Statsministern har tagit upp diskussionen om att vi ska kunna jobba längre och har till exempel nämnt 75-årsåldern som en lämplig ålder. Främst vill vi utgå från frivillighet och öppenhet för den kompetens som äldre har. Men ska man jobba längre är det också viktigt att kunna vidareutveckla sig, byta arbete och så vidare. Många som kanske är är tveksamma till att sätta sig i skuld. En möjlighet, något som vi tidigare föreslagit, är att öppna för ett förmånligt kompetenssparande att pengar kan avsättas på ungefär samma sätt som när det gäller pensioner. Det gör att man på äldre dar skulle kunna välja att studera och kompetensutveckla sig utan att behöva skuldsätta sig. Skulle man inte använda de här pengarna skulle de kunna gå in i den pension man får ta ut. Jag undrar om statsministern är intresserad av att gå vidare med de här diskussionerna. 49 Statsminister (M): I ett där vi blir allt äldre vill jag uppmuntra fler, som kan och vill, att arbeta längre. Jag tror att vi måste ändra vår syn på arbetsmarknaden och också vår möjlighet att ställa om kanske från ett val som vi som unga gör till ett val som vi kanske mer gör mitt i livet. Det handlar om utbildningssystem, och det handlar om omställningsstöd som finns i en stor del av våra kollektivavtal som styr den svenska arbetsmarknaden. Huruvida särskilda kompetenskonton är rätt svar: Ja, det måste bygga på en analys av vad budgetpåverkan är av detta. En viss fördelningspolitisk analys är säkert också viktig. Det får vi i så fall återkomma till i särskilda budgetförhandlingar. Frågan ställs från rätt utgångspunkt. Men om det här är det exakt rätta svaret får vi i så fall återkomma till. 50 (C): Ett av alliansregeringens allra viktigaste reformområden har varit sjukskrivningarna. Det där har varit framgångsrikt. Vi har gått från att vara ett land med världens friskaste befolkning och världens längsta sjukskrivningar till att ha ohälsotal som är jämförbara med andra länders. Vi ser ju nu siffror som visar att antalet sjukskrivningar återigen stiger. Min fråga till statsministern är om detta är ett tecken på att alliansregeringens reformarbete på området har misslyckats. 51 Statsminister (M): Det är viktigt att påpeka att totalt sett sjunker nu antalet personer som lever med sjuk- och aktivitetsersättning, vad vi ibland kallar för förtidspension. Antalet var 555 000 personer när alliansregeringen tillträdde. är det strax över 400 000, och det är färre som är långvarigt sjukskrivna. Vi gjorde en sjukförsäkringsreform och sade: För väldigt många kommer vi nu att öka ansträngningarna för att testa om de kan komma tillbaka till arbetslivet även de som länge varit utanför. Vi sade att det sker i form av en omförsäkring. Det finns de som sagt: Nej, det är ingen omförsäkring. Alla ska utförsäkras. Men det vi nu ser återspeglas är precis vad vi sade. Det är en stor grupp som återkommer till sjukförsäkringen och som får en ny sjukskrivning, helt enkelt därför att de inte haft arbetsförmåga nog. Var det då rätt att testa en ansträngning för att hitta möjliga vägar till arbete? Ja, det tycker jag. Arbete ska alltid sättas främst. Men systemen ska också respektera när människor inte har arbetsförmåga. Det är det som återspeglas i siffrorna. Fler får därför återigen sjukskrivning men från en väsentligt lägre nivå än där vi började. 52 (KD): I morse möttes vi i , som kanske inte är den största tidningen, av en rubrik som många tidningar har: Arbetslösheten bland ungdomar chockhöjd. Detta oroar mig som är ung och som har kompisar och väljare som är högst medvetna om denna verklighet. I och i har arbetslösheten bland ungdomar ökat med respektive . Det är höga tal. Oavsett hur man mäter och räknar ser vi att ungdomsarbetslösheten är stor. Den är ett stort strukturellt samhällsproblem. Alliansen har gjort stora reformer. Arbetsgivaravgiften för ungdomar har sänkts, halverats. Med jobbskatteavdragen har skatten sänkts i flera steg. Reformer för att bättre förbereda ungdomar för arbetslivet har gjorts och genomförts. Men vi måste vara ärliga: Vi har inte lyckats fullt ut. Vilka vidare åtgärder ser statsministern för de här ungdomarna? 53 Statsminister (M): Som jag nämnde i ett tidigare svar har , och har väldigt länge haft, en hög ungdomsarbetslöshet. Men den är relativt stabil, så en hänvisning till siffror som måste man rimligen granska lite närmare. Frågan är hur man kommit fram till dem. avviker på ett annat sätt från andra länder. Vi har nämligen ungdomar som tenderar att ha en mer kortvarig arbetslöshet jämfört med hur det är i andra länder där man ofta har en mer långvarig arbetslöshet och där risken för utanförskap är större. Men det gör naturligtvis inte att vi inte måste göra större ansträngningar. Just nu påverkar mycket stora ungdomskullar som lämnar gymnasiet. Det är klart att länkarna in i arbetslivet inte fungerar som det var tänkt. Vi har försökt sänka kostnaderna, men vi måste göra mer när det gäller lärlingsutbildningar och yrkesutbildningar som är relevanta för den efterfrågan som finns på arbetsmarknaden. Jag har mött flera offentliga verksamheter där man talar om ett förestående stort generationsskifte. Där har vi självfallet en stor möjlighet. Det är på den vi delvis ska bygga våra satsningar för att få in unga. Där har vi mer kvar att göra. 54 (S): Jag vet att statsministern mycket engagerat sig i kampen mot mäns våld mot kvinnor, för vi har mötts i de sammanhangen. En del av våldet är det ekonomiska våldet att kvinnor inte har möjlighet att välja sitt eget liv. Tyvärr fortsätter svårigheterna även efter det att kvinnan har lämnat mannen. Till exempel kan det, som kronofogden tar upp, handla om att kvinnor inte kommer åt sina tillgångar eftersom de inte får hjälp och stöd av polis eller socialtjänst med att hämta vare sig räkningar eller andra tillhörigheter. Det är också så att kvinnor som är utsatta för våld i ännu större utsträckning än kvinnor generellt är både sjukskrivna och arbetslösa. Jag läser upp en mening ur regeringsförklaringen , som statsministern föredrog för oss här: Hotade kvinnor ska skyddas och utsatta kvinnors ekonomiska trygghet säkras. Jag tror inte att dessa kvinnor har känt av den senare delen, att den ekonomiska tryggheten ska säkras. Jag skulle vilja höra statsministern redogöra lite mer för hur han har jobbat med detta. 55 Statsminister (M): En av de största ofriheterna vi har kvar i är kopplad till våld i nära relationer. Det är väldigt ofta mäns våld mot kvinnor, även om det inte alltid bara ser ut så. Jag delar helt uppfattningen att det får en lång rad konsekvenser för kvinnorna, också sådant som handlar om att inte kunna kontrollera sin egen ekonomi eller övriga delar av det många tar för givet när det gäller att kunna leva ett fritt liv. Vi tror nog att vi tränger tillbaka och lär mer om detta fenomen, men vi har sannerligen inte fått det att försvinna. Möjligen ska man akta sig för att tro att det är möjligt att nå så långt. Vi har förstärkt resurser, och vi försöker tillse att rättsväsendets olika delar blir specialiserade och bättre på att se dessa fenomen, ingripa och använda den lagstiftning vi har samt ha resurser till stöd. Vi försöker också säkerställa att den frivillighet som finns och som är ett varmt och viktigt stöd för många av dessa kvinnor också har säkrade, större och stabilare resurser. Det är en del av de saker vi har gjort och en del av de saker jag tror är viktiga. 56 (S): Vi har väldigt många så kallade mambor i vårt land. Det är en växande skara av ungdomar som inte kan flytta hemifrån eftersom de inte får tag i en lägenhet. Det är få unga som har fasta jobb så att de kan ta lån och köpa en bostadsrätt. Då är det hyresrätter som står till buds. Det finns dock alldeles för få hyresrätter, och det byggs alldeles för lite hyresrätter speciellt med rimliga hyror. Det byggs också alldeles för få studentlägenheter. Detta är ett hot mot dessa ungdomars framtid. Allting försenas familjebildning, utbildning och jobb. Det finns dessutom siffror på att en av tolv ungdomar tvingas tacka nej till ett jobb eller en utbildningsplats på grund av att de inte får en lägenhet i den kommunen. Det är alltså ett stort problem. Regeringen har slopat allt stöd till byggande, och det har fått konsekvensen att det byggs för lite. Min fråga är: Kan regeringen tänka sig att återigen börja satsa på byggande så att ungdomar kan flytta hemifrån? 57 Statsminister (M): Jag delar uppfattningen att många ungdomar känner igen i sig i denna beskrivning. Det är svårt att få en egen bostad och svårt att etablera sig i vuxenlivet. Det kopplar vi också till att det är svårt att komma in på arbetsmarknaden. Jag skulle vilja ha bevis för att de subventioner som tidigare i svensk historia har använts i riklig omfattning skulle göra något åt detta. Jag har läst en del av utvärderingarna. De flesta påpekar att det i realiteten inte leder till de effekter man påstår. Det leder väldigt ofta till fördelningspolitiska orättvisor. Det är människor som redan har det rätt gott ställt som får en större andel av dessa subventioner sig till del, och det lämnar fortsatt stora grupper av bostadslösa utanför. Systemet levererar helt enkelt inte det vi önskar; subventionerna har inte fungerat. Jag känner heller inte till att Socialdemokraterna går till val på eller i sina motioner har kraftigt ökade bostadssubventioner. Jag har åtminstone inte hittat detta. Det brukar ibland finnas med någon liten satsning, men det gör rimligen ingen större skillnad. Sanningen är att det behöver byggas mer, men vårt problem är att det som byggs också är dyrt. Det nämnde också som en del av problemet. Det måste byggas ännu mer, vi måste minska på regelbördan och vi måste ha tålamod med att den efterfrågan som finns snart motsvaras av ökad produktion. och den ekonomiska utvecklingen i 58 (M): I går rapporterade att det finns en viss ljusning i svensk ekonomi. Det är jag den första att tycka är fantastiskt bra. ser jag en väldigt stor oro över . Jag vill inte vara dysterkvist, men när jag ser på och det senaste stödpaketet de fick märker man att många har andats ut. Jag tror dock knappast att det kan bli det sista stödpaketet. Ser vi på och finns också en ganska stor oro över skuldnivåer och budgetunderskott. Min fråga till statsministern är hur han ser på utvecklingen i och hur ekonomierna i södra kan påverka svensk exportindustri, samt hur vi ska kunna stå starka när vi antagligen kommer att ha restriktioner i väldigt många länder i framöver. 59 Statsminister (M): Det är påtagligt hur vi får mer positiva signaler också från södra , i en del för att vi har sett regeringsskiften i bland annat , och . Det har införts en mer tydlig reformpolitik. Det görs också en hel del i , det är bara det att det är väldigt mycket som är problematiskt i . försörjer med ökad likviditet i en omfattning som är mycket betydande, och det ger åtminstone kortvarigt känslan av att det nu också finns rikligt med likviditet som grund för investeringar. En del ställer dock frågan huruvida det sedan går att ta sig ur en del av dessa åtaganden. Det blir en kortvarig känsla av pengar till billig ränta, men det är inte alltid det är den i grunden bästa långsiktiga utvecklingen. Det finns alltså anledning att vara lite försiktig. Vi tror att nyckeln ligger i reformerna, och vi tror att det i en hel del fall återstår prövningar, inte minst i , av de slag som påvisas. Det påverkar oss eftersom det påverkar förtroendet och de finansiella sektorerna, även om vi är i mindre utsträckning direkt exponerade för handel med södra jämfört med det jag sade tidigare, alltså vårt närområde. 60 (S): Ekonomisk utveckling behöver inte innebära ökade ekonomiska klyftor, som vi har sett att regeringen har varit väldigt aktiv i att åstadkomma. Jag kan notera att för sedan presenterade en rapport som visar att barnfattigdomen ökar och är större än någonsin i . En av de åtgärder regeringen har vidtagit för att försöka bekämpa arbetslösheten är något som kallas fas 3. Många har hamnat i denna situation efter långvarig arbetslöshet. Det är ungefär 30 000 i . Jag har själv besökt ett antal inrättningar för fas 3-deltagare där de beklagar sig oerhört mycket över att man har hamnat i denna passiva arbetsmarknadspolitiska åtgärd. Det är nämligen ingen arbetsmarknadspolitisk åtgärd; det är en passivitet. Man vågar inte ens berätta för kommande arbetsgivare när man söker jobb att man är i fas 3, för arbetsgivare på arbetsmarknaden vet att det inte sker någon utveckling. Det sker ingen arbetsmarknadsutbildning, och det sker ingen kompetensutveckling. När tänker regeringen ompröva denna politik till en aktiv arbetsmarknadspolitik? 61 Statsminister (M): Det kanske blev lite fel i ingången där. Det är så att har visat på kraftigt minskad barnfattigdom i . Däremot har den ökat . Mätåret man landar i är 2009, då svensk bnp minskade med . Därefter har regeringen satt in riktade åtgärder i form av en barndel i bostadsbidraget och ett höjt flerbarnstillägg, för att komma åt detta. Inkomstklyftorna i växer delvis, så som vi också ser i andra delar av världen. De växte med särskilt hög hastighet hade makten. Vi ser dock att förblir med de minsta inkomstklyftorna i den utvecklade världen. Det är viktigt att använda sådana här saker rätt. Jag förälskar mig inte i någon form av arbetsmarknadspolitisk åtgärd, vad den än kallas, men jag försvarar att det finns aktiveringsåtgärder för människor som långvarigt har varit utanför arbetsmarknaden, och jag vet vad det socialdemokratiska alternativet är. Vi har levt med det. Det är förtidspensioneringar ut ur arbetskraften, in i osynliggörande. Den tiden är förhoppningsvis för alltid förbi. 62 (MP): hyser såväl natur- och miljömässiga som samhällsviktiga värden och är därför skyddad av fyra riksintressen enligt . Det är friluftsliv, fiske och natur- och kulturmiljö. Dessutom är ett Natura 2000-område, en del av för skyddade områden. är också dricksvattentäkt för cirka en kvarts miljon människor. Ändå är hotad. Försvarsmakten vill utöka sin verksamhet i och runt med bland annat bombningar i sjön. Förutom buller och flygfotogenspill finns risk att olika metaller, bland annat bly, kommer ut i vattnet. Prospektering av sällsynta jordartsmetaller utanför , där risk kan finnas för att lakvatten innehåller olika metaller som kan läcka till , är ett annat orosmoln. Jag undrar: Vad anser regeringen bör göras för att stärka skyddet av , och delar statsministern den oro många känner över situation? 63 Statsminister (M): Jag är inte exakt insatt i de olika hot som nämns när det gäller . Jag förutsätter att de lagar och regler som finns följs och att myndigheter agerar ansvarsfullt samt betänker miljöaspekterna av olika beslut de fattar. Det är vad jag kan säga. Sedan finns det säkert anledning att i sak återkomma till just de specifika saker som nämner. Den kristna minoriteten i 64 EDIP NOYAN (M): är ett land som har gjort sig känt för att vara ett land med en väl fungerande demokrati och där vi respekterar mänskliga rättigheter. Vi har också gjort oss kända för att vara skickliga på diplomati och engagerade i att förbättra levnadsförhållandena i länder där mänskliga rättigheter inte respekteras. I sker nu ett våldsamt angrepp på den egna befolkningen för att kväva dess strävan efter demokrati. Men där, liksom i många andra länder där den arabiska våren har dragit fram, finns en minoritet som riskerar att fara mycket illa. I är av befolkningen kristna. Mot bakgrund av vad som hände vid kupperna i kan vi befara att samma grymheter kommer att möta kristna. Mot bakgrund av detta: Hur kommer statsministern att arbeta för den kristna syriska minoritetens rättigheter? 65 Statsminister (M): Det gör sig påmint att i stater som faller sönder eller där man tappar kontroll kommer olika former av konflikter . En av dem är på religiös grund. Ofta öppnar detta för förföljelse av minoriteter och människor som är avvikande på olika sätt. Sättet att motverka detta är naturligtvis att återfå en stabilitet och ordning i som respekterar mänskliga rättigheter och som ansluter sig till den del av arabiska våren som handlar om att bejaka viljan till reformer, att anträda vägen mot demokrati. har tagit på sig ett medlingsuppdrag. Bland annat i kontakt med och , som ju är avgörande här för att samla ett starkare världssamfund, hoppas vi kunna få en bättre ordning till stånd och framför allt få slut på våldsanvändningen. Det måste vara det generella svaret. Det kopplar naturligen också till kristna grupper. Det känner vi igen från andra delar av som känner sig särskilt hotade och utsatta. Detta är den väg som väljer för att försöka få en bättre ordning. 66 (M): Regeringen har gjort väldigt mycket för att stärka enskilda människors valfrihet och för att fler ska få vara med och producera välfärdstjänster. Mycket i den offentliga debatten handlar om hur resurserna ska räcka till när vi får en allt äldre befolkning. Ett sätt som då prövas i många kommuner och runt om i samhället i övrigt är att låta fler vara med och producera just välfärdstjänsterna. Min fråga är därför: Hur kan regeringen ännu mer understödja och underlätta att den som bäst kan producera en välfärdstjänst också kan komma i fråga för att få göra det? 67 Statsminister (M): Det viktigaste för oss är att det finns en skattefinansierad välfärd som är tillgänglig för alla, som utjämnar livschanser och som möjliggör för oss att leva bra liv. För mig är det underordnat vem som i varje läge utför de olika tjänster som vi behöver. Men jag tror att det kan bli bättre kvalitet och en större tillfredsställelse hos medborgarna om man känner att man får göra flera av egna val. Därför tror jag väldigt mycket på den typ av valfrihetssystem som introducerats i olika delar av landet där man utan att det avgiftsbeläggs och utan att det påverkas av plånboken får möjlighet att välja skola, barnomsorg och äldreomsorg. Det är en viktig faktor, men det är inte den enda. Det måste också, som allt som handlar om skattepengar, följas upp att det sker med kvalitet och med långsiktighet, och vi har en del frågor kring detta. Men vår uppmuntran av den här typen av valfrihetssystem, som ju växer fram i delar av den skattefinansierade välfärden, är ett sätt att möta det som frågeställaren frågar efter. 68 (S): Regeringen har försämrat arbetslöshetsförsäkringen och också sjukförsäkringen. Och fick vi uppgifter om att andelen sjuka har ökat. Långtidsarbetslösheten har ökat både bland unga och bland äldre. Regeringen verkar tro att det finns ett samband mellan ökad fattigdom och fler jobb. när så inte är fallet verkar regeringen ändå hänga kvar vid den villfarelsen. Frågan till statsministern är: Vilka uträkningar har statsministern på att ökad fattigdom leder till fler jobb? 69 Statsminister (M): Långtidsarbetslösheten bland unga är avvikande låg i , och vi ska vara väldigt tacksamma för att det ser ut så. Andra länder har en mycket tydligare utslagning just av unga människor. Det gör inte att vi ska slå oss till ro. Vi har snarare ett problem med en mer kortvarig arbetslöshet hos grupper av unga. Vägen till arbete är naturligtvis också vägen till att fler får en förstärkt ekonomi. Det går inte att lösa något samhällsproblem, menar jag, med mindre än att man har en tydlig arbetslinje. Då blir svaret att försöka hitta det regeringsalternativ eller det parti som är bäst på att svara på frågan hur jobben ska kunna bli fler. Vi använder varje budgetförhandling och varje möjlighet vi har att förstärka resurserna till det som vi menar är jobbskapande.