prot · H00925 · 2012-11-15 00:00:00 — Fler behövs för att en tillräcklig lönsamhet och konkurrenskraft ska nås. Av det skälet finns det i årets budgetproposition ett förslag som är framlagt till om att vi ska titta på vad som utgör hinder och möjligheter för att öka den svenska primärproduktionen, allt för att vi vill ha jobben, det öppna landskapet och vad som följer med en svensk livsmedelsproduktion. 52 (SD): Det är skönt att höra att regeringen åtminstone säger sig vara för en mjölkproduktion i landet och att man också försvarar svensk livsmedelsproduktion. Jag får i alla fall en känsla av att regeringen och egentligen är ganska likgiltiga för vad man just nu anför, det vill säga att vi ska ha något slags livsmedelsproduktion i . Det är ju ett faktum att tiotusentals mjölkbönder nu står utomlands. Ungefär var tredje mjölkbonde har sagt upp sin verksamhet som ministern haft sitt mandat. Att i det läget höja jordbrukets dieselpriser och prioritera satsningen på bredband kan man tycka är en ganska märklig prioriteringsordning. Jag hoppas därför att landsbygdsministern tar till sig den kritik som de svenska mjölkbönderna för fram och att man på något vis omvärderar sin inställning så att vi kan behålla svensk mjölkproduktion även . 53 Landsbygdsminister (C): Tiden som står till mitt förfogande räcker inte för att redovisa alla de åtgärder som är vidtagna och de som är i pipeline för att stärka den svenska mjölkbonden och den svenska bondeföretagarens konkurrenskraft och lönsamhet. Något ytterligare behövs för att vi ska få en ytterligare ökad produktion, för det vill jag ha, men märk också att ett antal näringsgrenar inom den svenska landsbygds- och livsmedelsproduktionsnäringen har ökat sin produktion jag kan överblicka och har varit en något större del av den svenska jordbrukspolitikens utveckling i det här landet. 54 (V): Jag har en fråga till statsrådet . Det handlar om en kommissionär som ska ha hand om hälsofrågor inom EU. är en av dem som aspirerar på den posten, och enligt statsrådets partikamrat är han en dinosaurie. Det är sant. Jag håller verkligen med. Han kommer från och är en klar och tydlig abortmotståndare. Han är klar och tydlig när han förvägrar kvinnor rätten till deras egen kropp. Han säger också nej till åtgärder mot diskriminering av hbt-personer. Listan kan göras lång. Hans syn och värderingar är under all kritik. Det är horribelt att över huvud taget, eventuellt, kan få möjligheten att axla en roll som kommissionär i hälsofrågor. I ett pressat läge har han nu sagt att han backar. Han ska stå för vad EU står för, och han ska hålla sig till regelverket. Det gör han i ett läge när han är väldigt pressad. Min fråga till är: Hur ställer sig regeringen när det gäller att rösta om som kommissionär inom EU? 55 Statsrådet (FP): Vi följer utvecklingen oerhört noga. Jag delar som liberal oerhörda upprördhet över abortkonservativa syn, över att han är emot samkönade äktenskap och över att han företräder en regering som varken tillåter skilsmässa, fri abort eller samkönade äktenskap. Det kommer att vara omröstning i eller onsdag, och redan nu har ett utskott fört fram kritik. Vi följer detta oerhört noga, inte minst jag som liberal. Jag tycker också att vi ska komma ihåg att det tack och lov inte är Europeiska unionen som beslutar om frågor som kvinnors rätt till fri abort eller samkönade äktenskap. Då skulle vi inte ha sådana lagar i vårt eget land exempelvis. Jag tycker också att vi ska komma ihåg att ingen EU-kommissionär, om han blir vald eller inte, verkar i ett politiskt vakuum. Ingen EU-kommissionär kan få igenom politiska förslag utan stöd från , från er här, från regeringen och , och ingen EU-kommissionär som har fått så mycket uppmärksamhet som han har fått nu riskerar att hamna i medieskugga. Han kommer att vaktas av många om han blir vald. 56 (V): För att avsluta det jag skulle säga har han ju ändrat sig i sina utspel inför utfrågningen. Det är bara ett spel för gallerierna, anser jag, för hans åsikter står ju klara. Det är han har ändrat sig, så det är ett spel för gallerierna och för dem som tror på tomtar och troll. Då tänker jag så här i min följdfråga. Det är ju två av era kolleger, , som ställer sig bakom nu och tycker att han talar sanning. Det betyder att vi har två svenska dinosaurier också, så nu har vi snart en flock. Jag menar då att det skulle vara kul och trevligt att höra från statsrådet, som jag vet står för många av de åsikter jag själv har i de här frågorna, hur mycket hon kan påverka så att detta verkligen inte händer, för en röst i sådana här frågor kan stjälpa ganska mycket. 57 Statsrådet (FP): För det första tas detta beslut med kvalificerad majoritet, så hur medlemsstater röstar kommer inte att kunna påverka. Nyckeln ligger nu hos som kommer att lämna ett yttrande . Det vi har kunnat se tydligt i debatten är att den liberala gruppen, den gröna gruppen och vänstergruppen har sagt att man kommer att rösta nej till . Den socialdemokratiska gruppen har inte gett något utslag ännu, och den konservativa gruppen kommer förmodligen att stödja honom. Det gäller alltså att följa detta . Det är också så att kommissionen fördelar portföljer, och där kan inte medlemsstater påverka i grunden. Det är Barroso som med sitt omdöme och sin makt har ett oerhört starkt inflytande över vem som får en post i kommissionen. Vi kommer att följa detta oerhört noga . Jag som liberal är väldigt bekymrad över de åsikter har i många frågor, men vi ska komma ihåg att de råkonservativa åsikter han har kan han inte driva om han blir vald till EU-kommissionär. 58 (FP): Jag vill ställa en fråga till bostadsminister . Det är många som hör av sig om bostadsfrågorna i samhället, och en sådan fråga som har renderat väldigt många brev och telefonsamtal har varit just frågan om dem som har bostäder som de inte använder för tillfället. En person som heter skriver: Jag äger en lägenhet i som står tom. Jag skulle gärna hyra ut lägenheten, men på grund av motstånd från styrelsen och risk för framtida strul har jag ingen lust. Det är bara några medlemmar som vill hyra ut sin lägenhet, men resultatet blir att flera lägenheter används som övernattningslägenheter och står tomma. beskriver också att han skulle vilja göra en insats för bostadsmarknaden. Han tror att det finns en vinnavinna-situation i detta. Han tycker också att politikerna ska göra någonting. Vad ska vi svara ? Vad ska bostadsministern svara ? 59 Statsrådet (KD): Jag kan ge sådana exempel själv. Jag får brev från människor som exempelvis jobbar utomlands och vill ha kvar sin fasta punkt i men har fått nej till att fortsättningsvis hyra ut bostaden i andra hand eller av olika skäl väljer att inte göra det. De kan tycka att regelverket är för svåröverskådligt och väljer därför att antingen ha bostaden som övernattningslägenhet med enstaka övernattningar eller låta den stå tom. Många av dessa bostadsrätter i exempelvis har ganska låga månadsavgifter. Har man klarat av sin kapitalkostnad innebär det en ganska liten kostnad att låta lägenheten stå tom. Detta är det beklagliga förhållande vi har just nu i våra storstadsområden. Det regelverk som ligger på bord skulle skapa tusentals nya bostadstillfällen. Enklare och tydligare regler när det gäller besittningsskydd och uppsägningstider samt en hyressättningsmodell som innebär att man får ta ut de verkliga kostnaderna gör att det uppstår en helt annan möjlighet att få lägenheterna uthyrda. Det kan innebära att den som använder lägenheten enstaka gånger väljer att i stället bo på hotell de nätterna och hyra ut den i andra hand . 60 (FP): Bland dem som hört av sig finns även en föreningsstyrelse. Det är en liten förening där man känner oro: Vad skulle hända i vår förening om man kunde hyra ut väldigt många bostäder? Vi ska ha en styrelse. Vi ska förvalta bostadsrätterna och fastigheten. Det finns en uppfattning om att det blir väldigt svårt. Om lagstiftningen skulle ändras skulle man inte kunna påverka situationen. Vad skulle hända för de föreningar som inte kan förvalta sin fastighet om det är många som hyrs ut? Har de någon trygghet? Vad kan de göra ifall de hamnar i den situationen om lagen går igenom? 61 Statsrådet (KD): måste man ha beaktansvärda skäl för att få hyra ut sin bostadsrätt. Vi vänder på kuttingen och säger att det nu är föreningen som ska ha beaktansvärda skäl för att säga nej till uthyrning. Men fortfarande kan man säga nej. Ett skäl som omnämns i förarbetena i lagförslaget är om det är en så liten bostadsrättsförening att det är svårt att få den att fungera. Ett annat skäl kan vara att den hyresgäst som ska hyra inte har skött sig på andra ställen och riskerar att vara ett störande moment för de övriga hyresgästerna eller bostadsrättsinnehavarna. Det kan också finnas andra skäl. Det kan kanske påverka skattevillkor för föreningen och liknande saker. Det finns alltså fortfarande ett antal kriterier som innebär att föreningen kan säga nej. Men ska bevisbördan ligga på föreningen. Därmed skapar vi bättre förutsättningar för uthyrning. kan dock en förening säga nej. har föreningen möjlighet att stoppa en uthyrning som anses hota föreningens möjligheter att fungera på ett bra sätt. Därmed har vi det skydd som bör finnas för föreningen. Denna viktiga del av lagförslaget har kanske inte uppmärksammats tillräckligt mycket. Polisens uppklaring av brott 62 (S): I kan vi ta del av ett uppslag med denna rubrik: Kriminella gäng står för allt fler grova brott. Min fråga går naturligtvis till justitieministern. Den samlade bilden är att antalet anmälda brott ökar, som polisen klarar upp allt färre brott. Vi hade besök av rikspolischefen i justitieutskottet . Han sade: ska man nog kunna klara upp fler brott, för det kan inte gärna bli sämre. Det var i varje fall ett ärligt svar. Fler brott anmäls, men polisen fångar färre bovar, trots ganska stora resurstillskott till polisen. Vilket ansvar tycker justitieministern att hon har för den dåliga utvecklingen? 63 (): Jag tackar för frågan, som egentligen är två eller tre olika frågor som är rätt väsentliga. Jag börjar med det som jag tror är huvudfrågan från . Fler brott anmäls, men resultaten är inte tillräckliga. Det är alldeles uppenbart när vi tittar på statistiken. Mot bakgrund av de stora satsningar som gjorts på polis och rättsväsen är inte resultaten tillfredsställande. Det gäller framför allt mängdbrotten. Det pågår därför ett intensivt arbete för att dels ta reda på orsaken till det vikande resultatet när det gäller mängdbrotten, dels se på vilket sätt man ska vidta åtgärder för att förbättra det. När det gäller dagens och gårdagens artiklar i om den organiserade brottsligheten finns det en del annat att säga. Där har en hel del bra resultat åstadkommits, men mer finns att göra. 64 (S): Min fråga går till bostadsminister , som haft en intensiv dag . Jag hörde på nyheterna att bostadsministern vill tillsätta ytterligare en utredning, som ska göra en total översyn av planprocesserna. Vi har en ny lagstiftning som bara är gammal men som redan fått mycket kritik, både innan den infördes och efteråt. Antalet utredningar och uppdrag blev tvåsiffrigt för ganska länge sedan. Vad kommer denna nya utredning att kunna ge som alla de andra utredningar ni tillsatt de senaste ett och ett halvt åren inte kunnat ge? 65 Statsrådet (KD): Det är skönt att höra att oppositionsföreträdaren noterar den höga aktiviteten i bostadsfrågan i . Det är korrekt att vi har gett ett tilläggsuppdrag till den utredning som redan pågår: att titta på hur man ska kunna lite förenklat gena i planprocessen. Det finns ett tyskt exempel som innebär att man hoppar över detaljplaneledet när man bygger ett hus som är ungefär likvärdigt med befintliga hus. Kan man då nå bygglovshanteringen direkt? Det är sådana frågeställningar som utredningen ska titta på. Det sitter redan en utredare som tittar på hela planprocessen, och han får ett tilläggsuppdrag att titta på de här frågorna. Det är viktigt för att kunna korta handläggningstiderna och snabbare komma från idé till att spaden sätts i jorden. Det är en del i det arbete vi bedriver. 66 (S): Jag ifrågasätter om det behövs ytterligare utredningar. Det har föreslagits att vi i stället kan sätta oss tillsammans i en parlamentariskt sammansatt arbetsgrupp för att göra någonting som fungerar. Det har inte regeringen velat göra. Man har varit kallsinnig till det. Bostadsministern inser att det finns för mycket i som inte fungerar och fortsätter därför att tillsätta utredningar och ge uppdrag av olika slag. Det förvånar mig, för vi måste få i gång bostadsbyggandet. Av vilket skäl kan inte ministern tänka sig att vi tillsammans försöker komma fram till en lösning som kan fungera? 67 Statsrådet (KD): Jag resonerar gärna kring breda parlamentariska lösningar på problemen. Det var under Socialdemokraternas tid vid makten som man tog initiativ till, skrev direktiv till och startade det utredningsarbete som ledde fram till den plan- och bygglag som trädde i kraft . Men man behandlade inte bland annat kap. 6 i . Mycket av utredningsarbetet handlar nu om att gå igenom kap. 6 och skapa tydlighet. De förslag som kommer fram i de olika utredningarna kommer inte fram snabbare om vi börjar om utredningsarbetet, vilket jag uppfattar blir konsekvensen av Socialdemokraternas förslag. När vi har förslagen på bordet tar jag däremot gärna en diskussion om hur vi kan skapa så breda lösningar som möjligt. Jag välkomnar det jag uppfattade som ett erbjudande från Socialdemokraterna om att medverka till att gå till beslut i de här frågorna. En del beslut kommer att innebära svåra avvägningar. Exempelvis kan det kommunala självstyret eller överklagandemöjligheterna komma att begränsas eller ändras i olika avseenden. Då kan vi gärna diskutera hur vi ska göra detta och ta gemensamt ansvar för de ganska svåra avvägningarna för att få i gång ett ökat bostadsbyggande. 68 (C): Min fråga går till landsbygdsminister . Jag har en fråga som rör Skogsriket och äganderätten. Jag tänker då på familjeskogsbruket, som är en mycket viktig del av svenskt skogsbruk. Det står för . Hur bidrar familjeskogsbruket till att uppfylla målet om levande skogar? Finns det en tanke i Skogsriket att även inlemma familjeskogsbruket? Ser landsbygdsministern skogen för alla träd? 69 Landsbygdsminister (C): Jag ska inte göra mig lustig och bara svara ja på frågan. Ja, jag ser skogen för alla träd och dess betydelse för och de många människorna i . Jag tror att vi alla har ett förhållande till den svenska skogen. En del av oss har sitt arbete i den eller är av andra skäl rent ekonomiskt beroende av den svenska skogen. Men vi har alla ett behov av att då och då vistas i den svenska skogen. Jag anser att det svenska familjeskogsbruket starkt bidrar både till jobben och också till de andra sakerna. Det är många ägare, och då blir det också en mångfald i skogen. Det tror jag att de flesta av oss vill ha. Det blir inte enfald utan mångfald. Ska jag ta några siffror avsätter det svenska familjeskogsbruket frivilligt 400 i en överenskommelse som finns med staten. Jag vet att drygt någon miljon hektar är avsatt frivilligt för naturändamål. 70 (C): Det är mycket glädjande att landsbygdsministern ser skogen. Han talar om mångfalden. Jag skulle önska att ministern också talade om att vi ser hela kompetensen. Vi har ett ökat kvinnligt ägande i skogsbruket. Det är därför jag talar om familjeskogsbruket. Om vi ser den bevarandevärda skogen vi har i vårt gamla land är det till stor del tack vare familjeskogsbruket. Vi ser på skogskartor . Den skog man bevarade är den skog man också vill bevara . Jag önskar att landsbygdsministern tar vara på den samlade, hela, kompetensen. Jag önskar lycka till i Skogsriket och också i annat, till exempel jakt. 71 Landsbygdsminister (C): Glädjande nog är det snart av den svenska familjeskogen som ägs av kvinnor. Jag tycker att det är jättebra. Det återstår emellertid ett stort arbete att få kvinnor lika engagerade som män i alla led vad gäller bruket av den svenska skogen. Det är en förfärande låg siffra när det gäller sysselsättning bland kvinnor i det svenska skogsbruket. Jag skulle gärna se att den blev högre. Av det skälet har jag engagerat mig för att tillsammans med intressenterna ta fram en strategi för hur jämställdheten kan öka i det svenska skogsbruket. Det är en angelägenhet av många skäl. Mer än hälften av konsumenterna är faktiskt kvinnor. av den svenska skogen ägs av kvinnor. Då bör de också vara en del av den verksamhet som ger sysselsättning på den svenska landsbygden och i småstäder. Elever utan fullständiga grundskolebetyg 72 (MP): Min fråga går till utbildningsminister . Den senaste rapporten från visar att var åttonde elev går ut utan fullständiga betyg. Det är främst pojkar till lågutbildade föräldrar och utrikesfödda föräldrar. Man ser ökade skillnader i skolan. Trots att utbildningsministern påstår att hans reform är för de eleverna visar facit att det går sämre för barnen med utrikesfödda och lågutbildade föräldrar. Min fråga till ministern är: Hur kommer det sig att det går sämre för de eleverna? 73 Utbildningsminister (FP): Jag delar helt uppfattningen att detta är oacceptabla resultat. Den politik som har skapat en sådan skola måste vi överge, och det är precis det vi gör. Vi genomför just nu det mest omfattande reformpaket i den svenska som någonsin har genomförts. Man får gå års folkskolereform för att se en motsvarande reformagenda som den vi nu genomför. Det är en ny skollag, nya läroplaner i alla skolformer, nya betygssystem, ny lärarutbildning, ny gymnasieskola, satsningar på att läsa, skriva och räkna och nationella prov i många viktiga ämnen. Det görs särskilda satsningar på de elevgrupper som är invandrade och så vidare. Reformerna genomförs i verkligheten förra läsåret och detta läsår, det vill säga . Vi förberedde dem mycket noggrant . De har ännu inte gett effekt på elevernas studentbetyg och slutbetyg. De kommer att göra det . Jag delar helt uppfattningen att resultaten är oacceptabla. Det är precis därför vi lägger om hela den svenska utbildningspolitiken. 74 (MP): När fick ansvaret för gick de barn som går i högstadiet i trean och fyran i skolan. har de mer eller mindre gått större delen av . Det är hela 12 000 som är utan fullständiga betyg med allt vad det innebär. Det är klart och tydligt att skillnaderna ökar med er politik, . Det är ingen tvekan om det. Min fråga är: Vad kommer du att göra för att även de barnen ska kunna nå målen och kunna få fullständiga betyg? 75 Utbildningsminister (FP): Jag vet inte om det går att göra mer än att lägga om hela den svenska utbildningspolitiken. Vad kan man göra mer? Vi är i och för sig inte färdiga med omläggningen. Den fortsätter, och det behövs mer reformer. Det genomförs väldigt mycket förändringar just . Vi gör inte det för att vi tycker att det är kul att ändra allting. Vi gör det därför att den gamla rödgröna skolpolitiken hade gått in i väggen. Resultaten har inte sjunkit . De har sjunkit i svensk skola till följd av en skolpolitik som hade gått helt fel. Det är den vi nu lägger om. Det kommer att ta ett tag innan det ger effekt och resultat. Hade det varit så när jag klev in på att det funnits fullt med färdiga reformer förberedda hade vi genomfört dem . Vet du vad, ? Jag tittade i första skrivbordslådan i ministerskrivbordet, och den var helt tom. Jag öppnade nästa låda, och den var också tom. Jag lyfte på skrivbordsunderlägget. Det fanns inte en post-it-lapp med en tanke på vad man skulle göra med de sjunkande resultaten. Vi har fått ägna förra mandatperioden till att förbereda dessa reformer. Vi gör upp med den skolpolitik som var er och som ledde in i fördärvet. 76 (S): Min fråga rör jobbkrisen och går till . Den moderatledda regeringens stora misslyckande är att det inte har blivit några nya jobb. Vi har en permanentad massarbetslöshet. Det är 400 000 människor i vårt land som är arbetslösa. Vi har en varselvåg i industrilänen, däribland som är min valkrets. Jag möter väldigt många oroliga människor. var jag på SCA:s Munksjöanläggning, som avvecklar verksamheten . Får jag fråga dig, : På vilket sätt får de anställda där, där många har fyllt liksom du och jag, bättre förutsättningar på arbetsmarknaden med en havererad arbetslöshetsförsäkring? På vilket sätt skulle de lättare komma ut om LAS försämras? Vill du berätta det, ? 77 Utbildningsminister (FP): Den varselvåg som i huvudsak går över svensk exportindustri är bekymmersam. Låt oss börja med att vara klara över att det inte beror på saker som har gått fel i vårt land. Det beror på att ett antal länder i andra delar av har misskött sin ekonomi. Därför har de inte längre råd att importera lika mycket från , och då får det effekter på den svenska exportindustrin. Så är det. Dess bättre vet vi att många av de varsel som läggs i nästa steg oftast inte resulterar i uppsägningar, men en del kommer säkert att göra det. Det är oroande. Den arbetslöshetsprognos som kom visar dock att läget är ljusare än vad vi hade befarat, och det är positivt. Det centrala är om vi kan medverka till att lösa den ekonomiska krisen i . Det är bara det som gör att det ringer i ordertelefonerna igen i våra exportindustrier. Sedan måste vi ha mängder av åtgärder av arbetsmarknadskaraktär och utbildningskaraktär. De systemen bygger vi nu ut. Det blir 18 000 nya platser inom utbildningsväsendet, och ett antal nya miljarder till arbetsmarknadsåtgärder pumpas ut för att hjälpa dessa människor som får problem. 78 (S): Jag utgår från att gick i skolan vid ungefär som jag. Vi lärde oss då att om vi fick två frågor kunde vi hålla det i minnet i och svara på dem. Du svarar inte på någon av mina frågor, nämligen: På vilket sätt får en pappersarbetare i lättare jobb när han har en arbetslöshetsförsäkring som tar bort halva lönen? På vilket sätt får han lättare jobb när man försämrar LAS? Det var mina frågor. Jag ska med stort intresse lyssna på ditt svar. Regeringen behandlar människor väldigt olika. Från arbetslösa och sjuka kunde man ta 20 miljarder och överföra det i skattesänkningar till dem som inte behöver det. Men på vilket sätt får de jobb genom era åtgärder? 79 Utbildningsminister (FP): Det här är en traditionell diskussion. Ni, , fokuserar på att de arbetslösa ska få bidrag. Vi fokuserar på att de ska få möjlighet till nya jobb kompetensutveckling. Det är en traditionell skillnad i syn. Vi står för de reformer i a-kassan som vi har genomfört. Vi vet och det har starkt forskningsstöd att ju högre nivå man har i a-kassan, desto högre arbetslöshet får man. Jag menar att den svenska arbetsrättslagstiftningen är alltför fyrkantig. Den bidrar till ytterligare hög arbetslöshet. Fler blir alltså arbetslösa om man skulle ha en socialdemokratisk politik. En sak vet jag, . Jag vet vad som kraftigt skulle öka arbetslösheten på kort sikt, nämligen om bifaller de förslag som finns på dess bord om att höja beskattningen för svenska företag med 30 miljarder i ett enda slag. Det skulle kraftigt öka arbetslösheten, till och med i . Interners tillgång till datorer och mobiltelefoner 80 (KD): Jag har en fråga till justitieminister . Runt om i vårt land finns rättspsykiatriska kliniker. I dessa härbärgeras några av vårt lands tyngst belastade brottslingar. har de möjlighet att använda datorer och mobiltelefoner fritt. Undersökningar visar att intagna personer beställer vapen och narkotika. De hotar människor via dessa medel, och de har kontakt med kriminella gäng. Personal uppger att man inte har och inte får ha kontroll över de kriminella handlingar som sker via den elektroniska kommunikationen. Min fråga till justitieministern blir: Vad avser ministern att göra för att ändra situationen? 81 (): Jag tackar för frågan, som är viktig. Dess värre är det inte jag som har det direkta ansvaret för lagstiftning som rör vården. Psykiskt störda lagöverträdare hamnar i rättspsykiatrin inom vårdramlagstiftningen och inte inom kriminalvården. Vi har haft motsvarande problem inom kriminalvården.