prot · H00941 · 2012-12-11 00:00:00 — Jag tar inte åt mig, om det nu var en kritik som riktades mot den ettåriga utbildningen, utan jag ser sammanhanget och förstår oppositionens försök att hitta något att klaga på. 42 (S) replik: Det är nog inget problem att hitta något att tala om här i kammaren, utan problemet är snarare att välja ut vilka av de problem som finns som vi ska lyfta upp här , som finns avsatt just för vår debatt. Det finns oerhört mycket som går att förändra för att få en ökad tillväxt i landet, inte minst utifrån att stimulera ekonomin, så att fler vågar ta steg och göra investeringar. Det är något som man från Alliansens sida kanske har glömt bort helt och hållet, kan det kännas som. Lite kort tillbaka till den ettåriga utbildningen, som säger att industrin har frågat efter. Tänk, jag har inte träffat en enda person i ledande funktion inom industrin som har uttryckt att detta är ett önskemål: Vi behöver ha personer med kortare utbildning. Det är precis tvärtom. Den industri som vi har i ligger på en sådan nivå att det krävs utbildning. Det krävs en längre utbildning, minst två eller och kanske rent av . Det krävs oerhört goda kunskaper inte minst i språk, utifrån att industrin har så pass mycket it i alla sina maskiner. Det är oerhört förvånande att höra just den motiveringen. Jag hörde inget om att gav någon respons angående vårt förslag om nyföretagargaranti, utifrån att det finns många människor som bär på idéer men som kanske inte har kapital och säkerhet. För dem skulle detta kunna vara en möjlighet att starta ett företag och komma ut på marknaden. 43 (FP) replik: Just de stora avhopp som jag talade om var ett gigantiskt problem i den svenska skolan innan alliansregeringen tog över och började förändra hela skolsystemet. Det tar tid. Man har sagt att det är som att vända en oceanångare. Jag skulle nästan tycka att det är ännu värre, för det tar så oändligt från det att man först utreder och sedan genomför reformer fram till att skolväsendet uppvisar andra resultat. Det tar mycket . Problemet var att skolan förut inte förmådde hålla kvar en hel del ungdomar. De orkade inte med tre- eller fyraårigt gymnasium med de akademiska krav som ändå ställs utan gick rakt ut i arbetslöshet. Det är just den delen av arbetslösheten som biter sig fast. Sedan är det svårt att komma till rätta med det. Då är det bra med en ettårig utbildning som gör att man får med sig något av det akademiska men också kan inrikta sig på en praktisk utbildning, gärna tillsammans med företagen, kanske senare i en lärlingsanställning, ungdomsanställning eller vad man vill kalla det. Allt hänger samman. Det är ett steg i den stege som finns för att komma in på arbetsmarknaden. Beträffande olika typer av stödsystem för företagare skulle jag i stället vilja hävda att vi har ett bra system där man kan få mycket stöd, inte minst från Arbetsförmedlingen, som har fått en rejält utökad verktygslåda med till exempel hjälp för att starta företag och annat, vilket är några av de största enskilda jobbåtgärder som ungdomar klarar väldigt bra detta som ett delsvar. Från Alliansens och regeringens sida tycker vi att det är mycket bra med de generella insatserna. Det är bättre att till exempel sänka arbetsgivaravgifter för ungdomar och ha en lägre bolagsskatt, så att företag klarar sig bättre generellt, än att ha specifika checkar och sänkningar. 44 (C): Som i den här talarstolen ska jag be att få börja med att yrka bifall till utskottets förslag. Sedan vill jag fråga: Vad är den offentliga sektorns roll när det gäller företagande? Min uppfattning som mångårig egen företagare är att det handlar om värdskap, ett värdskap som ger goda förutsättningar för företagande men också skapar bra möjligheter kring företaget i form av infrastruktur, skolor, barnomsorg etcetera. Värdskapet ska medverka till att stärka attraktiviteten i bygden och synliggöra företagens viktiga arbete. Då ökar förutsättningarna att lyckas få en positiv utveckling och också locka till sig ny arbetskraft. Men själva företagandet drivs och utvecklas av modiga entreprenörer som vågar satsa på sin affärsidé. Det är kring starka affärsidéer det skapas nya företag och görs nya affärer. Jag vill citera Företagarnas VD : är ett av världens mest konkurrenskraftiga och innovativa länder. Bara startas 70 000 nya företag och av fem nya jobb kommer fyra från små och medelstora företag. Det här är ett drömläge. För om varje företag bara växte lite mer, skulle hela växa mycket mer. ska vara ett land där det lönar sig att arbeta. Därför vill vi se fler anställda och fler företag som startas och växer. ska vara ett föregångsland där vi förenar hållbarhet med ett växande näringsliv. Därför måste vi fortsätta arbeta med att förenkla för människor att starta och driva företag. Företagarnas undersökningar visar att människor startar företag av flera olika anledningar och vid flera olika tidpunkter i livet. Hösten har dock varit av ängslan och ovisshet för många människor. Det har jag stor respekt och förståelse för. Som ett av mest exportberoende länder är extra sårbart i tider av ekonomisk och finansiell oro. När skuldkrisen i stora delar av och medför att efterfrågan på exportmarknaden minskar får det stora effekter på vårt eget näringsliv. Den senaste tidens ökning i antalet varsel är effekter av just detta. Det bekymrar oss centerpartister. vet vi, allvarliga lågkonjunkturer, att antalet varsel inte är synonymt med antalet människor som hamnar som arbetssökande, detta enligt forskning som har genomförts på varsel . Vi ser att antalet varsel skiljer sig kraftigt i olika delar av . Det innebär att det finns arbetsmarknadsområden som har betydligt mindre känning av lågkonjunktur. Men nyhetsflödet från medier och politiker pumpar ut ett budskap om att allt rasar samman. Min uppfattning är att vi tillsammans, oavsett om vi är i majoritet eller i opposition, måste vara försiktiga med orden och inte prata oss till en förlamande oro hos människor. Genom en onyanserad debatt och generaliserande hållning som inte tar hänsyn till de regionala skillnader som finns riskerar vi att förvärra lågkonjunkturens skadeverkningar. Vi ser att i dessa tider blir satsningar på jobb och tillväxt extra viktiga. För att möta den här utvecklingen krävs en aktiv och ansvarsfull näringspolitik. Vi måste på lång sikt stärka konkurrenskraften för att kunna hävda oss i en alltmer global ekonomi. och regeringen driver precis detta, en aktiv näringspolitik som bidrar till ett hållbart näringsliv och ett framgångsrikt företagande. Låt mig ge några exempel. För att långsiktigt minska den höga ungdomsarbetslösheten föreslår regeringen ett ungdomspaket på totalt 8,1 miljarder . För att stärka kopplingen mellan skola och arbetsliv görs satsningar på lärlingsutbildning och gymnasiala yrkesutbildningar. Det är fler utbildningsplatser inom yrkeshögskola, lärlingsvux, universitet och högskolor. Det är ökade arbetsmarknadspolitiska åtgärder, som förstärkning av nystartsjobb, mer förmedlingsstöd och studiemotiverande insatser. Här ingår en fortsatt satsning på halverad arbetsgivaravgift vid anställning av ungdomar upp till . Det är åtgärder som kommer att underlätta ungdomars inträde på arbetsmarknaden. Vi är också förhoppningsfulla inför den jobbpakt som regeringen nu diskuterar tillsammans med arbetsmarknadens parter. Det är en pakt med stark inriktning på att trycka tillbaka ungdomsarbetslösheten. Men vi måste naturligtvis också vara självkritiska och inse att mycket mer behöver göras. För att minska ungdomsarbetslösheten till en hållbar nivå anser vi i att det behövs en ökad kontakt mellan elever och arbetsliv , en mer effektiv och specialiserad arbetsförmedling, sänkta kostnader för att anställa personer som står långt ifrån arbetsmarknaden och ett trygghetssystem som stimulerar ökad rörlighet på arbetsmarknaden. Regeringen satsar ytterligare på infrastruktur. På det sättet knyter vi ihop landet och skapar bättre förutsättningar för jobb och växande ekonomi. presenterade regeringen en kraftfull satsning på forskning och innovation. Nivån på anslagen ökar med 4 miljarder och innebär långsiktiga satsningar på spetsforskning, särskilda satsningar på energiforskning och förbättrat samarbete mellan forskning och näringsliv. Strategin är starkt förankrad, då den arbetats fram tillsammans med både näringsliv och akademi. Ett gott innovationsklimat lägger grunden för fler jobb, ett mer hållbart samhälle med bättre livskvalitet och tillväxt i alla delar av landet. Vidare föreslås en politik som lägger grunden för att utveckla de gröna näringarna och som kommer att skapa jobb runt om i , inte minst på landsbygden. Jag vill också uppmärksamma regeringens satsning på reformer för att öka möjligheterna att driva företag och stärka svensk konkurrenskraft. Här vill jag lyfta fram, precis som många andra talare, sänkningen av bolagsskatten och investeraravdraget. Bolagsskatten föreslås nu hamna på en konkurrenskraftig nivå i . Det innebär att vi tar bort en orsak att flytta ut verksamhet från . I valet av land för kommande investeringar kommer att finnas med som ett fullgott alternativ. Med bättre förutsättningar för stora och medelstora företag följer också fler affärsmöjligheter för mindre företag. Underleverantörer och servicenäringen kommer att gynnas. När nu förslag om ett investeraravdrag för privatpersoner blir regeringspolitik kommer fler att ges möjlighet att vara med och investera i företag. Tillgången på kapital är central för att företag ska kunna starta, växa och investera. Med det införda investeraravdraget kan många små företag få hjälp med kapital för fortsatt utveckling. Vi centerpartister tror på de små företagens förmåga att växa, och detta kommer att skapa arbete. Sänkt bolagsskatt tillsammans med investeraravdraget ökar förutsättningarna för att jobb och kapital stannar i . Så här skapar vi ett hållbart företagsklimat och en ekonomi som ger människor jobb. Det är jobb som i sin tur ger skatteintäkter så att vi kan utveckla en hållbar välfärd. 45 (S) replik: Jag lyssnade noga på vad sade i sitt inlägg. Jag blir nog lite förvånad utifrån det som uttrycktes om sambandet med alla varsel runt om i landet. Visst, det är inte alla varsel som alltid faller ut, fullt ut. Men när det gäller att det skulle vara medierna och en del av oss politiker som är med och blåser upp det här, det vill säga att det är ett minskat antal order i orderböckerna, verkar det lite grann som att vi lever i olika verkligheter, och vi socialdemokrater eller vi i oppositionen. Jag kan inte låta bli att använda mitt hemlän, , som exempel. Där är det tyvärr flest varsel i hela landet. Bara för att visa på det här som då medierna skulle blåsa upp och svartmåla kan jag säga att det är 1 770 personer som har blivit varslade i ett litet län som , som är ganska industriberoende. Eller, rättare sagt, vi har väldigt mycket industrisysselsättning. Vi har också mycket som går ut på export. Det är klart att det finns ett samband med detta. Men det här är ingenting som medierna blåser upp, utan det här är kalla fakta utifrån verkligheten. Sedan kan man gå vidare och titta på det som åtminstone jag betraktar som verkligheten. Det handlar om människor som jag möter i min vardag. När jag går på hemma i eller inne i och möter folk handlar det faktiskt om att det är en ökning av arbetslösheten , om vi jämför oktober månad. 46 (C) replik: Enligt den utredning som finns där man har gått igenom varslen är det två av tio som leder till arbetslöshet. De andra personerna får naturligtvis en stor omställningsdel i det här, men de hamnar på andra jobb. De utvecklar sig själva. De hamnar i utbildning och så vidare. Därför finns det ingen likställighet mellan antal varsel och ökad arbetslöshet. Jag kan göra samma jämförelse med mitt eget län, som är . Vi har färre varsel 2012 än 2011. Vi har färre varsel än 2004, och vi har betydligt färre varsel än 2003. Och det här länet, som jag kommer från, består av mycket stor exportindustri. Vi har en omställning på stålsidan som kanske är mer strukturell på det sättet. Men det finns inget riktigt sådant här samband. Det är klart att det påverkar om man varje gång man lyssnar på nyhetsprogram får i sig det här: går det åt pipan. måste vi vara försiktiga. Ändå är det väldigt många som har jobb. De som har jobb har mer pengar att röra sig med nu än vad man hade 2006, det vill säga den privata konsumtionen behöver inte bromsa in. 47 (S) replik: Jag får gratulera som inte har så mycket varsel och inte så hög arbetslöshet. Det är bara att gratulera och hoppas att det smittar av sig på småföretag och så vidare så att de vågar anställa. Jag kan inte låta bli att komma tillbaka till just det här att det skulle vara medierna och vi politiker som skapar en bild av denna oro och att det är minskade flöden vad det gäller orderingången. Just i är det en ökning av arbetslösheten med 1 150 personer i förhållande till 2011. Det ger en bild av verkligheten och att man kanske inte alltid kan hänga upp politiken på en utredning som redan är gjord när vardagen och verkligheten ser ut på ett helt annat sätt. Då måste man försöka ta in det och skapa en politik som leder till tillväxt. Mot bakgrund av detta och det som sade i sitt anförande om att förenkla för företagen vill jag ställa en fråga även till om det som vi tycker är en tydlig förenkling för företagen, nämligen att ta bort arbetsgivarens kostnadsansvar för den andra sjuklöneveckan. Vi tror nämligen att fler skulle våga anställa om man tog bort den. Är , som vill värna gles- och landsbygden där många småföretag finns, berett att gå fram med ett sådant förslag lite snabbare, till skillnad från och som vill vänta till 2015? Det är ju uppemot till dess. Vi har inte tid att vänta. Vi behöver fatta beslut . 48 (C) replik: Låt mig säga att jag känner stor sympati och empati för de människor som råkar illa ut och drabbas av arbetslöshet, mister jobbet. Det finns dock en regional skillnad, och den tror jag att vi ska vara uppmärksamma på. Den slår lite olika. Jag har själv erfarenhet av att ha varit regionordförande och varselsamordnare och 2009. Då jobbade vi för att samordna regionala arbetsgivare och fackliga organisationer och satsade på utbildningsplatser för att motverka de skillnader som finns mellan olika regioner och olika län. När det gäller sjukveckorna vill jag säga att jag som gammal företagare jobbat med det problemet och sett vad det ställer till med. Därför är jag glad att en utredning nu tittar över hur vi ska hantera frågan. Det handlar bland annat om vem som ska betala de 1 ½ miljarderna och hur vi ska hantera det hela långsiktigt. Jag hoppas att utredningen kommer fram till ett bra förslag som också gynnar småföretagare vad gäller sjuklöneveckorna. 49 (S): Det är en intressant debatt som uppstått kring detta utgiftsområde. Den drar åt lite olika håll. Näringspolitikens konstitution innebär naturligtvis att många politikområden är berörda. Självfallet är det så. Jag tänkte ändå försöka börja med att ta upp det som ligger till grund för vår syn på vad som just nu måste göras på det näringspolitiska området. Det handlar om den kontext vi lever i, den omvärld som finns och verkar i. Det är en orolig omvärld. En varselvåg sköljer över . Många är oroliga inför julhelgen och undrar om de kommer att ha jobbet kvar, om de vågar fira jul på samma sätt som de brukar eller om de ska dra ned på ambitionerna . Jag menar, herr talman, att den kontext som Arbetsförmedlingen gav oss , nämligen att om de prognoser som Arbetsförmedlingen gör stämmer, kommer att ha ungefär 440 000 arbetslösa 2015, alltså en arbetslöshet på 8 ½ procent. Den kontexten måste innebära att vi samlar alla våra krafter för att se till att vi nu kan stimulera både den inhemska marknaden och hushållens köpkraft samt vidta åtgärder som gör att vi klarar framtida strukturomvandlingar. Det måste ske genom aktiva näringspolitiska insatser, inte minst på forsknings- och innovationsområdet, och genom en aktiv arbetsmarknadspolitik så att enskilda ska kunna gå från ett jobb till ett annat, kanske i en annan bransch. Jag skulle vilja instämma i de yrkanden som har framfört. Med det sagt tänkte jag gå över till det som jag hoppas ska bidra till debatten, där det för övrigt har gjorts många intressanta inlägg, nämligen genom att fokusera, för det första, på det som vi kallar för strategisk samverkan mellan akademi, näringsliv och samhälle och, för det andra, på regeringens innovationsstrategi. När det gäller strategisk samverkan vill jag hävda att politiken måste spela en aktiv roll och bidra till att skapa förutsättningar för tillväxt. Jag tror inte att det egentligen skiljer så mycket mellan partierna i det avseendet, även om vi viktar politikens insatser något olika. Det gäller för oss politiker att skapa långsiktigt stabila spelregler för forsknings- och innovationspolitiken. Jag menar att regeringen dess värre har missat en unik chans att skapa långsiktiga förutsättningar för akademin och näringslivet när man mötte vårt erbjudande om en blocköverskridande överenskommelse om forsknings- och innovationspolitiken med isande tystnad. Jag tror inte att det är bra att vi får en ny forsknings- och innovationsproposition i riksdag. Det hade varit bra med en gemensam och lite långsiktigare hantering av forsknings- och innovationspropositionen. Det är olyckligt att vi inte lyckas med det i riksdag när man lyckats med det i många andra parlament. I många av våra konkurrentländer har man lyckats kraftsamla och skapa en ökad långsiktighet för näringslivet och forskningen. Här i har regeringens ovilja att samla krafterna kring forsknings- och innovationspolitiken ytterligare förstärkts genom att de borgerliga partierna i utbildningsutskottet inte ville ge näringsutskottet möjlighet att i ett sammansatt utskott gemensamt bereda forsknings- och innovationspropositionen. Det är tråkigt, eftersom det hade kunnat skapa förutsättningar att bryta ned lite grann av de motsatsförhållanden som finns mellan den inomakademiska forskningen och det som lite slarvigt kallas för tillämpad forskning. Jag kan se två tänkbara förklaringar till att det blivit så. Antingen har näringspolitiken väldigt låg status i eller så har inte insikten om sambandet mellan den inomakademiska forskningen och den mer samhälls- och näringslivsmotiverade forskningen infunnit sig i tillräckligt hög grad hos de borgerliga partierna. Vän av ordning kanske menar att detta inte hör hemma i den här debatten, men jag menar att det i allra högsta grad är relevant eftersom vi kunnat se att de samlade satsningarna på forskning och utveckling i inte har lett till kommersialisering av nya varor och tjänster i den utsträckning som vore önskvärd. Andra länder kraftsamlar. Därför har vi föreslagit en rejäl satsning på strategisk samverkan mellan näringslivet, akademin och samhället. Vi vill kraftsamla kring några områden som skulle kunna generera nya innovationer, nya varor och tjänster och därmed nya jobb. Arbetet ska enligt vår uppfattning ledas av statsministern. Regeringens oförmåga att samla berörda aktörer i kring en ny strategi för innovation och tillväxt bekräftas också av att näringsministern inte velat eller vågat föra den nya innovationsstrategin till för förankring, debatt och beslut. Det minskar, tyvärr, dess legitimitet. Kanske hade den vid en riksdagsbehandling kunnat förses med fler konkreta, uppföljningsbara mål än vad den nu innehåller. Enligt de uppgifter jag fått ska arbetet med innovationsstrategin ledas av en tjänstemannagrupp på . Det förminskar dess betydelse. Det duger inte. 50 HANS (M): Målet för näringspolitiken är för oss moderater och för Alliansen att stärka den svenska konkurrenskraften och skapa förutsättningar för fler jobb i fler och växande företag för att därigenom bryta utanförskapet. De näringspolitiska insatserna ska även bidra till att uppnå målen i EU:s gemensamma strategi för tillväxt och sysselsättning. Staten ska utgöra ett komplement till marknaden, och den främsta anledningen till att låta staten agera aktör är att stimulera marknadens naturliga funktioner och motverka marknadsmisslyckanden. Detta gäller oavsett om vi pratar statligt ägda företag, statligt riskkapital eller diverse innovationssatsningar. Innovationer, företag och arbetstillfällen kan inte kommenderas fram, men de kan stimuleras fram genom att man tar bort de onödiga hinder som finns. Ett sådant hinder var den förmögenhetsskatt som tidigare jagade friskt kapital ut ur landet och hindrade nytt kapital att komma in i . Denna skadliga skatt är nu ett minne blott tack vare en allians. Ett annat hinder där ribban kan sänkas är bolagsskatten som kan sänkas från till . Det föreslår också regeringen . För att ytterligare öka incitamenten aviserar regeringen att det också ska införas ett investeraravdrag. Det är viktigt att förbättra tillgången till kapital, och dessa reformer sänder en tydlig signal till omvärlden om att i är och skall det vara förmånligt att etablera sig och verka på lång sikt. Det är också en tydlig signal till företag i att det ska vara långsiktigt tryggt att fortsätta verka här. Innovationer börjar ofta med forskning. Regeringen satsar därför på forskning och innovation för att långsiktigt stärka ställning som en framstående forskningsnation. Totalt omfattar satsningen 11 ½ miljarder . Därmed skapas förutsättningar för att även i fortsättningen ska vara en konkurrenskraftig kunskapsnation, där forskning och innovation bedrivs med hög kvalitet och bidrar till hög tillväxt, stark innovationskraft och högkvalificerade jobb. Budgetpropositionen omfattar därför stärkt basfinansiering för universitet och högskolor satsning på spetsforskning forskningsanläggningarna ESS och i och en särskild satsning på life science-området. Dessutom tillförs energiforskningen ytterligare . Därefter permanentas nivån för energiforskning på . Mer om detta kommer att debatteras i kammaren vid annat tillfälle. Alla innovationer spirar ändå inte ur den akademiska forskningen. De flesta innovationer som kommersialiseras springer direkt ur näringslivet. Därför har regeringen tagit fram En innovationsstrategi för . Den är avsedd att möta globala samhällsutmaningar och skapa konkurrenskraft och jobb i en global kunskapsekonomi. Bland annat möjliggör ett starkt innovationsklimat att människor och aktörer genom att bli mer innovativa också bidrar till lösningar av stora samhällsutmaningar, såväl i som globalt. Det möjliggör även att företag och miljöer, genom att bli mer innovativa, skapar värde, ökar sin konkurrenskraft och attraherar kompetens, investeringar och samarbetspartner från hela världen. är inte en isolerad ö, är mitt i en global värld där gränserna är alltmer utsuddade. Det är också viktigt att offentliga verksamheter och deras partnerskap med privata och idéburna organisationer blir mer kreativa och att de levererar samhällstjänster med hög kvalitet. Det finns de bland oppositionspartierna som hävdar att det inte går så bra för som det borde. Det vore väldigt bra om det gick ännu bättre för , men beskrivningen att det inte går bra för skulle jag vilja säga inte är något annat än uttryck för ren verklighetsrevisionism, då i själva verket överpresterar i förhållande till omvärlden, i förhållande till många av våra viktigaste konkurrenter och medspelare på den globala marknaden. När det blåser snålt i omvärld har vi här hemma de nödvändiga musklerna som gör det möjligt att satsa på det som andra länder bara kan drömma om. Som sagts kan inte innovationer kommenderas fram, men väl stimuleras fram genom att näringslivet och den akademiska världen får förutsättningar att vara kreativa utan övertro på politiska lösningar. Budgetpropositionen är ett kraftfullt bevis på att regeringen tar innovationer på allvar och också ger redskapen som kan göra det möjligt att försäkra sig om framtidens välfärd. Det är en försäkring som jag härmed yrkar starkt bifall till. I detta anförande instämde (M). 51 (S) replik: Tack för ett intressant anförande!