prot · H00941 · 2012-12-11 00:00:00 — Vår bestämda mening är att stipendier inte är en acceptabel finansieringsform för forskarstuderande, dels med hänvisning till den sociala och ekonomiska otrygghet det leder till, dels för att bristen på regler gör det alltför lätt att missbruka dem. Det finns inget att invända mot att stipendier används till särskilda kostnader i samband med forskarstudier, såsom resor och utrustning. Däremot ska de inte användas till de forskarstuderandes levnadsomkostnader. Därför bör det inte vara tillåtet att finansiera doktorander med stipendier. Vi vill förbättra villkoren genom fler doktorandanställningar. I denna del hänvisar vi till vårt särskilda yttrande. Låt mig avslutningsvis använda en minut till att bemöta det sade i talarstolen om modersmål. Han var tveksam till att modersmålet kan ha någon positiv inverkan på det svenska språket. Om läser lite forskning kanske det klarnar för honom så att han inser vilken stor betydelse modersmålet faktiskt har. 160 (M): Jag yrkar bifall till förslaget i betänkandet. Låt mig efter att ha lyssnat på företrädarna för oppositionen säga till alla lärare, elever och föräldrar som tittar på denna debatt: Även om det finns många utmaningar i svensk skola ser Alliansen också att det finns bra skolor i . Det finns engagerade lärare i som gör sitt allra yttersta för att vi ska ha en bra undervisning i . Vi ser det och tycker att det är viktigt att tala väl om svensk skola. Jag vill gärna påminna oppositionsföreträdarna om att det kan vara välkommet framöver. När man träffar många av dem som jag nämnde ser man att många av de reformer som Alliansen förberedde under den förra mandatperioden nu börjar bli verklighet och märkas. Låt mig också vara rak och ärlig och säga att alla detaljer i alla reformer kanske inte har ett hundraprocentigt stöd överallt, men det är tydligt att alla märker av att äntligen har fått en regering som för en aktiv utbildningspolitik. Vi har brutit med en politik som egentligen längre misskötte sitt kunskapsuppdrag och passivt valde att inte göra något. Det är det vi till stor del betalar priset för just . Det är nu som vi kan se att en ung kille eller tjej som går i nian börjar fundera på vad han eller hon ska göra, vad han eller hon ska välja bland gymnasieskolans nya program och inriktningar. Det är ett val i en ny gymnasieskola en gymnasieskola som hade behövt för länge sedan. kommer elever i årskurs 6 att få betyg . Det är en stor men absolut nödvändig förändring för många. Nya och Alliansen är övertygade om att det är bara när vi sätter fokus på kunskap som vi kan vända den trend av sjunkande resultat som vi ännu inte har sett slutet på. befästes den bilden ytterligare när nya internationella studier kom och Timss och Pirls publicerades. Vi kan se att svenska elevers resultat i läsning och matematik fortsätter att försämras, om än inte lika mycket som i tidigare mätningar. Det finns också ljusglimtar. Eleverna i årskurs 4 förbättrar sina resultat i naturvetenskap jämfört med , och deras resultat i matematik sjunker inte som . Det är bra. Jag tror att det i grunden finns mycket av det ramverk som krävs för att vi ska kunna uppnå en långsiktigt bra utveckling av svensk skola. Men det kanske inte är i skollagens paragrafer eller formuleringar som skolresultaten skapas, utan i mötet mellan läraren och eleven. I den här budgeten, vår sjunde gemensamma alliansbudget, fortsätter vi därför att sätta fokus på dem som gör störst skillnad, nämligen lärarna. Vi har lovat att återupprätta läraryrkets status, och vi har lovat bli bättre på att se alla de fantastiska lärare som med kompetens och engagemang lyfter och utvecklar sinnena hos barn, elever och studenter . Utgångsläget när vi inledde vårt arbete var inte särskilt bra. Söktrycket till lärarutbildningen hade minskat . , , har det äntligen vänt och söktrycket har ökat, och det välkomnar vi. Antalet sökande till regeringens nya lärarutbildning har ökat . Låt oss vara glada för det, och låt oss lyfta upp det oftare. Om det visar sig vara en ihållande trend är det ett viktigt besked om att läraryrkets status kan vara på väg att återupprättas. Låt oss aldrig glömma bort att det var när politiken stod och tittade på som lärarnas status urholkades. Man skulle kunna uttrycka det som att många satt på avbytarbänken när lärarnas löner halkade efter i förhållande till andra akademikers. Någon kanske invänder och hävdar att lärarlöner inte är något som vi kan eller ska fatta beslut om i riksdag. Det är rätt, men om man vill kan man välja att ta ansvar för att ge förutsättningar för bättre karriärvägar för lärare och en rimlig löneutveckling. Det kan göras från kommuner eller från fristående skolor som arbetsgivare. Det kan också göras från regering och riksdag. I denna budget aviserar Alliansen att vi vill skapa karriärtjänster för lärare. Dessutom är vi beredda att från staten finansiera höjda löner. Det kan handla om 5 000 eller mer i lön. När reformen är fullt utbyggd handlar det om hela 880 miljoner i satsning på höjda lärarlöner. Det är inte bara ett välkommet initiativ. Jag vågar hävda att det kommer att vara helt avgörande för svensk skolas framtid. Om vi ska kunna rekrytera och behålla bra lärare och därmed höja skolresultaten kommer vi att behöva erbjuda en attraktiv lön och en attraktiv karriärmöjlighet. lyfte upp frågan om lärarfortbildning. Jag håller med om det. Det är oerhört viktigt att det som Alliansen har satt på plats med Lärarlyftet behöver fortsätta och utvecklas. Det är viktigt att vi i utbildningsutskottet, där vi i bred enighet har gått fram med lärarlegitimation, väljer att vårda den reformen. Det är också viktigt att följa upp den utredning som har aviserats från regeringen för att minska den administrativa bördan för lärare. Det handlar om att inte för en sekund släppa arbetet med att återupprätta lärarnas status i svensk skola. I denna debatt har företrädare för Socialdemokraterna och andra försökt att ge en bild av att det förs en politik som handlar om sänkta utbildningsambitioner. Låt mig därför passa på att redogöra för vad som gäller i verkligheten. har Alliansen ökat budgeten för detta utskotts beredningsområde med 6,8 miljarder. Det är riktiga miljarder som är fullt finansierade och förhandlade mellan fyra borgerliga partier. Det handlar inte om tomma oppositionsmiljarder som bara finns på papperet och som inte har något regeringsunderlag bakom sig. När vi ändå talar om att ta ansvar och finansiera förslag är det många med mig som undrar hur Socialdemokraterna har tänkt finansiera sitt förslag om att minska klasstorlekar på lågstadiet. Mindre klasser kan vara en viktig fråga på en del skolor, men behandlar vi de olika budgetalternativen. Då är , Socialdemokraterna, oss svaret skyldig. Det kanske gick lite för fort när detta förslag arbetades fram. En enkel bedömning av förslagen som kan göras genom att beräkna vilka kostnader det handlar om visar att förslaget är underfinansierat med en hel miljard. För det första verkar ni ha glömt att färre barn i varje klass betyder fler klasser. För det andra kräver fler klasser fler klassrum att sitta i. För det tredje behöver undervisning behöriga lärare fler än bara klassläraren. Jag vill uttrycka det som att det blir ganska tydligt att det bakom Socialdemokraternas så kallade ambitioner inte bara står ett ofärdigt alternativ till Alliansen utan direkt ofärdiga förslag. Det duger inte om man menar allvar med att man vill ta ansvar för och föra en ansvarsfull utbildningspolitik. Vi går tillbaka till Alliansens utbildningsambitioner. Jag vill särskilt lyfta upp att det är glädjande att vi nu gör stora satsningar på vuxenutbildningen. handlar det om 35 000 nya platser. Det tror jag är viktigt i den oroliga tid vi har när många förlorar arbetet och behöver ställa om för att kunna gå vidare till andra arbeten. Då kan vuxenutbildning vara något oerhört centralt. Det är så vi i Alliansen har sett på vuxenutbildningen. Det handlar om att försöka få en bra matchning mot arbetsmarknaden och att den ska följa läget i konjunkturen. Avslutningsvis kan jag notera att när budgeten på detta område lades fram var det vissa som mycket upprört konstaterade att det satsades alldeles för mycket i denna budget. Det var alldeles för många investeringar i som gjordes i denna budget. I det allvarliga läge som vi befinner oss, när vi vet att är så oerhört beroende av efterfrågan från andra länder på varor och tjänster, känns det mycket glädjande att vi har en budget som innebär investeringar i järnväg och i ett bättre företagsklimat och att det förs en aktiv arbetsmarknadspolitik. Till glädje för mina alliansvänner här i utskottet innebär budgeten framför allt att det satsas ordentligt på utbildning och forskning. Det, mina vänner, är att ta ansvar för . (Applåder) I detta anförande instämde och (båda M) samt (KD). 161 (S) replik: efterlyser beröm för lärarna. Beröm ska lärarna ha. Beröm ska de många engagerade rektorer som vi har i våra skolor ha. Men det är svårt att ösa beröm över de förutsättningar de får av den förda politiken. Det är trots allt denna riksdag och den nuvarande regeringen som lägger fram ramarna och ser till hur förutsättningarna ser ut. säger: Vi för en aktiv politik. Ja, låt mig nämna några av de saker som är aktiv politik. Med ett budgetutrymme på 23 miljarder väljer den högerregering som vi har att prioritera en bolagsskattesänkning på 16 miljarder, varav nettoutgiften blir 8 miljarder. ser vi att inte ens en tiondel av detta investeras i den svenska skolan. Om det hade varit så att utvecklingen i den svenska skolan hade gått åt rätt håll, om det hade varit så att fler elever nådde behörighet, och om det hade varit så att fler elever blev bättre på att läsa och förstå vad de läser, då hade det varit en logisk budget att lägga fram. Men är det tyvärr inte så, . Det är klart att man kan sticka huvudet i sanden och säga att det kunde ha varit värre och att det kanske vänder . Men om man som vi besjälas av idén att det går att göra någonting nu och att det handlar om att kunna vända, då måste man våga prioritera och våga investera. Vi har presenterat våra investeringar. skolor har inte brist på lokaler, . De har tillräckligt med lokaler. Men de har inte särskilt många lärare. Vi behöver fler lärare och mindre klasser. Mot denna bakgrund vill jag ställa en fråga till . På vilket sätt är er aktiva politik bra när ni i ert budgetalternativ har sparat 675 miljoner på gymnasieskolan och aviserar ytterligare en besparing på 1 ? På vilket sätt ger det lärarna bättre förutsättningar att klara av sin uppgift? 162 (M) replik: Låt mig direkt svara i denna del. Vi har under detta år inför denna budget lyssnat mycket på skolsektorn. Låt mig vara rak med att vi också har fört en diskussion om den nya gymnasieskolans förutsättningar. I denna budget aviseras 895 miljoner. Många samtal har förts med SKL och med skolsektorn. Vi är mycket angelägna om att detta ska fungera. Vi trodde att vi hade haft större effektiviseringsvinster med den nya gymnasieskolan; det ska jag ärligt säga. Men vi är angelägna om att detta ska fungera. Därför lägger vi in dessa förutsättningar. Jag tycker att det är lite modigt av just att tala om att man ska ge ökade förutsättningar för skolan och lärarna att kunna utföra sitt uppdrag. De har åtminstone 6,8 miljarder i ökade förutsättningar jämfört med vad som gällde 2006. Jag tycker inte heller att jag ska behöva berätta för att även Socialdemokraterna föreslår en stor sänkning av bolagsskatten. Den är givetvis inte lika stor som regeringens. Men vi tycker att detta i grunden är oerhört viktigt. Jag försökte i mitt anförande redogöra för att är oerhört beroende av efterfrågan på varor och tjänster. Där är bolagsskattefrågan oerhört viktig för att vi ska ha företag och jobb för att kunna finansiera vår gemensamma välfärd. Det är detta som vi kommer tillbaka till när det gäller finansieringen. Vi har en sammanhållen politik som gör att vi kan finansiera historiska investeringar i svensk skola. Det som Socialdemokraterna än så länge har presenterat i budgetalternativet är ett ofärdigt förslag när det gäller mindre klasser. Vi vet vad det innebär när Socialdemokraterna själva sitter med makten, antingen i regering eller för den delen kommunalt i och . Det innebär mindre pengar per elev än vad som satsas i alliansstyrda kommuner. 163 (S) replik: verkar vara felinformerad. Det stämmer att vi sänker bolagsskatten med ungefär lika mycket som avskaffandet av de så kallade räntesnurrorna drar in, det vill säga att effekten är noll. Inget av budgetutrymmet går till detta. Det är viktigt att ge företagen goda förutsättningar. Men i det läge som vi befinner oss, där vi har en allt högre ungdomsarbetslöshet och där allt fler människor varslas, är det kanske andra saker som man borde prioritera. I ett läge när skolresultaten sjunker och allt fler elever inte når upp till målen kanske man borde prioritera investeringar i den svenska skolan. Det är precis det vi gör, och vi finansierar det genom att inte godta den gigantiska skattesänkning som denna regering har lagt fram förslag om till i nettosänkning till bolagssektorn. Hade det varit så att allt annat hade funkat, då hade man kunnat säga att det kanske finns anledning att göra detta långsiktigt. Men på kort sikt är det mycket få ekonomer som tror att det hjälper för att häva arbetslösheten eller för den delen för att häva den lågkonjunktur som vi är mitt inne i. Vi väljer att investera 3 miljarder i skolan. säger att det är för lite. Ja, det kan man tycka. Men om jämför med en besparing på 1 blir det ändå en ganska stor skillnad. Det blir ganska tydliga alternativ. Det räcker inte med att prata fint. Det räcker inte med att stå i talarstolen och slå sig för bröstet och säga att man gör allting bra. Ni har regerat . De tioåringar som har mätts i den senaste undersökningen från Pirls när det gäller läsfärdighet har gått hela sin skoltid under den borgerliga regeringens tid. Försök inte skylla detta på Socialdemokraterna! Försök inte skylla detta på kommuner i eller i ! Vi har en generell nedgång i den svenska skolan. Se detta, ta ett ansvar, ompröva politiken och se till att göra någonting i stället för att skylla ifrån er. Det duger inte, och det hjälper inte en enda elev. 164 (M) replik: Jag vet inte riktigt vem det är som skyller ifrån sig här . Jag tror att de allra flesta som lyssnar på denna debatt kan förstå att när man inför en ny lärarutbildning tar det innan dessa lärare finns i svensk skola. När vi till exempel inför betyg från årskurs 6, vilket kommer att ske , tar det innan det och alla de olika reformer som jag har redogjort för kommer att ge resultat i svensk skola. Det kan jag tycka är frustrerande. Jag är inte så bekymrad över att det var just Socialdemokraterna som förde en passiv politik och inte gjorde någonting . Det som jag är bekymrad över är att vi fortfarande har stora utmaningar i svensk skola. Det är därför som vi i Alliansen nu lägger fram vår sjunde gemensamt finansierade budget med stora satsningar på lärare. Vi lyssnar också på en del av den kritik som har kommit och återger en del pengar till gymnasieskolan eftersom vi värnar mycket om våra reformer. Men jag tycker ändå att det är tråkigt att det i debatten och i de alternativ som ligger på bord är mycket av oppositionsmiljarder. Det är inte ordentligt finansierat. Ni talar egentligen inte om de ordentliga utmaningar som svensk skola har. Det handlar om att vi måste se till att följa upp mer och att vi måste hitta bättre system för att lärare ska kunna få tid med eleven. Det handlar inte om att lägga fram ofärdiga förslag, och det är det som Socialdemokraterna än så länge har presenterat. 165 (V) replik: säger att man har fört en aktiv utbildningspolitik. Jag kan ge honom rätt i det. Det är en aktiv utbildningspolitik för att öka kunskapsklyftorna och därmed också klassklyftorna i samhället. Enligt den senaste mätningen från Timss och Pirls kunde vi se att har ganska stora framgångar i den mätningen jämfört med hur det ser ut för . De har färre nationella prov. De har senare betyg. Och de har en rödgrön regering. De satsar på lärandet och sätter fokus på det. Det kan vi inte riktigt se i svensk skola, där lärarna ägnar en ganska liten del av sin tid åt undervisning och lärande. Här använder i stället regeringen våra gemensamma skattepengar för att de mest välbärgade ska kunna köpa sig en bättre utbildning för sina barn genom att göra avdrag för . Här rycker man på axlarna åt det vinstslöseri som vi har. Man tillåter att riskkapitalbolagen roffar åt sig 2 miljarder skattekronor som var ämnade för skolan och för eleverna. Trots att vi har ett mindre reformutrymme än alliansregering lyckas och alla partier på den rödgröna sidan att satsa mer pengar på skolan än vad regeringen gör. Det handlar om prioriteringar och om vad vi satsar på. Ni väljer att satsa på de välbärgades möjligheter att ge sina barn en bra utbildning. Vi satsar på att ge alla barn rätt till en bra utbildning. 166 (M) replik: Jag kanske ska börja med att påminna om att en stor del av förklaringen till att vi har ett reformutrymme i är att vi har haft en regering som har tagit ansvar för ekonomi och som kan se till att vi har råd att göra otroligt viktiga investeringar i . Det är inte en situation som vi ser i så många andra länder ute i , tyvärr. Det kanske kan vara värt att komma ihåg. Jag tycker att det blir i någon mening intressant hur man väljer när det till exempel kommer till likvärdighetsdebatten, som är oerhört viktig och en stor utmaning som är gemensam för de allra flesta partier i utbildningsutskottet. Då väljer man att lyfta ut en reform som handlar om 10 miljarder , när vi här diskuterar 57 miljarder. Det kan kanske finnas anledning att fundera lite grann på proportionerna, kan jag tycka. Det ska satsas mer på svensk skola, säger man här. Jag är inte särskilt förvånad över , speciellt i opposition, alltid kommer att ha fler miljarder än vad regeringen kommer att ha. Här får man ta ett ansvar. Vi har en skola som är kommunaliserad. Då kan vi se hur man väljer att prioritera politiskt. Vi tar ett ansvar för den politik som vi för nationellt. Vi är stolta över att vi ger 6,8 miljarder mer till skolan än vad vi gjorde 2006. Men jag tycker att kan få förklara varför där ni sitter och har makten och där ni får bestämma, i både och , väljer att ge mindre pengar per elev än vad man gör i till exempel . 167 (V) replik: försöker få det till att vi slösar med en massa pengar. Vi har ett mindre reformutrymme, men vi prioriterar på ett annat sätt. Det är det som är min poäng här. Trots att ni har ett större reformutrymme väljer ni att prioritera andra och fel saker. Ni väljer till exempel att välbärgade föräldrar ska kunna ge sina barn en bra utbildning. Vi vill, till skillnad från er, se till att alla barn i svensk skola har rätt till en bra utbildning. Därför lägger vi pengarna i skolan. Vi gör i vår budget en satsning på 6 000 fler lärare i skolan. Då kan man få till det så att lärarna kan ägna sig åt undervisningen, att de kan se varje elev och att de kan ge eleverna det stöd och den hjälp som de har rätt till. Det har blivit en grej att alliansföreträdare pekar på och som dåliga exempel. Men ärligt talat: Ni kan inte slå er för bröstet för de skolor som finns i ! Om det är någonstans man ser den stora segregationen är det väl ändå här i . Denna stora segregation, både i och i andra delar av , beror på att vi har en regering som inte har vågat ta tag i detta. Den utredning som jag hänvisade till tidigare handlar om de stora skolreformerna något som har pekat . Det handlar framför allt om det fria skolvalet, som har ökat segregationen. Ni har ansvar för hela skolan. Vi styr från nationellt håll över den svenska skolan. Därför går det inte att bara frånsäga sig detta ansvar genom att säga att det inte funkar än här och än där. I funkar det inte heller. 168 (M) replik: Det är korrekt, det som lyfter upp: Man kan prioritera annorlunda. Vi har från Alliansen försökt hitta en sammanvägd och viktig politik för att nu ta ansvar för i detta tuffa läge. Vi tror inte att det är rätt väg nu att slå till med kraftiga skattehöjningar just för de unga som har ett arbete eller som vill komma ut i arbete genom att göra det dyrare att anställa unga särskilt när det är riktat mot tjänstesektorn. Vi tycker att det är viktigt att värna möjligheterna till exportinkomster för med bolagsskatter. Vi gör stora investeringar i forskning och järnväg, och vi gör satsningar i svensk skola. Det är vårt alternativ, och så har vi valt att prioritera. tycker inte att vi kan tala om de olika kommuner som vi kan se. Jag vill gärna svara upp mot detta med . Jag tror att en av absolut största utmaningar handlar om detta med likvärdigheten. Man kommer i ökad utsträckning i att behöva rikta mer resurser till de skolor som har större utmaningar. Vi kommer att behöva arbeta mycket mer med lärarhandledare som arbetar med att lyfta resultaten på dessa skolor. Jag kan ta ansvar för detta, och jag kan i någon mening åtminstone hålla hand med Alliansen i . Men det är bedövande intressant, eller hur man ska uttrycka det, att varken Socialdemokraterna eller ens gör ett litet försök att försvara sina partikamrater i vare sig eller . 169 (FP): Jag yrkar bifall till utskottets förslag i betänkandet och avslag på reservationerna. Andelen elever som lämnade och som hade minst godkända resultat i samtliga ämnen hamnade på . Det är den högsta andelen . Undantaget, där vi fortfarande ser sjunkande resultat, är ämnet matematik. De svenska skolresultaten måste bli ännu bättre. Fler elever behöver få stöd, och det mycket tidigare. Det är förvånande att flertalet kommuner när de tvingas dra ned börjar med att ta bort speciallärare och specialpedagoger. En stor utmaning, trots att vi noterar en viss positiv ökning, är att fortsatt öka andelen behöriga och ämnesbehöriga lärare. Lärarkompetenskartläggningarna kräver insatser lokalt utöver statens nationella prioriteringar genom Lärarlyftet. Fokus innevarande och kommande år är att fortbilda de som är obehöriga, i synnerhet i ämnet matematik. Baylan står i talarstolen och säger att det går att göra ännu mer . I budgeten avsätts ytterligare 450 miljoner för att få fler behöriga lärare. Jag har tidigare i kammaren lyft problemet med obehöriga matematiklärare i högstadiet. Dagens Timssrapport och kommentar visar på stora brister i matematikundervisningen just på högstadiet. Mätningen bekräftar våra stora utmaningar. Regeringen har denna höst påbörjat genomförandet av Matematiklyftet med 2,6 miljarder . I nästa års budget fortsätter detta med ökat anslag. När vi studerar resultaten över ämnena är det matematiken som svenska elever har störst bekymmer med. klarar inte godkänd nivå, enligt . En viktig förklaring är den gamla socialdemokratiska lärarutbildningen för de tidiga stadierna som inte innehöll obligatoriska matematikmoment, vilket ledde till att många lärare aktivt valde bort matematik. Om man lyssnar på de rödgröna kan man tro att mer pengar löser allt. Om lösningen ändå vore mer resurser borde alla de kommuner som faktiskt gör prioriteringar redan ha högre resultat. Men endast mer resurser löser inte skolans utmaningar. Det viktigaste är hur resurserna används. Jag välkomnar därför regeringens uppdrag till där man ska följa upp hur kommunerna använder skolpengen, hur man fördelar den och utifrån vilka kriterier. I skolgrupp har vi föreslagit att skolpengen tydligare ska fördelas utifrån socioekonomiska faktorer. Fortbildning är viktigt. I avvaktan på en statlig skola, som liberalerna förordar, har lärarnas arbetsgivare kommuner och fristående huvudmän ett mycket stort ansvar. Det gäller i ännu högre grad lärarlönernas utveckling. Helt klart krävs det akuta och långsiktiga insatser för att locka fler till detta viktiga yrke, inte minst för att klara den kompetensförsörjning som och pekar på.