prot · H00941 · 2012-12-11 00:00:00 — borde vara medveten om att det finns problem med det statistiska underlaget. Hänsyn måste också tas till de demografiska frågorna som vi inte har kontroll på. Jag tycker att det hade varit intressant att få höra lite om varför inte mer görs på forskningsområdet och med den utsträckta handen . Hur ser er tankegång ut när det gäller resursanslagen? 181 (S) replik: Jag lovar att jag ska återkomma till den frågan när vi pratar forskningsfrågor. Jag vill komma tillbaka till ambitionerna på högskolesidan. Frågan om kvalitet är inte något problem för oss socialdemokrater. Vi tycker att det är bra att pengar förs till hum-sam-området och stärker kvaliteten. Det har gått den tidigare . är vårt budskap att det är jättebra att vi stärker kvaliteten. Vissa år har vi till och med lagt förslag om att höja kvaliteten som ni har sagt nej till. säger vi att vi gärna lägger på ytterligare 200 miljoner för att höja kvaliteten. Det är ingen stridsfråga. Jag får inget svar på varför ni sänker ambitionsnivån för högre utbildning. Det är framför allt det vi diskuterar . Ni minskar antalet platser med 10 000 och 10 000 . I säger att en varningsklocka ringer för att vi tappar mark. är ju expert på det här området. När det gäller åldersgruppen har ni lägre ambitioner. Ni lägger er passivt mitt emellan och tar inte ut steglängden. Vad är logiken i att vi i ska ha lite lägre ambition när det gäller det antal som deltar i eftergymnasiala studier på högskola, yrkesskola eller vad det nu kan vara? Varför ska vi göra det? Vad är logiken med att driva en sådan linje? 182 (M) replik: Återigen vill jag säga att målsättningen har att göra med ett bristande statistiskt underlag och med en demografisk utveckling som vi inte har kontroll över, precis som jag anförde i en tidigare replik. Det finns inget som säger att regeringen har en lägre ambition i fråga om fler som vill studera tvärtom. Vi vill höja kvaliteten, och vi vill driva på fler att gå vidare. De kan gå vidare in i utbildning på , och de kan gå vidare in i utbildning på universitet eller högskola. anförde här tidigare att högskolorna känner sig jagade av vår regering därför att de inte vet vad som komma skall och vad som ska gälla. Detta stämmer inte. Det är vi och denna regering som har gett möjligheterna till bland annat forskningsprofilering. Det är vi och denna regering som också har tydliggjort för högskolorna att det är viktigt att man också profilerar sig och att inte alla kan läsa samma utbildningar. När vi talar om antalet högskoleplatser och tittar på prestationsnivån har vi uppdagat att det tyvärr är många studenter som registrerar sig för utbildningar och för kurser som de sedan aldrig tar en enda poäng på. Regeringen har halverat bidraget, takbelopp och finansiering, som har gått till just detta område. Det rör sig faktiskt om 7 000 platser som i princip inte har bidragit till att höja ambitionsnivån eller utbildningsnivån för samhället. Vi har tydliggjort det. Vi har flyttat och använt dessa resurser för att öka kvaliteten och öka antalet platser på andra områden där behov finns från både studenter och arbetsmarknad. 183 (FP): har utskottet varit så enigt som om att vi ska klara av denna debatt. Jag ska försöka göra mitt bästa. Jag vill börja med att yrka bifall till förslaget i betänkandet och avslag på samtliga motioner. Det blir lite upprepning, men vi vet att det är bra för inlärningen. Det är ett resultat av att vi är fyra allianspartier som är mycket samstämmiga och samkörda. Det är en händelse som ser ut som en tanke att denna utbildningsdebatt alltid verkar hamna dagarna runt nobelprisutdelningen. står och i fokus när det gäller hela forskarvärlden. fick vi uppleva att en av sloganer blev verklighet: ska inte bara dela ut , vi ska vinna dem också. Detta skedde i och med att fick litteraturpriset. fick vi tyvärr inget pris, men omläggningen av den svenska skolan, från förskola till forskning, sker i ljuset av nobelpristanken. ska finnas i den absoluta kunskapstoppen. Det är helt enkelt en överlevnadsfråga för oss som nation. När jag var inne i utbildningssystemet fanns det en tydlig skillnad mellan högskola och universitet. Så ser det inte ut . Skiljelinjen är betydligt mer diffus. Vi har fått betydligt fler högskolor och universitet. Antalet studieplatser har dessutom konsekvent ökat. Tillgängligheten till högre utbildningar och en bred variation av utbildningar och forskning är bra. Låt mig vara tydlig med det så att ingen kan missförstå det. Men det får aldrig gå ut över kvaliteten i undervisningen eller kvaliteten i forskningsresultaten. började sitt anförande med att säga att det egentligen skulle räcka med att säga vad som är skillnaden mellan Alliansens utbildnings- och forskningspolitik och Socialdemokraternas. Låt mig då säga att den stora skillnaden är att våra förslag är finansierade. Alla våra ambitioner är finansierade. Det är så man tar ansvar för . I Socialdemokraternas motion kan vi läsa: ska ha en världsledande utbildningsnivå. Vi accepterar inte regeringens neddragning av antalet högskoleplatser. Alla som vill och är behöriga borde ha möjlighet att studera på yrkeshögskola eller högskola. av 3034-åringarna ska 2020 ha eftergymnasial utbildning. Låt mig då säga att även med Socialdemokraternas politik blir det färre högskoleplatser . Inget av förslagen som någon lägger fram i denna kammare gör att det blir fler högskoleplatser . Vi kan också säga att de förslag som Socialdemokraterna lägger fram är långt ifrån tillräckliga, om man över huvud taget ska vara i närheten att nå sitt 50-procentiga mål om man har finansierat sina ambitioner. Tiotusentals behöriga personer som söker till högskolan varje hösttermin men som inte antas skulle enligt Socialdemokraternas förslag ha rätt till en utbildningsplats ofinansierat. Dessutom är det mycket tydligt vilken arbetsmarknadsåtgärd detta i själva verket är när man säger att 4 500 platser ska gå till fas 3-personer. Detta handlar alltså inte om utbildning eller forskning. Det handlar om en arbetsmarknadsåtgärd. Det är den stora skiljelinjen, . I en ideal värld ska man naturligtvis inte behöva välja mellan kvalitet och kvantitet. Men politik handlar som ni vet inte bara om att vilja utan också om att välja. I valet mellan kvantitet och kvalitet står tydligt på kvalitetens sida. Därför är det glädjande att se att regeringen i budgetpropositionen föreslår inte bara fortsatt ökat antal platser inom utbildningar för särskilda bristyrken, utan man stärker också universitetens och högskolornas budget för grundutbildning med . Detta ska läggas till alla andra kvalitetssatsningar som är gjorda tidigare. Får jag vara lite jävig måste jag säga att jag är särskilt glad för att vi fortsätter med den särskilda kvalitetssatsning som gjorts på humaniora och samhällsvetenskap med jämfört med . Särskilt humaniora har nämligen fått ta stryk under tidigare decennier. Denna satsning innebär att heltidsbeloppet per helårsstudent har ökat sedan Alliansen tog över ordförandeklubban i . Det borde rimligen öka antalet lärarledda timmar för studenterna, någonting som har varit en alldeles för sällsynt vara. Det sades här tidigare av min kollega att resurser är viktiga. Men det är avgörande att resurserna används på ett effektivt sätt. Därför måste lärosätena utnyttja sina egna möjligheter till interna prioriteringar och omfördelningar för att möta studenternas efterfrågan och arbetsmarknadens behov. Jag tycker att det är en bra princip att vi ställer upp examensmål och kvalitetskrav i form av forskningsanknytning och liknande. Men vilka utbildningar som ska ges eller inte är det upp till varje universitet eller högskola att bestämma. Perfekta resursfördelningssystem finns nog inte. Det tror jag man ska vara ödmjuk nog att inse. Men det nya kvalitetsbaserade resursfördelningssystemet som så sakteliga börjar träda i kraft , där utvärderingar ska ligga som grund för en del av resursfördelningen, kommer att få en kvalitetsdrivande effekt på utbildningarna. Precis som vi alltid säger att utbildning ska löna sig, är det rimligt att de universitet och högskolor som har utbildningar av hög kvalitet ska premieras för detta. Det ska löna sig att vara en bra utbildare också. Herr talman och kolleger! Vi kommer att få en helafton när vi ska debattera den nya forsknings- och innovationspropositionen. Men det kan inte hjälpas att det måste bli lite överlappningar trots denna sena timme. Vi vet att regeringen i propositionen presenterar ytterligare en gigantisk satsning på forskning och innovation med till 2016, där tyngdpunkten ligger på life science som framför allt handlar om medicin, ett område där svensk forskningstradition är mycket stark och som också är en forskningsintensiv bransch som står för viktig export. Propositionen innebär också en rejäl kvalitetssatsning genom att de forskningsanslag som går direkt till lärosätena ökar med . Det ger lärosätena möjlighet att själva prioritera och göra strategiska val för att bedriva långsiktig forskning med både hög risk och stor potential, något som känns ytterligt bra för en liberal som har utgångspunkten för politiken att akademin ska stå mer självständig från den politiska makten. Det är en strategisk framtidsinvestering att satsa på som forskningsnation. har lyckats att vara både en tung grundforskningsnation och ett innovationsland, och där har vi samverkat över partigränserna. Det råder ingen tvekan om att en lyckad forskningspolitik har bidragit till att har varit framgångsrikt . Om vi ska fortsätta att vara det kommer det att krävas att vi också vågar satsa på spets och inte bara på bredd. Vi behöver skapa förutsättningar för att de unga duktigaste forskarna ska tycka att är ett bra land att forska i. Vi behöver också vara spännande nog att locka hit utländska framstående forskare, inte bara för att hämta utan också för att verka här. Därför är regeringens satsning på elitforskning livsnödvändig för oss som nation. För de allra duktigaste yngre forskarna skapas ett nytt program som ger dem möjlighet att stanna i och utvecklas här. handlar det om i satsningar. Dessutom tillförs resurser för rekrytering av utländska elitforskare. Landets rektorer ska kunna handplocka några av de absolut duktigaste internationella forskarna till sina lärosäten och ge dem rejält med forskningsresurser under . satsas närmare 2 ½ miljard kronor på att locka internationella toppforskare till , inte bara för att hämta pris utan för att verka här, som sagt. hör till de länder som i förhållande till sin befolkning satsar mest offentliga resurser på forskning. Det är bara och som slår oss i denna gren. Det är med kombinationen av ökade resurser, ökad akademisk frihet och ett ökat fokus på kvalitet och spets inom universitet och högskolor som vi kommer att fortsätta att utvecklas måhända som en liten nation men med ett stort namn inom forskning och innovation. (Applåder) I detta anförande instämde (FP). 184 (C): Med all respekt för kvällens debatt kan det mycket väl vara så att det viktigaste som har hänt svensk forskning och det svenska innovationssystemet hände i . fattade ett historiskt beslut. , och efter det att frågan, minst sagt, har dragits i långbänk är tanken om ett EU-patent, ett gemensamt patent för länder, på mycket god väg att realiseras. Det är jätteintressant och spännande att se hur omvärldens beslut påverkar det lilla som är i ständig global konkurrens. Trots att det händer saker utanför våra gränser har det varit en intressant och spännande höst för alla oss som jobbar med forsknings- och innovationspolitik i . Regeringen har släppt både en innovationsstrategi och en forsknings- och innovationsproposition. Båda innebär att höjer profilen när det gäller forsknings- och innovationsfrågorna. Även om innovationsstrategin inte hade några egna pengar kopplade till sig innebär detta sammantaget besked om kraftfulla satsningar på svensk forskning och innovation. Gemensamt med satsningar på infrastruktur, på sänkt bolagsskatt och på utbyggd yrkeshögskola är det tydligt att trots krisen klarar att göra investeringar för konkurrenskraft och investeringar . Runt om i och världen finns det länder och regeringar som tvingas göra tvärtom. De tvingas dra ned på högre utbildning och på forskning, och det svider säkert i hjärtat på många utbildningspolitiker, inte minst i vår del i världen, där man tvingas göra detta. Det är ju i grunden skadligt för framtida tillväxt. Vi klarar av att trots ett kärvt läge göra de investeringar som innebär att kan utvecklas ännu lite mer. Det är kul när man skriver sådana här anföranden att jämföra med vad man sade eller . , och ännu tidigare än så, har jag och min kollega fokuserat på samverkan och innovation när det gäller hur våra lärosäten och deras verksamhet ska utvecklas. När vi nu ser vad som komma skall, vad vi ska debattera på andra sidan och vad som har presenterats ser vi också att hårt jobb från oss och många andra lönar sig. Det här är en forsknings- och innovationsproposition med ett stort I som har presenterats. Vi pratar om strategiska innovationsområden. Vi pratar om forskning för näringsliv och samhälle. Något som man kan framhålla särskilt är den pott som heter bedömning av samverkan. Någonting som har efterlysts av båda blocken och från olika sektorer i samhället är det viktiga uppdrag som man tidigare kallade för den tredje uppgiften, att samverka med näringsliv och omgivande samhälle. Man har sagt att det har varit viktigt, men det har inte bedömts, mätts eller värderats. börjar vi med det. sätter vi av 200 miljoner som propositionen kommer att verka. Vi ger i uppdrag att hitta bra och smarta metoder för att värdera detta och komma loss med det vi har pratat om . Men det går inte att prata innovation och samverkan utan att prata om studenter. Den viktigaste faktorn är givetvis de som finns med i utbildningen. Den viktigaste faktorn är de studenter som lär sig saker och sedan tar med dem till nya arbetsgivare eller blir sin egen arbetsgivare och använder sin kunskap på det sättet. Det finns studenter som skriver examensarbeten ute på företagen. Det finns studenter som blir industridoktorander. Vi har diskuterat kvantitet och kvalitet i den här debatten. Först kan man konstatera att kvantitet givetvis är viktigt i utbildningen. Det är viktigt att så många som möjligt kan gå sin drömutbildning. Detta år är det år då det är näst flest som har gått en högre utbildning. Det år som flest gick en högre utbildning var . Både dessa år har varit under alliansregeringen. Det är ingen slump om man ser de satsningar som sker. Men en satsning på kvantitet får aldrig ske till priset av minskad kvalitet. Det var någonting som skedde och flera decennier. har vi vänt den trenden. Mina kolleger har i detalj redogjort för hur mycket mer vi har satsat per student och på hum-sam-området, men det är så pass viktigt att jag väljer att upprepa det. Vi visar att en utbyggd högre utbildning, en utbildning som fler än någonsin tar del av, går att kombinera med kraftigt höjda ambitioner när det gäller kvalitet. Under Alliansens första mandatperiod fattade vi en rad beslut som syftade till att stärka lärosätenas autonomi och självstyre. Jag hävdar att också detta är en viktig del när det gäller att utveckla den högre utbildningen och den kvalitet som studenterna får. löper också en process som syftar till att låta ytterligare ett antal lärosäten omvandlas från myndigheter till stiftelser. Jag tror att den här trenden är bra. Jag och tycker att vi ytterligare ska förstärka resan mot autonomi. En mångfald av rektorer, högskolestyrelser och andra beslutsfattare kommer alltid, tillsammans och i inbördes konkurrens, att vara klokare och bättre på att samspela med berörda regioner och det omgivande samhället än ett fåtal på toppen oaktat hur kloka dessa människor är. En tro på ökad autonomi är inget annat än en tro på alla de duktiga pedagoger och administratörer som verkar i vårt högskolelandskap. Plötsligt hände det, skrev någon. Regeringen fortsätter att satsa på , som så många har efterlyst. När man talar samverkan och matchning mot arbetsmarknaden går det inte att komma ifrån unika ställning där. Man definierar konkreta behov på arbetsmarknaden och skräddarsyr utbildningar för att möta detta. är utökningen 1 500 platser, och det fortsätter på samma spår. blir det ytterligare 3 000 platser, blir det 3 000 och 2016 blir det 1 500. Det här motsvarar totalt en ökning på . Det är viktigt för att fler ska hitta sin väg in i den högre utbildningen, men det är också en viktig del i det livslånga lärandet. är för många ett sätt att byta spår mitt i livet. När vi ser på oppositionen har vi talet om de påstått sänkta ambitionerna. Använder man som sin främsta källa för information blir kanske resultatet därefter. Som jag har redogjort för har aldrig förr så många människor tagit del av den högre utbildningen i . Aldrig förr har man heller kunnat kombinera en så pass hög kvantitet med så pass hög kvalitet. Det här är allianspolitik när den är som allra bäst. Det är kul att vara utbildningspolitiker i Alliansen, och vi levererar. För att använda ordval: Vi lägger riktiga miljarder på detta viktiga område. (Applåder) I detta anförande instämde i (C). 185 (KD): Som sista talare denna kväll kan jag, precis som gjorde, konstatera att det har sagts så mycket bra. Jag får fortsätta den lovsången, för det här betänkandet innehåller väldigt mycket bra, och jag är väldigt nöjd med det. Någon har sagt att hinder är de skrämmande ting du ser när du flyttar blicken från målet. Jag tycker att det stämmer rätt så bra. I den budgetproposition som vi debatterar handlar det om att tro på möjligheterna. Det kan Alliansen göra därför att vi är fokuserade på målet. Vad är det då för mål vi har? Vi vill ha ett som utvecklas ännu mer till ett kunskapssamhälle som står upp för den potential vi har. Vi vill vara en framstående nation som fortfarande finns i framkanten med den unika kunskapsresurs som vi faktiskt redan nu har men vill utveckla vidare. Vi vill att man ska räkna med vårt land, trots vår litenhet, i de globala sammanhangen. Är det då hela målet, att vårt land och våra resurser ska räknas? Enskilda människors bildning, enskilda människors lycka och framgång och kunskapstörst som blir stillad innebär en utveckling av samhället och innebär också att människor får del av detta. Så är det med den här politiken som har att göra med förskola, skola, vuxenutbildning, med forskning och allt detta som hänger ihop med allt annat. Vi har tagit ett stort tag, och vi får aldrig förringa den satsning som Alliansen har gjort. Det tror jag att jag har sagt varje gång som jag har stått i den här talarstolen och talat utbildningspolitik. Aldrig någonsin i historien har någon tagit ett sådant helhetsgrepp över hela detta område som just Alliansen har gjort med samtidiga reformer på alla områden. I det här innehållsrika betänkandet är det två delar som träder fram så tydligt i en proposition. Därför vill jag nämna dessa delar. Men innan jag gör det måste jag ändå uppmärksamma på den debatt som har varit runt kvalitetssäkringssystemet. Där måste jag, trots den sena timmen, få uttrycka min förvåning över oppositionens reservation när det gäller kvalitetssäkringssystemet. Vi hade besök i utskottet av SUHF, . Där ställde vi i utskottet frågan när de yttrade att de inte var nöjda med det system som var nu: Vill ni ha det gamla tillbaka? Nej, absolut inte! Det var svaret vi fick i utskottet. Men i reservationen vill Socialdemokraterna tillsammans med ha tillbaka ett gammalt system, något vi har passerat. Det förvånar mig storligen, herr talman. Jag vill också konstatera att med tanke på den reaktion som var från olika delar är vi inte alls klara med att det är ett kvalitetssäkringssystem som för alltid ska vara. Alliansen är väldigt öppen för att vi kan gå vidare och utveckla vidare så att det stämmer och blir pricksäkert. Vad var det då jag ville ha upp som har lyfts särskilt? Det ena är forskningsinformationen. Det andra är rymdforskningen. Vi ger en direkt uppgift att ansvara för forskningsinformationen på ett mycket tydligt sätt. Vi vet att den tredje uppgiften har aktualiserats som en del när det gäller forskningsinformation. blir det ännu tydligare. Varför är detta så viktigt? Jo, därför att våra skattebetalare som satsar så mycket det är till exempel 4 miljarder extra på forskningen ska veta vad pengarna går till. Det ska vara ett transparent system så att man ser: Vad har vi fått för pengarna? Det tillhör demokratins innersta väsen. Jag är så glad att förslaget om tydlighet finns. Den frågan har vi kristdemokrater uppmärksammat ett flertal omgångar. Nästa del är naturligtvis rymdforskningen och de erövringar vi gör. Många kan tycka: Det är för exotiskt med rymdforskning. Nej, det är vad du och jag använder dagligdags när vi använder våra mobiltelefoner. Det är vad rymdforskning handlar om. Hur får vi alla klimatdata och miljödata ? Det är rymdforskningen som servar det. Här har vi i varit starka med till exempel och . De är våra och byggda från början i . används instrumenten som Steam står för inom ramen för , det europeiska samarbetsorganet. Här står för någonting som är otroligt unikt. ger Alliansen ytterligare medel till detta för att vi ska kunna stå upp för att fortsätta med den kunskapen och visa världen att ett litet land kan vara stort när det gäller den framtida kunskapen och kunskapsutvecklingen. Att se framtiden är att basera önskemål och visioner på vart vi har kommit och vart vi är på väg. Alliansen lyckas fokusera på målen. Då ser man inte hinder, då ser man möjligheter, och då finns möjligheterna. Med det vill jag yrka avslag på samtliga reservationer och bifall till utskottets förslag i betänkandet. Jag önskar naturligtvis alla som varit här i kammaren en god jul och en god afton! (Applåder) I detta anförande instämde (KD) och (M). Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas .) Anmäldes och bordlades betänkanden /13:TU1 Utgiftsområde 22 Kommunikationer 2012/13:TU2 Transportsystemets inriktning Miljö- och jordbruksutskottets betänkanden /13:MJU1 Utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård 2012/13:MJU2 Utgiftsområde 23 Areella näringar, landsbygd och livsmedel Motioner med anledning av prop. 2012/13:39 Fördraget om stabilitet, samordning och styrning inom ekonomiska och monetära unionen 2012/13:Fi5 av m.fl. (V) 2012/13:Fi6 av och (SD) 2012/13:Fi7 av m.fl. (S) 2012/13:Fi8 av Per m.fl. (MP) med anledning av skr. 2012/13:33 om statens försäljningar av apotek 2012/13:So9 av och (MP) 15 § Anmälan om interpellationer Anmäldes att följande interpellationer framställts 2012/13:175 Statsbudgeten som verktyg för att minska ekonomiska klyftor mellan kvinnor och män av Per (MP) till finansminister (M) 2012/13:176 Alternativ till teknikneutralitet av (V) till statsrådet (C) 2012/13:177 Målet om fördubblad export av (S) till statsrådet (M) 2012/13:178 Samhällsomfattande posttjänst av (S) till statsrådet (C) Interpellationerna redovisas i bilaga som fogats till snabbprotokoll . 16 § Anmälan om frågor för skriftliga svar Anmäldes att följande frågor för skriftliga svar framställts 2012/13:192 Insatser för utbildning i av (S) till utbildningsminister (FP) 2012/13:193 Insatser för fler jobb i av (S) till näringsminister (C) 2012/13:194 Insatser för fler jobb i av (S) till arbetsmarknadsminister (M) Frågorna redovisas i bilaga som fogats till snabbprotokoll . 17 § Anmälan om skriftliga svar på frågor Anmäldes att skriftliga svar på följande frågor inkommit