prot · GZ09134 · 2012-06-20 00:00:00 — Vad gäller generationsväxlingen är det en jättestor utmaning för det svenska näringslivet både för att man ska klara arbetskraftsförsörjningen, alltså medarbetarna och den generationsväxling som är där, och för att man ska klara generationsväxlingen i ledningsställning, alltså nya företagare som växer fram. En viktig del där, till exempel vad gäller medarbetare och de hantverkare själv lyfter fram, handlar om att denna regering har återinfört gedigna lärlingsutbildningar med mer fokus på yrkesdelen i yrkesprogrammen. Det tror jag inom kommer att göra att vi kommer att ha gymnasieutbildade lärlingar och yrkesutbildade personer som kliver ur gymnasieskolorna för att kunna gå in i företag. Är det något måste vara duktigt på är det nämligen spetsforskningen och duktiga forskare som ligger i framkant och även excellenta medarbetare som kan stå på verkstadsgolvet eller är utbildade hantverkare. Vårt skolsystem måste klara av att hantera båda dessa kategorier. 167 (S): Tack för svaren, ministern! Så är det: Om inte helheten plockas ihop blir det mycket mindre tillväxt. När det gäller infrastruktur i är en effekt av politiken att det ska gå mer gods på järnväg, och därför drar man ned på persontrafiken. Det är det råd man har fått från för att klara av det hela. Det är inte heller någon tillväxt i detta, utan det är tvärtom. Sedan är det bra att det finns gedigna lärlingsutbildningar, som ni säger, men generationsväxlingen sker ju . Då måste man göra andra saker också, inbillar jag mig i alla fall. Vi är snälla och ödmjuka så här alldeles , så jag ska inte bli för elak heller. Det vore dock bra om näringsministern blir mer känd för konkreta åtgärder som gör att regionen kan växa till sig åtgärder som bygger ihop helheter och kanske inte bara diskuterar regelförenklingar. Framför allt ska man inte bli känd för att man vill ge sig på den arbetsmarknadsrättsliga lagstiftningen lagen om anställningsskydd, till exempel eller att man går in och pratar om det som löser regionens problem skulle vara sänkta ingångslöner. Det tror jag att ministern håller med om. Vi vill inte ha den så kallade stämpeln på regeringen att det är det som är lösningen. Lösningarna är i stället de kloka. De handlar om att ge oss möjlighet att utbilda fler i , att ge oss möjlighet att höja nivån på utbildningen, att ge oss möjlighet att resa på ett lättare och enklare sätt och att ge oss möjlighet att forska mer i företagen. är ett starkt län, och är en stark kommun. Men så är det väl alltid ensam är inte alltid stark. 168 Näringsminister (C): Jag ställer mig tveksam till om Socialdemokraternas skattechock på drygt 20 miljarder för det svenska näringslivet skulle stärka utvecklingskraften och den regionala tillväxten på företag som är verksamma i . Jag ställer mig också tveksam till om Socialdemokraternas förslag om en vägslitageavgift, eller vad vi brukar kalla för en kilometerskatt, skulle stärka det företagande som finns i och som finns i er budgetmotion . Däremot tror jag att den väg som regeringen har slagit in på med infrastruktursatsningar på både person- och godstrafik i hela är viktig. Jag tror också att den satsning som regeringen har gjort på enskilda vägar där vi höjde anslaget från 600 miljoner till 1 miljard under förra mandatperioden är viktig för att hela landet ska kunna klara sin näringslivsstruktur. Jag tror att det är viktigt att vi jobbar med samverkan mellan näringsliv och skola genom att vi har ett effektivt resursfördelningssystem och duktiga, högkvalitativa högskolor runt om i landet. Förutom det tror jag att vi måste följa den väg som fack och arbetsgivare inom en rad olika områden har skapat genom introduktionslöner för att få alla de unga människor som står utanför att komma in i kombination med utbildning och arbete genom lägre introduktionslöner den . Jag ställer mig bakom alla de fackförbund som har ingått dessa överenskommelser . Förutom detta skulle jag vilja fortsätta att bli känd för det aktiva engagemang som jag har för att stärka näringslivsklimatet. Jag pekar på den breda palett av åtgärder som vi vidtar genom kostnadssänkningar, regelförenklingar, infrastruktur, forskning och innovation. Det är basen för att vi ska ha ett näringslivsklimat som inte bara växer i utan också i , och . Överläggningen var härmed avslutad. 23 § Svar på interpellation 2011/12:354 om socialt entreprenörskap 169 Näringsminister (C): har frågat mig vilka initiativ jag avser att ta för att socialt företagande och entreprenörskap ska öka. Den sociala entreprenören, eller samhällsentreprenören, drivs av ett intresse av att göra gott och att bidra till ett hållbart samhälle. Socialt entreprenörskap kan bedrivas i företagsform, där vinsten helt eller delvis återinvesteras i att utveckla verksamheten, eller som en organisation, förening, stiftelse eller ett nätverk. Den sociala entreprenören skapar samhällsnytta, och även om han eller hon inte drivs av att tjäna pengar är ekonomisk hållbarhet en förutsättning för att fortsätta bidra till en bättre värld. Det sociala entreprenörskapet är en viktig del i att driva innovation för att möta samhällsutmaningar. Samhället som helhet, såväl som individen, företag, organisationer i civilsamhället och offentlig verksamhet har mycket att vinna på att finna nya sätt att utnyttja kraften i social innovation och samhällsentreprenörskap. Ofta ställer detta krav på väl fungerande samspel mellan offentliga verksamheter, näringsliv och civilsamhälle. Den så kallade Överenskommelsen mellan regeringen, idéburna organisationer inom det sociala området och Kommuner och Landsting är ett sätt att verka för detta samspel. Huvudmålet är att stärka de idéburna organisationernas självständighet och oberoende roll samt att stödja framväxten av större mångfald av utförare och leverantörer inom hälso- och sjukvården och omsorgen. Överenskommelsen ska tydliggöra de ideella aktörernas roll inom det sociala området och möjliggöra för dessa att konkurrera på likvärdiga villkor med andra verksamma aktörer på området. Regeringen lanserade 2010 en handlingsplan för arbetsintegrerande sociala företag. Handlingsplanen inriktar sig på att underlätta för fler och växande sociala företag som driver näringsverksamhet med ett övergripande mål att integrera människor som har stora svårigheter att få och/eller behålla ett arbete i arbetsliv och samhälle. Tack vare handlingsplanen har frågor som rör kunskapsspridning, upphandling, finansiering och statistik över sektorn lyfts upp och belysts. Mot bakgrund av detta, och som jag har svarat , har jag inga planer på att ta fram ytterligare en handlingsplan. Just nu är arbetet med att forma en nationell innovationsstrategi för inne i ett intensivt skede. Alla departement är involverade, och vi har bland annat haft dialogmöten med en bredd av aktörer på området samhällsentreprenörskap och social innovation. En av utgångspunkterna för nationella innovationsstrategi är en bred förståelse av innovation, i vilken sociala företag och sociala innovationer ingår. Jag vill också nämna strategin 2020 som ett viktigt avstamp för den nationella innovationsstrategin. Inom flaggskeppsinitiativet Innovationsunionen lyfts bland annat betydelsen av social innovation och samhällsentreprenörskap fram. nämner i sin interpellation Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs arbete med att föra fram frågor som rör socialt entreprenörskap och socialt företagande. har vi haft särskild anledning att följa EESK:s arbete då de har bidragit i framtagande av kommissionens meddelande Social Business Initiative. Regeringen ser positivt på initiativet och kommer att följa och påverka de åtgärder som syftar till att möta utmaningar bland annat kopplade till kunskapsutveckling, finansiering och regelverk. När det gäller upphandling pågår arbete såväl på EU-nivå som nationellt. Regeringen har tillsatt en upphandlingsutredning. Syftet är att utreda om upphandlingsreglerna i tillräcklig utsträckning möjliggör för upphandlande myndigheter att göra goda ekonomiska affärer genom att tillvarata konkurrensen på arbetsmarknaden och använda sin köpkraft till att förbättra miljön, ta social och etisk hänsyn samt verka för ökade möjligheter för små och medelstora företag. En viktig åtgärd för att släppa in engagerade företagare på den öppna marknaden är införandet av lagen (2008:962) om valfrihetssystem. Detta har regeringen möjliggjort genom införandet av LOV inom ramen för lagen om valfrihetssystem inom äldreomsorgen. Detta möjliggör för kommuner som vill konkurrenspröva kommunala verksamheter att överlåta valet av utförare av stöd, vård- och omsorgstjänster till brukaren. 170 (S): Debatten handlar främst om möjligheten att få använda sina resurser. När vi talar om företagande är det oftast marknadsekonomi och kronor och ören det handlar om. Men det finns ju fler resurser. Socialt företagande handlar i mångt och mycket om det. Jag vill börja med att säga att jag tycker att det är bra att regeringen har tagit fram en handlingsplan för arbetsintegrerade sociala företag. Det arbete som man har gjort med detta är positivt. Men detta är ett arbete som lanserades . Europeiska ekonomiska och sociala kommittén, EESK, har antagit ett yttrande och lyft fram betydelsen av socialt entreprenörskap, och det är någonting som har kommit och inledningsvis . Det är mot bakgrund av detta som jag med stor förvåning, herr talman, kan konstatera att regeringen fortfarande inte är beredd att ta fram en handlingsplan. Man är nöjd med det man gjorde 2010. Jag vet inte om man kunde sia in när det gäller vilka förslag EU och Ekonomiska och sociala kommittén skulle komma med. Men man kan ändå känna att just därför att de har uttryckt vikten och betydelsen av socialt entreprenörskap är det tid att ta fram ett handlingsprogram. Det handlar om att lyfta fram frågorna och visa på betydelsen av dem. Därför blir det lite dubbelbottnat när ministern längre ned i sitt svar säger att regeringen ser positivt på det initiativ som den ekonomiska och sociala kommittén har tagit. Man ska följa och ta sig an detta, men är man inte beredd att lyfta upp och ta fram en handlingsplan. Detta ska ses mot bakgrund av att det i yttrandet slås fast att socialt företagande utgör ett centralt inslag i den europeiska sociala modellen och ett värdefullt bidrag till samhället. EU:s arbete för att främja civilsamhällets olika aktörer att vara mer närvarande i att skapa jobb och företagande är intressant. Detta borde vara intressant för också. Det finns vissa frågor som behöver ställas. Hur är det med kapitalförsörjningen? Att man inför den kommande innovationsstrategin har fört samtal med samhällsentreprenörer om social innovation är jättebra, men det finns fler frågor att ställa. Hur ska man göra för att föra samtal med entreprenörerna själva för att kunna leva upp till det som finns med i den ekonomiska och sociala kommitténs olika förslag? En sådan sak är strukturfonderna. Man lyfter upp dem särskilt och pekar på hur man kan använda de medlen. Det kan man inte veta om man inte har en handlingsplan. 171 Näringsminister (C): inledde med att detta handlar om möjligheten att få använda sina resurser. Jag tror att det är precis vad detta handlar om. När man pratar om socialt entreprenörskap eller sociala företagare kan man, lite grovt, dela in det i två olika kategorier. Den första handlar om arbetsintegrerade sociala företag som framför allt är inriktade på att lyfta människor från utanförskap. De kan ha varit långtidssjukskrivna eller långtidsarbetslösa, missbrukare eller kriminella och varit långt från arbetsmarknaden. Genom ekonomiska föreningar har de kunnat komma in i värmen och få en viss sysselsättning. I mitt tidigare engagemang, innan jag blev minister, har jag i olika organisationer arbetat mycket med den kategorin av sociala företag för att få människor som befinner sig långt från arbetsmarknaden att se möjligheter och få en arbetsgemenskap. Det är en viktig del som handlingsplanen fokuserade på. Den andra delen när man pratar socialt entreprenörskap handlar om att man adderar ett värde till det klassiska entreprenörskapet. Man producerar en vara, tar fram en tjänst eller process och adderar ett överordnat värde i social hållbarhet. Man arbetar med ett värde som står därutöver. Här pågår det också intressanta saker . Vi har bland annat Mötesplats för social innovation som drivs av tillsammans med . Det är finansierat av . Där finns en kunskapsplattform och ett stort nätverk. Det var där vi hade vårt dialogforum som ett inspel till innovationsstrategin. Där pratade vi om social innovation och socialt entreprenörskap med basen i det klassiska citatet att tjäna pengar och rädda världen, det vill säga att ha den basen för samhällsentreprenörskap. Vidare pågår det en rad olika insatser. har ett program för socialt företagande och sociala innovationer. Där avsätter man 38 miljoner . har också fått i uppdrag av att ha utvecklingscheckar för innovation inom äldreomsorgen. Det ska också bidra till sociala företag och socialt entreprenörskap. Sedan arbetar med social innovation framför allt i offentlig verksamhet. startar en seminarieserie på sex orter i landet om CSR, det vill säga sociala rättigheter och hållbarhetskriterier, tillsammans med Swerea. Seminarierna vänder sig till företagare som vill arbeta med CSR och samhällsentreprenörskap i sina företag. Utöver det det pågår en rad andra saker också stöder regeringen som antog av kommissionen . Jag har varit och redogjort för detta både i näringsutskottet och i där interpellanten själv har deltagit. Det initiativet ska förbättra mätmetoder, affärsmodeller och tillgång till finansiering, bland annat genom mikrokrediter men också genom europeiska sociala entreprenörskapsfonder. tar en mycket aktiv del i detta. Det är på intet sätt färdigt ännu, utan vi är inne i en stor förhandlingsvåg och förmodligen en bit in på 2013 också som formar EU inför nästa programperiod. Det är ett arbete som stöder. Vi kommer att arbeta med implementering och utveckling av det här initiativet när det sedan är färdigt. 172 (S): Det är intressant att ta del av det näringsministern säger om de olika åtgärder som regeringen arbetar med när det gäller socialt företagande. Om man lyssnar på det och funderar på hur man skulle sätta ned det på pränt skulle det kunna vara inledningen på en handlingsplan. Därtill skulle man kunna förstärka och lägga till exempelvis de hot och möjligheter som de som jobbar aktivt med socialt företagande ser . Det är så man jobbar med en handlingsplan. Man gör en konsekvensbeskrivning, pratar med aktörerna på marknaden, ser hot och möjligheter, tar in det och konkretiserar det. Sedan kan man jobba vidare med de olika aktiviteter som regeringen jobbar med . Det är bra att man jobbar med det som ministern redogör för, men det saknas fortfarande vissa saker när det gäller hur man ska leva upp till det som man har sagt i ekonomiska och sociala kommittén. Ministern glömde förmodligen att säga det som finns i yttrandet under 1.6. Där står det: Det är av avgörande betydelse att program för etablering och utveckling av sociala företag uttryckligen ingår i strukturfonderna under kommande programperiod. Kommissionen bör ge vägledning för hur finansiella instrument från olika källor kan kombineras och mobiliseras. Detta är en jätteviktig fråga. Det borde finnas ett särskilt handlingsprogram för hur man kan använda de kommande strukturfonderna och de medlen för att på bästa sätt stimulera socialt företagande i . Man kan fundera lite på olika entreprenörer. Det finns en entreprenör, , som är ganska intressant. Han har bland annat skrivit om en spännande tanke på sin blogg. I kommer man att säga upp ungefär 100 personer . finns det ungefär 300 personer i som är arbetslösa och söker jobb inom vården. Dessa 300 personer känner inte till att det kommer att finnas 100 nya jobb i . Det är en form av kommunikation som vi brister i när det gäller socialt företagande. Den här typen av idéer behöver utvecklas och jobbas mer med för att man ska kunna ta till vara detta. Det här är bara ett exempel. Det är därför som jag efterfrågar ett handlingsprogram. Det är precis det man har sagt på europeisk nivå att varje medlemsstat bör arbeta fram. Det är därför ministern borde ändra sin uppfattning och säga: Ja, jag tar till mig vad som sägs i den här debatten. Vi ska starta en process med att ta fram ett handlingsprogram. 173 Näringsminister (C): Det finns otroligt många härliga samhällsentreprenörer runt om i landet. är en sådan som väljer att belysa de möjligheter som finns genom utväxling mellan stad och land. Just och är en mycket spännande kombination som han har lyft upp. Det finns pågående projekt. Jag vet att bland annat min grannkommun hemma, , har haft samarbete med . Jag vet också att södertäljebor har besökt de norra delarna av tillsammans med Arbetsförmedlingen för att få ett utbyte av arbetskraft när det gäller gruvexpansionen och skapa nya mötesplatser för nytt jobb och kanske ny boendeort. Just samhällsentreprenörskap har vuxit . Det var anledningen till att regeringen var i den processen och den dåvarande näringsministern tillsammans med kolleger från närliggande departement arbetade fram en handlingsplan både för samhällsentreprenörskap och socialt företagande för att få in människor som står långt från arbetsmarknaden i arbete igen. Det är också därför som Mötesplatsen för social innovation och samhällsentreprenörskap finns på plats . har forskat på området samhällsentreprenörskap och givit ut ett flertal böcker. Det finns alltså en hel del på det här området. vet jag att det kanske inte är just en ny handlingsplan som en överrock på den vi antog som efterfrågas, utan det handlar om att få konkret output, action och verksamhet av den handlingsplan som finns, kompletterat med de nya förutsättningar som vi nu står inför och som regeringen välkomnar genom de europeiska initiativ och de sociala entreprenörskapsfonder som diskuteras. Jag var i här i och redogjorde då för de förhandlingar som pågår inom ramen för strukturfonderna som interpellanten lyfte fram. Där framgick det i min presentation inför de förhandlingar som ska äga rum att vi givetvis välkomnar en tydlig tematisk koncentration som är fokuserad på det som vi har fått förankrat här i , nämligen tillväxtskapande, innovationer och gröna satsningar. Det kommer att vara linje framöver, och i detta kan de här frågorna givetvis också ligga. Förutom om just specifikt samhällsentreprenörskap ska ingå i de kommande strukturfondsprogrammen som börjar verka 2014 det är en process som pågår under det här året där förhandlingarna nu äger rum och där vi är en aktiv part är innovationsstrategin som vi kommer att presentera en viktig del för inte bara tillverkningsindustrin och tjänstesektorn utan också för det som övergripande kallas för samhällsentreprenörskap. Där har jag fått många inspel från samhällsentreprenörer och sociala innovatörer om vad som behöver göras. Innovationsstrategin är en övergripande handlingsplan som rör allt från gruv- och mineralindustrin via stålindustrin till just samhällsentreprenörskap. Det pågår som sagt många olika konkreta saker i Myndighetssverige men också på initiativ av regeringen. kommer den arbetsgrupp som arbetar med hur finansieringen ska fortsätta vad gäller Mötesplats för social innovation och samhällsentreprenörskap i att presentera ett förslag. Jag ser fram emot att ta del av deras förslag. 174 (S): Det kan upplevas som att ministern lite grann talar förbi socialt entreprenörskap när det gäller strukturfonderna och på olika sätt går in i en helt annan typ av industri, det vill säga gruv- och tillverkningsindustrin och så vidare. Jag tycker att det är viktigt att vi håller oss till själva sakfrågan. Det jag efterlyser är att tar fram ett handlingsprogram med anledning av den uppmaning som EU har gett efter att Europeiska ekonomiska och sociala kommittén kom med de här förslagen. Det finns frågetecken när det gäller riskkapital. Det finns frågetecken när det gäller skatteregler. Det saknas långsiktiga spelregler. Det är ju det man vill ha när man är aktiv inom socialt företagande. Det behöver vara en del av forskningen, och det är också det man pekar på. Ministern säger att vi antog ett program 2010, och sedan har EU antagit ett program 2012, men man måste väl ändå följa med i tidsrytmen och fundera över om allt som vi beslutade om var helt perfekt. Lite mer ödmjukhet inför sociala entreprenörer och alla de som är aktiva i vardagen behövs, och man måste våga ställa frågan: Vad finns det för problem och möjligheter ? Hur skapar vi långsiktighet, och hur skapar vi en lagstiftning som inte diskriminerar så som den gör ? 175 Näringsminister (C): Samhällsentreprenörskap är här för att stanna. Jag tror att vi kommer att se allt fler inslag av företagare som har sociala frågor och ekologisk hållbarhet som fokus. Jag tror också att sociala företag är här för att stanna, det vill säga sådana ekonomiska föreningar som underlättar för människor som har funktionsnedsättningar eller som varit långt från arbetsmarknaden. Det är viktigt att se att både samhällsentreprenörskap, det värdebaserade företagandet, och arbetsintegrerade företag likt ekonomiska föreningar är två viktiga delar som regeringen arbetar intensivt med. Det finns en tydlig strategi. Handlingsplanen för sociala företag är en sådan. Det pågår ett arbete på om hur man ska kunna underlätta ännu mer för personer som står långt utanför arbetsmarknaden att kunna driva sociala företag genom ekonomiska föreningar till exempel. Förutom det arbetar vi aktivt och återrapporterar till och har fått våra ståndpunkter förankrade när det gäller hur vi bedriver det ambitiösa arbete som finns både på EU-nivå och på svensk nivå. Det finns också ambitiös forskning på detta område genom som bland annat ligger till grund för den mötesplats som finns vid för samhällsentreprenörskap. Jag skulle vilja påstå att trots att vi inte har ett pappersdokument som förnyas när det gäller hur vi ska stärka samhällsentreprenörskap är det en tydlig färdriktning. Det är också viktigt, tycker jag, att inte se samhällsentreprenörskap som en enskild del av det svenska näringslivet, för jag har uppfattat av de entreprenörer som jag har träffat att man vill se sig som en inkluderande del av det svenska näringslivet. Samhällsentreprenörer kan verka inom välfärdssektorn, inom energieffektiviseringsbranschen och det kan också vara andra tjänstebaserade företag. Det tror jag är viktigt att ha med sig i diskussionen. Överläggningen var härmed avslutad. 24 § Svar på interpellation 2011/12:364 om företagsfrämjande och näringsutveckling i 176 Näringsminister (C): har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att bidra till ökad näringslivsutveckling i . Låt mig först berätta om regeringens generella politik för att främja ett gott företagsklimat som utvecklar näringslivet på såväl nationell som regional och lokal nivå. Inom dessa områden har regeringen tagit och tar löpande en stor mängd initiativ i syfte att skapa bättre förutsättningar för företagande, innovationer och investeringar som stärker den lokala och regionala konkurrenskraften i hela landet. Det är i regionen som den bästa kunskapen om vad som behövs för att utveckla finns, och därför ligger också huvudansvaret för de regionala tillväxtresurserna där. Det är viktigt att det är de unika förutsättningarna och styrkorna i som ligger till grund för arbetet. Här vill jag passa på att nämna det uppdrag som regeringen gett till länsstyrelserna i respektive län att genomföra insatser för industriell utveckling och stärkt besöksnäring i Glasriket. Glasriket betyder mycket för som turistdestination och är en viktig motor för jobb och utveckling i regionen. Men glasindustrin står också inför en rad utmaningar framöver, och uppdraget syftar till att stärka regionens kompetens och resurser för att ytterligare stärka förutsättningar för företagande och investeringar framöver.