prot · H00926 · 2012-11-16 00:00:00 — Det är pappor och mammor som får återförenas med sina barn eller barn som får återförenas med sina föräldrar. Ska vi vara intellektuellt hederliga ska du förklara för mig: Hur går det att komma in i det svenska samhället ifall jag har mina barn på andra sidan jordklotet? Blir det lättare eller svårare att lära mig svenska och komma i arbete i en sådan situation? Vad är lösningen om ni ska få ihop finansieringen? Är lösningen att ni ska skicka ut mammorna och papporna? I så fall bryter ni kraftigt mot internationella konventioner. Det är dessutom människor som redan har permanenta uppehållstillstånd. Jag skulle gärna vilja ha ett svar på den frågan. Jag har försökt att få ett svar tidigare från på detta. Är det rimligt att minderåriga barn får komma till sin mamma och sin pappa? Det är den ena frågeställningen. Den andra frågeställningen är följande. Visst handlar den stora lösningen i om att se till att få stopp på dödandet och mördandet. Men det handlar om en person som lämnar in en asylansökan i eller en familj som sitter och väntar på en flyktinganläggning och som har flytt där människor skjuts på öppen gata. De berättar att de flydde därför att milismän spikade upp lappar utanför deras skola där det stod: Skicka inte era barn till skolan, för då skjuter vi dem och tar deras skolväskor! Ska de få stanna i eller inte? Läser man er politik säger ni att ni ska minska invandringen . Det innebär att ni ska skicka tillbaka människor till dödandet i , och det innebär att ni ska skilja små barn från deras föräldrar. Jag skulle gärna vilja ha svar framför allt på fråga 2. Är det en bra eller dålig idé när människor ska komma in i ett nytt samhälle att de kan vara med sin fem- eller sexåring i ett nytt land, eller ska de vara i en situation där familjen är splittrad? Jag hör till dem som tror att den situation som vi har varit inne i där vi har haft splittrade familjer har varit betydligt sämre ur integrationssynpunkt. Jag har träffat ganska många människor som känner en viss oro för sina minderåriga barn som finns på andra sidan jordklotet och därför har haft det lite svårare att komma in i det svenska samhället. 27 (SD): fick jag dels väldigt många frågor på samma gång, dels ett antal anklagelser kastade mot mig. Jag har absolut inte sagt att ingen av de invandrare som kommer till någonsin skulle komma i arbete. Jag sade att en väldigt stor del av dem troligtvis aldrig kommer att göra en enda arbetstimma i ett riktigt förvärvsarbete. Jag har någonting som jag skulle vilja ta upp när jag har chansen att debattera detta med . Innan vi avslutar skulle jag vilja beklaga mig lite grann över att det är så få liberaler som är öppna och tydliga med vad den stora invandring vi har gör med vårt svenska samhälle. Man kunde vara ärligare mot väljarna på detta område och förklara vad det innebär för att försöka bibehålla en generell välfärdsstat. Mellan fyra ögon har jag alltför hört nyliberaler säga att man är positiv till en helt fri invandring därför att det raserar dagens välfärdsstat. Det säger man naturligtvis inte öppet, men mellan fyra ögon kan man göra det. Man använder alltså invandringen som ett redskap till att nå helt andra mål, det vill säga just att krossa välfärdstaten. Kopplingen dessa fenomen emellan tycker åtminstone jag är solklar. Jag önskar att man också var tydlig med det inför väljarna och att man inte bara de facto vill avveckla välfärdstaten. Jag hinner kanske svara på någon av frågorna. När det gäller familjeåterföreningen säger vi ingenting emot att man ska kunna återförenas i . Däremot har vi sagt att man ska återförenas på den plats där man har de största gemensamma anknytningsskälen. Inte minst FN förespråkar en cirkulär migration just för att vi ska kunna vara med och hjälpa flyktingar i direkt konflikt. Tanken är att människor på flykt också ska återvända när konflikten är över. 28 Statsrådet (FP): Jag ska försöka att ta tag i ett par av trådarna. hänvisas till FN och att vi ska ha en återförening av familjer där de bäst kan samlas. I de familjer som är splittrade lever rätt ofta barnen eller mamman och pappan i närområdet till . De kanske finns på flykt i eller på flykt i ett annat grannland. Min bedömning är att FN sannolikt kommer att säga att det är en bättre idé, om pappan har en lägenhet i eller i , att de återförenas där. Det är högst osannolikt att FN skulle säga att det är en bra idé att skicka någon på flykt i , men vi kan ha olika åsikter om det. Om man tycker att det är en bra idé att skicka ut människorna som sitter i är man djupt inhuman. Är det så att man hamnar i läget där man tycker att de får stanna men att deras barn inte får komma tycker jag också att man är djupt inhuman. Är det så att man tror att idén är att man ska skicka ut människor för att återförenas på flykt i vet man ingenting om internationella konventioner och hur FN fungerar. Problemet är att man inte riktigt står för politiken. Man säger: Barn ska nog få återförenas. Det är ju dem vi diskuterar. Hela er ekonomiska politik faller samman. Ni gör drakoniska nedskärningar som inte går att genomföra för att minska invandringen. När man försöker få svar på vad det innebär i praktiken för människor backar ni tillbaka. Då går det inte att minska invandringen . Effekterna när ni drar ned integrationspolitiken och skickar notan till kommunerna är att färre människor som kommer hit kommer att kunna få ett jobb och lära sig svenska språket. Det vore djupt allvarligt för . Det ges en beskrivning av invandring som hot mot välfärden. Låt oss se vår historia och vår nutid. Var fjärde tandläkare och var tredje läkare är född i ett annat land. Om vi tar bort dem från välfärden, skulle sjukvården fungera bättre eller sämre då? Titta tillbaka på den arbetskraftsinvandring som byggde upp den svenska välfärden! Ta bort finnarna, turkarna, jugoslaverna, spanjorerna, italienarna och människorna som kom från ! Vi hade inte klarat framväxten av svensk industri. Jag vill avslutningsvis tacka för en bra interpellationsdebatt som jag också tyckte blev rätt klargörande. Överläggningen var härmed avslutad. 13 § Svar på interpellation 2012/13:63 om nyanlända kvinnor 29 Statsrådet (FP): har frågat vilka åtgärder jämställdhetsministern avser att vidta för att ge nyanlända kvinnor samma möjligheter som nyanlända män för att de ska kunna etablera sig på arbetsmarknaden. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på interpellationen. Regeringen är väl medveten om att nyanlända kvinnor har ett lågt arbetskraftsdeltagande. Utrikes födda kvinnors sysselsättning är inte bara en arbetsmarknads- och integrationspolitisk utan även en jämställdhetspolitisk fråga. Därför har regeringen vidtagit ett antal åtgärder för att öka utrikes födda kvinnors arbetskraftsdeltagande. Etableringsreformen, som trädde i kraft , är ett viktigt steg då den har ett jämställdhetsfokus. För att en familj ska få full etableringsersättning ställs krav på att såväl kvinnor som män deltar i etableringsinsatser. Den som är nyanländ och har en etableringsplan har också rätt att välja en etableringslots. Lotsen blir en länk till samhället som möjliggör att kvinnorna får tillgång till ett eget nätverk. Det har också införts obligatorisk samhällsorientering för nyanlända som deltar i etableringsinsatser. Det är angeläget att tidigt få ta del av information om sina rättigheter och skyldigheter i det svenska samhället och inte bara vara hänvisad till en partner. Regeringen kommer att återkomma till med förslag om att fler ska få tillgång till både etableringsinsatser och samhällsorientering genom att målgrupperna vidgas. Regeringen gav en särskild utredare i uppdrag att analysera och fördjupa kunskapen om nyanlända utrikes födda kvinnors och anhöriginvandrares förutsättningar för etablering på arbetsmarknaden och att lämna förslag på ytterligare åtgärder som behöver vidtas för att åstadkomma ett ökat arbetskraftsdeltagande i denna grupp. I utredningens uppdrag ingick även att föreslå åtgärder som säkerställer att nyanlända får en individuellt anpassad etablering som är likvärdig för kvinnor och män. Utredningen presenterade sitt slutbetänkande. Förslagen handlar bland annat om förstärkningar inom arbetsmarknads- och utbildningspolitiken för denna målgrupp, liksom att kvinnorna i större utsträckning ska kunna kombinera föräldraskap med arbete och etableringsinsatser. Det blir ett viktigt underlag för regeringens fortsatta arbete för att öka arbetskraftsdeltagandet och sysselsättningen bland utrikes födda kvinnor. Utredningens arbete har redan resulterat i förslag till förändringar. redovisade utredningen en kartläggning av uttaget av föräldrapenning bland nyanlända utrikes födda kvinnor och män. Utredningen konstaterade att föräldrapenningens nuvarande regelverk möjliggör ett långvarigt och intensivt uttag av föräldrapenning även för barn som är äldre när de kommer till . Det kan medföra att etableringen på arbetsmarknaden blir försenad. Regeringen har i budgetpropositionen aviserat ett förslag om att möjligheten att ta ut föräldrapenning efter barnets fyraårsdag begränsas. Regeringen avser att i denna del återkomma med lagförslag till . I budgetpropositionen finns ytterligare förslag som gynnar utrikes födda kvinnor, eftersom de i regel har något lägre utbildningsbakgrund än män. Bland annat införs ett praktiskt basår för kortutbildade personer och flera möjligheter till arbetsträning. En av våra största jämställdhetsutmaningar är att förbättra möjligheterna för utrikes födda kvinnor att snabbare komma i arbete. Regeringen kommer därför även fortsättningsvis att följa utvecklingen när det gäller nyanlända kvinnor och fortsätta att reformera integrationspolitiken. 30 (S): Jag ska börja med att tacka statsrådet för svaren, även om jag skulle ha tyckt att det hade varit intressant att få debattera just denna fråga med jämställdhetsministern. De nyanlända kvinnorna drabbas uppenbarligen av strukturell diskriminering när de kommer till . Därav hade jag ställt min interpellation till jämställdhetsministern. Man kan fundera på vad problemet är när man ser att de nyanlända kvinnorna drabbas av strukturell diskriminering när de kommer till . Det är att den borgerliga regeringens arbetsmarknadspolitik och jämställdhetspolitik inte funkar där ute i människors vardagsliv. Arbetsmarknadspolitiken har helt enkelt mer eller mindre havererat. I det här fallet blir det de nyanlända kvinnorna de kvinnor som man kan säga står längst ifrån arbetsmarknaden som ska betala priset. Priset blir tyvärr dubbelt för dem. Först ske de betala priset för en havererad jobbpolitik, och sedan ska priset även betalas för att jämställdhetspolitiken inte fungerar. Jag tänker så här: Det är inte nog med att man flyr från sitt land eller att man kanske flyttar som anhöriginvandrare till ett nytt land. Det finns mycket att brottas med när man kommer till ett nytt land. Det handlar om bostäder, och så hamnar man i där vi har en bostadspolitik som är urusel. Det handlar också om språket. Hur ska kvinnorna kunna få den vardagliga språkinlärningen om man står så långt bort ifrån arbetsmarknaden och en arbetsplats att man inte har möjlighet att träna? När man ska närma sig arbetsmarknaden handlar det mycket om validering av tidigare kunskap. I den förra debatten med talades det om människor som inte kan läsa och skriva. Men det innebär inte att de vuxna människor och kvinnor som kommer till vårt land inte kan någonting. I handlar det i mångt och mycket om validering. Då handlar det mycket om av vem och framför allt när deras kunskaper ska valideras så att de blir anställningsbara. Jag är fullständigt övertygad om att dessa kvinnors verklighet och vardag är långt, långt mycket mer invecklad än vad vi i allmänhet vill kännas vid. Det handlar om ett nytt land och en ny livsmiljö. Kanske har de även med sig de gamla strukturerna från det land som de har flytt eller flyttat ifrån. Jag tror att dessa kvinnor har mycket att kämpa med. Det är utifrån detta perspektiv jag ställde min interpellation just till jämställdhetsministern. Det är rätt intressant att det är nyanlända kvinnor, invandrade kvinnor och egentligen kvinnor rent generellt som har drabbats av diskriminering på olika sätt. Integrationsministern hänvisar till sin egen utredning. När man läser den blir man skrämd, för det blir så tydligt att de nyanlända kvinnorna diskrimineras. De skrivs in senare på Arbetsförmedlingen, de får inte ta del av de arbetsförberedande insatserna och de möter kommunala handläggare som tycker att de mer eller mindre ska vara hemma och vårda sina barn. När kvinnorna kommer till landet , som ändå har ett rykte om sig att vara ett jämställt land, drabbas de av diskriminering och av en jämställdhetspolitik som lyser med sin frånvaro. Därför blir det intressant att fortsätta debatten med statsrådet om just dessa kvinnors perspektiv. Hur ska de komma in på arbetsmarknaden, hur ska de få en bostad och hur ska de lära sig språket? 31 Statsrådet (FP): Jag tackar för en viktig interpellation. Jag har sagt att jag menar att en av de största jämställdhetspolitiska och integrationspolitiska utmaningar vi har är hur vi får fler utrikes födda kvinnor som får en chans att få en egen lön att leva på och hur de snabbare kommer i arbete. Vi är i ett läge som interpellanten väl beskriver. Kvinnorna kanske kommer från en patriarkalisk struktur. Det stämmer inte på alla som kommer, men många kommer från en patriarkalisk struktur där de inte har lönearbetat. De har generellt sett en lägre utbildningsnivå än vad de män som kommer har. Men och det är ett viktigt men då blir det ännu viktigare att vi klarar att möta människor som kommer till på ett likadant sätt och efter vars och ens förutsättningar oavsett om de är män eller kvinnor. Den utredning som vi har nämnt här, som jag själv har tillsatt och som har levererat sitt slutbetänkande, pekar på detta: Vi klarar inte det här. Framför allt historiskt sett har det varit ett mycket könsstereotypt mottagande av kvinnor som har kommit hit. Vi har också byggt upp ett system som har blivit kvinnofällor. Det gäller till exempel föräldraförsäkringen. Ingen tänkte på effekten att om man kommer med äldre barn, en fyraåring och en femåring, får man på ungefär samma nivå som den ersättning man får om man går och läser svenska eller deltar i Arbetsförmedlingens insatser. Effekten av en sådan struktur har blivit att ett antal kommuner säger till nyanlända kvinnor: Det är bättre att du hoppar av svenska för invandrare och i stället är föräldraledig med en fyra- eller femåring. Inträdet på svensk arbetsmarknad försenas då ytterligare, och i vissa fall kommer man inte in över huvud taget. Detta är bakgrunden till att vi från regeringen har mycket starkt fokus på hur vi möter nyanlända kvinnor. Vi har vidtagit en rad åtgärder, och vi kommer att återkomma med fler. Utöver att vi delvis gör samma grundläggande analys får vi höra lite socialdemokratiskt kampanjspråk här. Ni säger att vi har en havererad arbetsmarknadspolitik. Jag vill gärna ställa ett par frågor om detta. Vi är överens om att vi behöver göra mer för nyanlända utrikes födda kvinnor. Är den etableringsreform som vi har fel? Där har vi fått effekten jämfört med den politik som Socialdemokraterna tidigare stod för att det är ganska många kvinnor som kommer in i etableringsreformen. Vi föreslår från regeringen i den budget som vi kommer att rösta om 6 000 nya praktikplatser för nyanlända både kvinnor och män. Detta kan ge möjligheter för dem med lägre utbildning att få en praktik och lära sig svenska. Vi föreslår ett praktiskt basår för dem som har riktigt låg utbildning. Vi föreslår ett samlat ansvar för validering, det vill säga översättning av utländska examina, vid en myndighet. Vi föreslår en förändring av föräldraförsäkringen för att se till att den inte längre blir en kvinnofälla. Vi har aviserat att vi kommer att utvidga det antal som omfattas av insatser den i . Vi har kraftigt förstärkt insatserna för nyanlända kvinnor och för nyanlända över huvud taget därför att vi behöver ett betydligt tydligare jobbfokus än det som Socialdemokraterna har lämnat efter sig. Detta kallar Socialdemokraterna för en del i en havererad arbetsmarknadspolitik. Jag har försökt läsa Socialdemokraternas budget på området. Det vore otroligt intressant om jag i denna debatt kunde få höra från interpellanten vilka fler förslag ni har för de nyanlända kvinnorna. Ni hänvisar till regeringens utredning. Det är bra. Den har vi tillsatt, och vi tänker gå vidare med den. Vad är det för egna förslag ni har på området över huvud taget om vi nu rör oss med nyanlända utrikes födda kvinnor? Det är jättebra om in röstar för regeringens politik. Men det vore intressant att se vad alternativet är om den politik som vi föreslår är havererad. Jag har inte sett något alternativ över huvud taget mer än att ni då och då skäller på det vi gör. var det jättedumt att vi skulle göra någonting åt föräldraförsäkringen. verkar ni ha ändrat er i den frågan. var det jättedumt att vi ville ställa tydligare krav på att människor ska ta ett lämpligt arbete runt om i . verkar ni ha ändrat er i den frågan. Men vad är då ert eget svar, om vi är överens om att detta är en gigantisk samhällsutmaning? Jag har inte hittat det i Socialdemokraternas budgetmotion. Jag blir jätteglad om ni kan berätta det för kammaren just . 32 (S): Om statsrådet läser vår budgetmotion ser han att vi flyttar en del pengar från den lotsverksamhet som regeringen har infört till Arbetsförmedlingen. Vi har i grund och botten sagt att det är bra att Arbetsförmedlingen har det övergripande ansvaret när det gäller etableringsreformen. När man tittar på vad resultatet har blivit och det är kanske det man måste göra konstaterar ministerns egen utredning att kvinnorna skrivs in senare hos Arbetsförmedlingen. De kvinnor som är inskrivna där får i mindre utsträckning ta del av de arbetsförberedande insatser som ändå finns. Även om vi har bejakat att Arbetsförmedlingen är den myndighet som ska ha ansvar för etableringsreformen måste man kunna se att detta inte funkar ur ett jämställdhetsperspektiv. Det finns alldeles för mycket brister i bemötande när det gäller de nyanlända kvinnorna. Det är det som är så intressant. Jag sitter inte i regeringen. Jag har inte makten att förändra just nu i alla fall. Det är statsrådet och statsrådets regering som har makten just nu att förändra. Det kommer också väldigt många kvinnor som inte omfattas av etableringsreformen. De kommer till som anhöriga från ett land utanför EU. De hamnar i en ännu sämre situation eftersom de inte omfattas av etableringsreformen. Jag har varit intresserad att få veta vad statsrådet tycker om det. Det rör sig om ca 14 000 kvinnor . Statsrådet säger att det är föräldraförsäkringen som gör att kvinnor inte kommer ut på arbetsmarknaden. Den borgerliga regeringen var otroligt snabb med att införa ett vårdnadsbidrag, och man kan väl i grund och botten inte påstå att det är en reform som möjliggör kvinnors deltagande på arbetsmarknaden. Jo, det finns en del i vår politik som handlar om att förflytta pengar för att förstärka Arbetsförmedlingen, som ändå har huvudansvaret. Vi har också varit kritiska till att man i princip kapade bort kommunernas ansvar för etableringen. Det innebär att det inte fungerar så bra . , när kommunerna hade ett större ansvar, fanns det en del kvinnor som gick på den kommunala vuxenutbildningen som en del i att bygga upp sin kunskap. Själva målet är vi överens om, det vill säga att nyanlända kvinnor ska bli anställbara. Det är vägen dit som just nu är så full av sprickor och hål. Statsrådet får gärna fortsätta att fråga vilken politik vi har, men för de kvinnor som finns nu och som diskrimineras just nu är det mer intressant vad statsrådet kommer att göra. 33 Statsrådet (FP): I första inlägget hade regeringens politik på området havererat. I andra inlägget säger interpellanten: Vi står bakom huvuddragen i etableringsreformen. Det är lite märkligt att stå bakom en havererad politik. Jag var väldigt tydlig i mitt förra inlägg, och jag kan upprepa det. Vi gör mycket stora satsningar på att förbättra integrationen. Allt vi gör siktar på att människor snabbare ska få jobb och snabbare ska lära sig det svenska språket. Vi gör satsningar på praktikplatser och praktiskt basår. Vi tillsatte den här utredningen om utrikes födda kvinnor av det enkla skälet att det kanske är den största jämställdhets- och integrationspolitiska utmaning vi har. Vi flaggar för att vi kommer att förändra föräldraförsäkringen för att se till att den inte längre kommer att vara den kvinnofälla som den har varit. Arbetsförmedlingen har ett ansvar att ta itu med hur vi möter utrikes födda kvinnor och män. Det är oacceptabelt att män får insatser än kvinnor. Hela etableringsreformen som sådan har ett mycket starkt jämställdhetsperspektiv. Där handlar det om individuella skyldigheter och individuella ersättningar. Är det någonting som vi kan se i vår egen historia är det att när man har individuella rättigheter och skyldigheter förbättras jämställdheten. Vi gör förändringar på försörjningsstödets område för att få ett tydligare arbetsperspektiv. Vi fortsätter att göra förändringar i etableringsreformen. Det finns massor med saker som vi kommer att behöva förbättra och förändra i den efter hand. Vi kommer att behöva reformera integrationspolitiken framåt för att vi ska lyckas riktigt bra med detta. Det är jag alldeles övertygad om. Men och kommer ett stort men jag har bara pratat om vad regeringen gör. representerar ett parti som säger att man vill regera, och sedan säger hon att politiken är havererad. Hon dyker upp i riksdags kammare, och jag hörde inget förslag. Jag sitter inte i regeringen, var det enda förslaget. Det måste finnas en anständighet i en politisk debatt. Om man är ett parti som vill vara regeringsbärande räcker det inte det duger inte att säga att i huvudsak gör regeringen rätt men det finns ett antal saker som är fel och som borde fungera annorlunda. Vilka alternativ står mot varandra? Du säger i ditt inlägg att du skulle vilja att fler anhöriginvandrare kom in i systemet. Vi vidgar det . Det är fler som kommer att få ta del av samhällsorientering. Det är fler anhöriginvandrare som kommer att omfattas av etableringsreformen. Det är ett par första steg. Den utredning jag har på mitt bord föreslår fler steg. Jag ser ingen finansiering för att genomföra dem i Socialdemokraternas budgetförslag. Jag har inte hittat pengarna. Du får gärna visa var de finns. Det är lite svårt att säga att regeringen har havererat, men vi står bakom huvuddragen. Jag ber om ursäkt, men om man vill söka regeringsmakten håller det inte att säga: Jag sitter inte i regeringen, så jag vet inte vad jag vill göra. Vi måste föra en diskussion om hur vi möter de faktiska problemen. Vi är överens om utmaningen. De utrikes födda kvinnorna är en gigantisk utmaning. Vi måste analysera och ha en integrationspolitik som möter folk på ett jämställt sätt. Vi måste se att detta är kvinnor som har olika förutsättningar med sig. En del är högutbildade, men verkligheten är också den att rätt många av de kvinnor som kommer har lägre utbildning. Det är därför vi fokuserar på praktikplatser och mer praktiska insatser den för att kunna anpassa integrationspolitiken efter dem som kommer. Jag tänker försöka lyssna lika noggrant på nästa inlägg. Jag har räknat upp ett antal åtgärder som vi vidtar och aviserat ett antal saker som vi förändrar för att fler snabbare ska få jobb och fler snabbare ska lära sig det svenska språket. inledde denna debatt med att säga att det vi gör har havererat. Vad skulle inte ha havererat? Det vore intressant att få svar på. 34 (S): Om statsrådet hade lyssnat ordentligt hade han hört att jag sade att regeringens jobbpolitik och arbetsmarknadspolitik har havererat.