prot · GZ0999 · 2012-04-18 00:00:00 — instämmer i att det är problematiskt när abort är helt förbjuden och inte tillåts i fall där fara föreligger för kvinnans liv eller efter sexuella övergrepp. Utifrån detta är det positivt att det i nu är tillåtet med abort där fara föreligger för kvinnans liv eller efter sexuella övergrepp. Vi ifrågasätter inte att det bör finnas en möjlighet till abort i svåra situationer i livet. Abortlagstiftningen skiljer sig dock mycket mellan olika länder, och inte ens i exempelvis , och är abort helt fri utan behovsprövning Vi menar därför att om vi ska föra dialog med andra länder i abortfrågan bör frågan problematiseras utifrån olika aspekter, och det bör finnas en större respekt och medvetenhet om abortens etiska dilemma att det handlar om både kvinnans och fostrets rättigheter. Inom EU och i andra länder i världen finns skilda åsikter och inga självklara svar i den svåra frågan när det ofödda fostret eller barnet ska räknas som ett liv värt att skyddas. anser att vi i relationen till andra länder inte kan ta det för självklart att det är abortlag och den syn som råder hos majoriteten svenska politiker som är den enda rätta. En abort innebär alltid en risk och en stor påfrestning för kvinnan. Vi får inte glömma att det för många kvinnor inte är den mest önskvärda lösningen, utan de kan bli pressade från omgivningen att göra det emot sin vilja. anser att i arbetet för reproduktiv hälsa och rättigheter bör ett större fokus ligga på förebyggande arbete för att minska antalet oönskade graviditeter och antalet aborter. Därför har vi i detta avseende lämnat in en motivreservation. I övrigt instämmer vi i utskottets förslag avseende stycket om . När det gäller har dock det totala abortförbudet gått så långt att även i fall där kvinnans liv är i fara eller fall där kvinnan har utsatts för våldtäkt eller incest abort inte tillåts. Det är enligt vår mening skäligt att olika kommittéer i FN kritiserat abortlagstiftning för att den hindrar kvinnor att få akut vård i fall där kvinnans liv är i fara. Det är en mänsklig rättighet att erhålla akut vård enligt FN:s artikel 25. Vi instämmer också i att det går emot läkares yrkesmässiga ansvar att i dessa situationer kräva av dem att de ska avstå från att rädda livet på kvinnan och att läkarna inte bör åläggas straff om de så skulle göra. Att kvinnor ska ha rätt till vård för att behandla komplikationer av osäkra aborter bör naturligtvis inte heller förhindras. Därför har vi valt att inte reservera oss utan instämmer i stort i utskottets övervägande gällande abortlagstiftning. om barnets rättigheter har rekommenderat att upphäva alla de paragrafer i som kriminaliserar abort. Att flickor och kvinnor inte ska bli offer för straffsanktioner om de söker eller gör en abort och att det inte ska vara straffbart att rädda livet på kvinnan även om det innebär risker för fostret är naturligtvis något vi skriver under på. Vi antar att det är det som övervakningskommittén om barnets rättigheter syftar på. Vi vill ändå framhålla att när det gäller abort i ett senare skede av graviditeten, när det inte föreligger fara för kvinnans liv och om hon inte blivit utsatt för våldtäkt är det inte lika oproblematiskt att generellt kräva att ska upphäva de paragrafer i som kriminaliserar den som har utfört den. Även länder med en liberal abortlagstiftning har lagreglerade gränser för när abort får ske och ålägger den som utför en abort som är illegal någon form av straffsanktion. Även i riskerar den som utför en abort och som inte har behörighet eller inte håller sig inom svensk abortlag att få straffsanktioner i form av böter eller fängelse. Det är viktigt att komma ihåg att det inte är orimligt att fostret och senare det ofödda barnet i alla fall i ett senare skede i graviditeten också innehar någon form av juridiskt skydd. Detta har vi framfört i ett särskilt yttrande. I övrigt instämmer vi i utskottets överväganden gällande . Jag vill avsluta med att yrka bifall till motivreservation nr 3 samt vår reservation nr 7. I övrigt instämmer vi i stort i utskottets överväganden i betänkandet. 32 (S) replik: Först och främst vill jag försäkra dig, , om att vi känner all respekt när det gäller abortfrågan. Det finns ingen som har minsta tanke på att det ska förekomma aborter, eller vad vi nu ska kalla det, under hela graviditeten. Något sådant har vi aldrig sagt. Jag tycker att och säger emot sig själva. Jag tänker då på skrivningen i reservation 3 angående och det särskilda yttrandet om . säger att det är en mänsklig rättighet att få akut vård enligt FN:s artikel 25 och att det är skäligt att kritisera abortlagstiftning för att den hindrar kvinnor att få akut vård i fall där kvinnans liv är i fara. och säger också att kvinnor inte ska hindras att få vård för att behandla komplikationer av osäkra aborter. Det tycker jag också, men jag skulle vilja ställa frågan till : Vore det då inte bättre att ge kvinnan möjlighet till säkra aborter en möjlighet att slippa komplikationer och hot om att hamna i fängelse? 33 (SD) replik: Det gläder mig att tydliggör att det finns en respekt i abortfrågan. Det har jag nämligen inte sett i något uttalande i utskottets betänkande eller i till exempel det dialogmaterial har när man ska föra dialog om aborter med andra länder. frågar om det inte är bättre att ha tillgång till säkra aborter. Ja, men och övriga utskottet driver inte att man i vissa svåra situationer ska ha en möjlighet till säkra aborter, utan de driver att det ska finnas fri abort för alla kvinnor i hela världen. Det är just detta mål som jag tycker är lite för vidlyftigt. Man tydliggör inte vad det är man menar, och man lyfter inte heller fram andra aspekter av abortfrågan som gäller avvägningen mellan kvinnans och fostrets intressen. När man har behovsprövad abort och inte helt fri abort kanske det finns en sådan avvägning. Jag menar att fri abort i hela världen är ett för vidlyftigt mål. Man väger inte in andra aspekter i frågan när man uttalar sig så och säger att man ska driva den frågan i andra länder. Sedan vill jag ställa en motfråga till . Ni anser att rätten till ens egen kropp inkluderar abort och att det är en mänsklig rättighet. Om ni fullt ut menar detta undrar jag hur ni kan anse att man efter en viss tidpunkt i graviditeten inte ska ha rätt till sin egen kropp. Inskränker detta inte kvinnans rätt att bestämma över sin egen kropp? Då är det ju förbjudet med abort. Eftersom ni anser att fostret är en del av kvinnans kropp och så tydligt driver den frågan undrar jag om ni inte då också tycker att det borde vara en mänsklig rättighet att göra abort fram till födelseögonblicket. Annars talar ni ju mot er själva. 34 (S) replik: Jag och Socialdemokraterna tycker att det är oerhört viktigt att en kvinna har rätt att bestämma över sin egen kropp. Självklart ska en abort inte användas som ersättning för preventivmedel det är inte detta det handlar om men en abort ska man ha rätt till oavsett om det handlar om fara för kvinnans liv eller om det är någon annat bevekelsegrund som har gjort att man har bestämt sig för det. Ni skriver också i en reservation att det alltid innebär en risk och en stor påfrestning för kvinnan och att det för många kvinnor inte är den mest önskvärda lösningen, utan de kan bli pressade av omgivningen att göra en abort mot sin egen vilja. I det här sammanhanget, när det gäller det här betänkandet, pratar vi om . Vi pratar om och andra länder där kvinnan har en oerhört utsatt situation. Tror på fullt allvar att detta gäller unga flickor som är eller kvinnor som redan har fött kanske fyra till sju barn? Jag har svårt att tänka mig att det handlar om det som och påstår. Här handlar det i stället om möjligheten att över huvud taget överleva för kvinnor som redan har fött många barn. Mödradödligheten är oerhört hög. Det är unga flickor som kanske helt mot sin vilja har blivit gravida. Inte handlar det om att de pressas till en abort. , vad man än tycker om det, är det förmodligen den lösning som står till buds. Jag frågar då om hon håller med mig om detta påstående. 35 (SD) replik: Jag välkomnar att säger att abort inte ska vara en ersättning för preventivmedel. Det är mycket möjligt att det är vanligare i än i länder där kvinnor har en så svår situation som de har i . Jag har sagt att jag inte ifrågasätter att man bör kunna föra en dialog kring länder på ett respektfullt sätt om möjligheten att göra abort i särskilt svåra livssituationer, som det kanske är för unga kvinnor som har blivit gravida. tycker jag att vi också bör lyfta fram de bakomliggande orsakerna och verkligen trycka på det förebyggande arbetet. Det mest önskvärda måste ändå vara flickans rätt att bestämma över sin egen kropp så att hon aldrig behöver bli gravid. Frågan om preventivmedel och sådana saker tycker jag bör lyftas fram mycket starkare. Även om man tycker att det är en förfarlig situation att den unga flickan har blivit gravid är det också en påfrestning att sedan behöva genomgå en abort. Jag har kanske inte hört rapporter från unga flickor i men däremot från tonårsflickor i som mår oerhört dåligt psykiskt efter att ha genomgått en abort. Det är kanske inte alltid den mest önskvärda lösningen. pratar jag inte om barn men om unga kvinnor som har blivit gravida. Det kanske inte alltid är den mest önskvärda lösningen att göra en abort, för det kan ge konsekvenser. Jag skulle vilja ställa en fråga. Nej, just det, jag får inte ställa en fråga tillbaka. Men jag tycker att man bör kunna se andra aspekter. I har vi haft fall där har levt efter en abort och lämnats ensamma att dö i ett sköljrum. Om man nu ska lyfta fram aspekten mänskliga rättigheter undrar jag: Är det en mänsklig rättighet att ett ska lämnas att dö ensamt i ett sköljrum? Jag tycker att vi bör lyfta fram olika aspekter av abortfrågan. 36 (V): Mänskliga rättigheter vem är emot det? Ingen i den här salen, naturligtvis. Däremot finns det alltid en anledning att ifrågasätta hur vi behandlar frågor som rör mänskliga rättigheter utifrån två perspektiv. Det kanske inte alltid är så enkelt att se att i sin officiella politik alltid hävdar mänskliga rättigheters okränkbarhet. Det första fallet gäller synen på vilka som ska kritiseras och vilka som ska stå till svars för brott mot mänskliga rättigheter. Det finns i svensk utrikespolitik tyvärr ibland ett hänsynstagande till kommersiella intressen som gör att kritiken mot kränkningar av mänskliga rättigheter får stå tillbaka till förmån för svenska kommersiella intressen. Den senaste debatten om och vapenexport dit är ett tydligt exempel på det. Vi har en utrikesminister som tydligt försvarar att beväpnar en av de hårdaste diktaturerna, en av de största kränkarna av kvinnors mänskliga rättigheter i världen. Det är klart att det hyckleriet rimmar illa med de fina ord som kommer att sägas av våra företrädare för allianspartierna här i talarstolen. Det finns också en brist i att inte se mänskliga rättigheters vidd och bredd. Mänskliga rättigheter handlar om demokratiska fri- och rättigheter, möjligheten att uttrycka sig fritt, möjligheten att organisera sig, möjligheten att strejka och möjligheten att påverka. Vår kritik mot länder som bryter mot den typen av mänskliga rättigheter är för det mesta, men inte alltid, ganska klar. Men det finns också en brist i att vi inte ser att mänskliga rättigheter är något mer. Mänskliga rättigheter handlar också om rätten till liv, om rätten till hälsa, om rätten till utbildning och om rätten till bostad. De sociala rättigheterna och de ekonomiska rättigheterna brukar en del som talar om mänskliga rättigheter glömma bort eller åtminstone tala lite tystare om. Men varje hemlös som finns även i vårt land innebär faktiskt en kränkning av mänskliga rättigheter. går det inte att jämföra mänskliga rättigheter och sätta betyg på vilka som har det värst. Men det är klart att det finns större kränkningar av mänskliga rättigheter i världen, och i det här betänkandet tas några av dem upp. Låt mig också säga att det i vissa fall finns en mycket stor majoritet i riksdag och i svensk politik som är för tydliga och klara ställningstaganden, och det är jag glad över. Jag är mycket glad över det starka stöd som finns för och mot den eritreanska diktaturen, som inte bara har fängslat honom utan mängder av oppositionella, människorättsförespråkare, journalister och fackligt och politiskt aktiva. Den tydligheten bör leda till att vi nu frångår den tysta diplomatin och mycket tydligare tar avstånd från den eritreanska diktaturen, menar vi i . Jag är också glad över att alla som har uttalat sig om fängslandet av och har varit tydliga med att den etiopiska regeringen därmed också bryter mot rättsstatens principer och mot journalisters möjligheter att fritt rapportera om det de har sett. Det finns alltså fall där det finns en samstämmighet, och det ska vi naturligtvis värna. Men det finns också andra fall där vi inte är så överens. Jag nämnde vapenexporten till . Regeringen, Socialdemokraterna och tar mer eller mindre tydligt ställning för en fortsatt sådan export. Jag tycker att det är skamligt. Men det handlar också om synen på . genomfördes en militärkupp. Då var det tyst från den sida. När avsattes i strid med demokrati och i strid med allt vad anständighet kräver hörde vi inte mycket av protester. Däremot hördes det applåder från när man genom en kupp försökte avsätta president . Det finns mycket att säga om brist på mänskliga rättigheter i jag har själv varit där och påtalat det. Men det går inte att förespråka militärkupper för att bli av med en demokratiskt vald president. Det är alltså inte i alla fall som svensk politik är så tydlig som den är i vissa. Låt mig ta upp ett fall i utskottets betänkande som är mer än lovligt dåligt formulerat! Det är utskottets majoritet som avstyrker motioner och ställningstaganden angående . var den amerikanska soldat som vidarebefordrade en video som visade hur amerikanska soldater från en helikopter besköt civila. Det var ett uppenbart brott mot krigets lagar och mot mänskliga rättigheter. Det var avrättning av civila människor. var en så kallad whistleblower. Han tog fram vad som hade skett och visade det för omvärlden för att han tyckte att detta måste man protestera emot. Han fängslades naturligtvis. Han sitter fortfarande fängslad. Från början hotades han av dödsstraff. Vi hoppas och tror att det hotet nu är undanröjt, men han hotas fortfarande av livstidsstraff. Det är alltså whistleblowern, den som uppmärksammar brott mot mänskliga rättigheter, som ställs till svars. Kära kamrater från utrikesutskottet! Läs ert eget ställningstagande! Ni har inte ett enda argument för att inte ska bifalla motionen som kräver att ska agera för och protestera mot . Inte ett argument framför ni, sannolikt därför att ni inte har några. Ni avstyrker slentrianmässigt motioner. Det är en dålig hantering av en viktig fråga. I betänkandet avstyrks också motioner från om att uppmärksamma situationen i särskilt. Där har 70 000 dödats . 60 000 är försvunna. Det är ett inbördeskrig där det är lätt för vissa att ta avstånd från gerillornas kidnappningar och brott mot mänskliga rättigheter och terror mot civila. Det är lika lätt för mig. Men för vissa är det mycket svårare att ta ställning mot den colombianska regeringen som ansvarar för bruket av sexuellt våld mot kvinnor från militären, mördandet av människorättsaktivister och mord på fackligt aktiva. Det finns inget land i världen där det är så farligt att vara fackligt engagerad som i . 49 fackligt aktiva dödades . har 2 800 mördats. Plan är ett misslyckande. närvaro är mer militär än civilt uppbyggande. Jag vill yrka bifall till reservation 4. När det gäller är det svenska stödet till kvinnors rättigheter i princip borta. Vi har stött både organisationer som har arbetat med kvinnors rättigheter och kampen för kvinnors rättigheter på ett allmänt plan i . Det abortförbud som beslutades där efter en mycket hård kampanj av den katolska kyrkan är ett av de värre exemplen på brott mot kvinnors mänskliga rättigheter i vår värld . Reservation 6, som jag yrkar bifall till, är en gemensam reservation från Socialdemokraterna, . Jag tycker att det är märkligt att inte åtminstone några av den borgerliga Alliansens företrädare ställer sig bakom den. Också i finns en syn på mänskliga rättigheter som något förhandlingsbart. Svenska företag gör mycket pengar på handel i och med . Därigenom har också den svenska kritiken mot bristande mänskliga rättigheter, inte minst bristande mänskliga rättigheter i arbetslivet, tystnat. Den kinesiska diktaturen är oförändrat hård. bör inte tystna om människors rättigheter i . Därför yrkar jag också bifall till den gemensamma reservationen 8 från Socialdemokraterna, i det fallet. Allting är dock inte negativt. Låt mig avsluta med att välkomna den utveckling vi ser i , där Aung , en av världens främsta människorättskämpar som har tagit oerhört mycket stryk själv för sina ställningstaganden, nu har, åtminstone tillfälligt men förhoppningsvis också på lång sikt, fått chansen att påverka politiskt och yttra sig fritt. Låt oss fortsätta ge allt stöd till alla de människorättskämpar som liksom Aung är beredda att ta fajten. Det är tack vare den solidariteten som vi har nått framgång när det gäller . 37 (M): behandlar i sitt motionsbetänkande ett antal motioner från den allmänna motionstiden och 2011 om mänskliga rättigheter i svensk utrikespolitik. Det här betänkandet är alltså inte heltäckande, men jag yrkar bifall till förslaget i betänkandet och avslag på alla motioner. Arbetet med att främja demokrati, mänskliga rättigheter och hållbar utveckling genomsyrar den svenska utrikespolitiken. ska vara och är en tydlig röst i världen för de mänskliga rättigheterna. Ingen regering kan hävda särskilda förhållanden som tradition, kultur eller religion som skäl för att kränka de mänskliga rättigheterna. Det är inte bara enskilda stater och deras politiska styre vi bör se som hot mot yttrandefriheten. Även den organiserade brottsligheten inskränker i vissa länder kraftigt journalisters och andra mediearbetares arbete. I finns det enligt om mänskliga rättigheter inga rapporter om systematiska kränkningar av mötes- och föreningsfriheten på federal nivå. Den mexikanska lagstiftningen anses ge ett relativt långtgående skydd för yttrande- och pressfriheten. Men det finns i praktiken stora motgångar när det gäller journalisters arbete, och framstegen på den federala sidan undergrävs av det höga antal mord som sker på journalister och andra mediearbetare. En särskild hotbild finns mot dem som granskar och rapporterar om den drogrelaterade organiserade brottsligheten. Reportrar utan gränser lyfter i rapporten in on the Media fram den organiserade brottslighetens hot mot journalister på olika håll i världen, däribland , en brottslighet som de anser vara ett större hot mot yttrandefriheten och journalister än förtryckarregimer och diktaturer. Jag anser därför, precis som utskottet, att en fortsatt intensiv kamp för att stävja och motverka den globala narkotikahandeln är av yttersta vikt. konstaterar i sin rapport rättigheter i att landet är en enpartistat som saknar fria val. Den kinesiska författningen garanterar förvisso allmän åsikts-, yttrande-, tryck-, förenings-, mötes-, demonstrations- och religionsfrihet, men i praktiken är alla dessa friheter inskränkta i varierande grad. I utrikesdeklarationen konstaterar regeringen att och EU:s relation med växer. allt mer framträdande roll på den internationella arenan ställer krav på ett ökat kinesiskt ansvar i globala frågor som miljö och klimat, säkerhet och fattigdomsbekämpning. I ansvaret ryms också respekt för mänskliga rättigheter och för demokratiska principer. Denna respekt har försämrats ytterligare. och EU anser att en konstruktiv dialog är det bästa sättet att agera för en förbättring av människorättssituation i . Här utgör de återkommande människorättsdialogerna en kanal för att ta upp frågor som dödsstraff, omskolning genom arbete, etniska minoriteters rättigheter, medborgerliga och politiska rättigheter med mera i ett forum där åtagit sig att svara. Den har beslutat om en strategi för selektivt samarbete med . Det övergripande målet för strategin är demokratisk utveckling och ökad respekt för de mänskliga rättigheterna samt en miljö- och klimatmässigt hållbar utveckling. genomförde en delegation av utskottet en arbetsresa till i vilken jag deltog. Den interna väpnade konflikt som pågår i har haft förödande konsekvenser för åtnjutandet av mänskliga rättigheter i landet. Detta konstateras i rättigheter i . Enligt den rapporten är ojämlikhet och utanförskap fortfarande en grogrund för missnöje och väpnad kamp i . Aktörerna i konflikten är framför allt de kommunistiska gerillorna Farc och ELN, som båda är upptagna på EU:s terrorlista, paramilitära grupper samt statens säkerhetsstyrkor. Samtliga illegala väpnade grupper är involverade i produktion och smuggling av narkotika, vilket till stor del finansierar rörelserna. Försvarare av mänskliga rättigheter utsätts alltjämt för hot och våld, vilket framkom vid flera möten under vårt besök. Även situationen för kvinnor belystes vid flera olika möten under vårt besök. Vid ett möte med företrädare för Women i och tre colombianska ickestatliga kvinnoorganisationer, som samtliga får stöd från , konstaterades att den interna väpnade konflikten har omfattande inverkan på kvinnors situation. Vid mötet med kvinnoorganisationerna konstaterades att ny lagstiftning som har bäring på kvinnors rättigheter har tillkommit . De svenska insatserna i samarbetsstrategi för utvecklingssamarbete med 20092013 är inriktade på fred och säkerhet respektive mänskliga rättigheter och demokratisk samhällsstyrning. genomfördes en halvtidsöversyn av samarbetet med . Slutsatsen för översynen är att prioriterar följande områden: genomförande av lagen om gottgörelse för konfliktens offer och återbördande av mark, strategiska insatser för mänskliga rättigheter med särskilt fokus på MR-försvarare och kvinnor som aktörer för fred i enlighet med FN:s säkerhetsråds resolution om kvinnor, fred och säkerhet, inklusive efterföljande resolutioner kring detta tema. Utgångspunkten för utvecklingssamarbete i är den interna väpnade konflikten i landet och att en förhandlingslösning är den enda vägen mot hållbar fred, försoning och utveckling. kränks de mänskliga rättigheterna runt om i världen. I har vi en lång tradition av att tala för dem vars röster inte blir hörda. Den svenska utrikespolitiken präglas av både insikt om hur vi kan stödja länder i deras demokratiska processer och att tydligt uttrycka olika länders brister och tillkortakommanden när det gäller mänskliga rättigheter. Det arbetet fortskrider med kraft och med fortsatt fokus på att stärka de mänskliga rättigheterna. 38 (MP) replik: Jag tog i mitt anförande upp att det finns en diskrepans mellan det som riksdagsledamöterna uttrycker i betänkandet och det som jag upplever att regeringen arbetar med. ser jag en annan diskrepans också. Det är vårt sätt att se på betänkandet. Jag upplevde att talade om mänskliga rättigheter i världen, och jag talade om mänskliga rättigheter i den svenska utrikespolitiken, som också är rubriken för det här betänkandet. Om man tittar på hur regeringen faktiskt beter sig när det gäller mänskliga rättigheter i världen kan man se att det ju är, som vi också tidigare pratade om, mycket prat men lite verkstad. Vi talar om mänskliga rättigheter men sedan gör vi alla de här konstiga och märkliga sakerna, som att sälja vapen till icke-demokratier och det senaste, som vi hörde , att Sonera i alla östländer hjälper regimerna att faktiskt kontrollera regimkritikerna. Jag skulle vilja höra från hur vi ska få den svenska politik som ni talar om här i att också genomsyra regeringens utrikespolitik. Är det bara så att vi ska tycka till lite grann om de andra länderna, att det är lite taskigt i det landet, lite sämre i ett annat och någon annanstans har det gått lite bra?