prot · H00911 · 2012-10-17 00:00:00 — Hälften av dem som är vd:ar i vård- och omsorgsföretag är kvinnor. Han slirar inte bara på verkligheten utan också på jämställdheten. talar gärna om jämställdhet, men när de får chansen gör de sitt bästa för att försämra den. Stoppa på Förenade Care, skrota och annat. Den feminism som står för förbjuder frihet och framgång. Den bygger på frustration och fördomar. Det är enkelt att kalla sig feminist, , men det är mycket svårare att förklara hur man kan vara feminist och vara vänsterpartist. 112 (V) replik: Nej, det är inte särskilt svårt, . Vilka är det som vinner på den här marknaden? Jo, det är de stora riskkapitalbolagen, med män i styrelserna, som slår ut de små idéburna verksamheterna där kvinnorna oftare får plats i företagsledningarna. Har de anställda, som till övervägande del är lågavlönade hårt arbetande kvinnor, det bättre hos de privata arbetsgivarna? Har de högre lön till exempel? Nej, det finns ingenting som tyder på att det är så. Däremot skulle vår politik göra det bättre för dem eftersom vi sätter av mer pengar till bemanningen i exempelvis äldreomsorgen och mer pengar till att alla som arbetar med våra äldre ska ha en grundläggande yrkesutbildning. Är man tillräckligt många i bemanningen slipper man delade turer. Vi satsar på kvaliteten och arbetsmiljön för många av de hårt arbetande lågavlönade kvinnorna som ofta inte orkar arbeta fram till pensionen. Det är att lyfta kvinnors arbetsmarknad, att förbättra deras arbetsvillkor. Det är framför allt kvinnor som vinner på en väl fungerande äldreomsorg, liksom en väl fungerande barnomsorg, eftersom de annars får göra arbetet obetalt. Så ser en feministisk politik ut. 113 Socialminister (KD) replik: Ingen behöver sväva i okunnighet om att och hans parti tycker sig veta bättre än enskilda människor vilken skola man ska skicka sina barn till, vilken hemtjänst jag som äldre ska ha eller vilken vårdcentral man ska tilldelas. Frågan till måste därför bli: På vilket sätt skulle bli bättre för den äldre damen som påtvingas en utförare som hon inte vill ha? Jag har tidigare nämnt exemplet där man haft flera utförare. har tillsammans med Socialdemokraterna drivit fram en ordning som innebär att möjligheten att välja hotas. Den kvinna som hade valt en privat utförare för att kommunens verksamhet inte fungerade tillräckligt bra hade haft så många olika personal som kom hem till henne att hon känt sig förvirrad. När hon så fick välja någonting annat valde hon ett företag som kunde ha kontinuitet i bemanningen, och hon bemöttes på ett mycket bra sätt. I de utvärderingar som gjorts i Bodens kommun får de privata företagen de goda resultaten medan kommunen får sämre resultat. Ändå säger och hans parti: Vi vet bättre. Kommunen ska driva allt. Är det inte så, , att det egentligen handlar om er illvilja mot människors rätt att själva välja och mot möjligheten att driva privat verksamhet? 114 (V) replik: Jag ber att lyssna noga nu så att vi slipper ta det en fjärde gång. Vi är inte emot valfrihet. Man ska få gå till vilken vårdcentral man vill. Man ska få välja vilket äldreboende man vill. Problemet är att det ofta saknas plats på äldreboendena. Äldreboendena kan vara kooperativa. De kan vara stiftelser. De kan vara företag utan vinsttänkande. De kan ha ett stort brukarinflytande; det vill vi gärna se. De kan ha ett större personalinflytande med intraprenader. Allt detta är vi för, men vi är emot att man plockar ut de pengar som var avsedda att gå till äldre och till elever och låter dem gå till privata vinster. Det är vi emot. Det är det som debatten handlar om. Frågan om valfrihet kan inte reduceras till att bara handla om att välja utförare. Kanske kan det vara ännu viktigare för den äldre dementa personen att det finns gott om personal som är väl utbildad och väl motiverad och att de är tillräckligt många för att kunna ta hänsyn till individen. Sådant som utbildning och personaltäthet spelar roll. Därför satsar vi mer på den gemensamma välfärden. Vi inser att det är fråga om mer än ett val mellan Attendo och Carema. Den här frågan har också en regionalpolitisk dimension. Det offentliga får ju betala även för det privata. Det gör att det offentliga kan styra. I mitt hemlän har vi sedan de nya reglerna kom fått tre nya vårdcentraler i . Där finns länets yngsta, rikaste och friskaste befolkning. Där fanns en hygglig tillgång till sjukvård. kämpar med jätteproblem ekonomiskt, för måste betala för de privata utförarna. Och vad händer? Man föreslår att ambulansen dras in i två kommuner, och , och att akutplatserna på sjukstugan försvinner i två andra kommuner. Någon betalar för friheten att etablera sig var man vill och att vinstintresset ska styra. 115 Socialminister (KD) replik: , som tillverkade T-Fordar, sade Man får välja vilken färg man vill så länge man väljer svart, för det var färgen på de bilar som tillverkades. är inne lite på det resonemanget: Det får gärna finnas många aktörer, bara de inte tjänar några pengar. Jag tror att det är mycket olyckligt. Återigen: Kvinnan i får välja något som hon inte tycker om, något som inte fungerade för henne. Hon måste gå till det, i . Det tycker jag är en dålig politik. Sanningen ligger väl i det som sade på slutet: Problemet är att det offentliga inte kan styra. Nej, vår modell leder till att makten läggs hos enskilda människor. Inget företag kommer att existera om inte människor väljer det av fri vilja. I har man inte den möjligheten att välja, utan vet bättre. Hans parti avgör hur jag ska ha min tillvaro. 116 (V) replik: gör det enkelt för sig. Det som alltmer styr är själva vinstintresset. Det är ju inte några välgörenhetsföretag som är inne i dessa branscher därför att de vill hjälpa människor i största allmänhet, utan det handlar om att göra maximal vinst . Det är den logiken som råder. Att tro att det alltid är samma sak som att tillgodose människors behov på bästa vis menar jag är mer än lovligt naivt. Det går alldeles utmärkt att vara rädd om skattebetalarnas pengar, värna en god kvalitet och ha en både utvecklad och bevarad valfrihet utan att låta privata vinstintressen och deras tänkande ta över kärnområdena i den svenska välfärdsstaten. Den här frågan handlar inte om valfrihet, utan den handlar om att vi ska använda de pengar som vi har betalat på rätt sätt. Vi betalade för förskollärare. Vi betalade för undersköterskor. Vi betalade för lärare. Precis det ska vi få, eftersom vi är rädda om våra äldre och vill att våra barn ska ha bästa möjliga start i livet. 117 Socialminister (KD): är ett av de få länder i vår del av världen som har en relativ stabilitet i en omgivning drabbad av statsfinansiella konvulsioner. När andra i ljuset av skenande utgifter och minskande inkomster tvingas skära ned kan vi gå till offensiv med en framtidsinriktad budget. Ett ansvarsfullt förvaltande av skattebetalarnas pengar och intressen är förstås en huvudfråga för politiken. Ekonomi är viktigt, men det kan inte vara bara det som är politiskt intressant. Vi måste också kunna diskutera andra värden som är nödvändiga för det goda samhället. Vi kristdemokrater lägger vår tonvikt vid barns och ungas uppväxtvillkor. Vi tror inte att det bara handlar om hur vi har det materiellt. Den psykiska ohälsan bland unga accelererar, och den har inte främst ekonomiska orsaker. Benägenheten hos framför allt unga killar att sluta sig till kriminella gäng motverkas knappast i första hand genom ytterligare tillväxt. Mobbning i skolan löses inte genom tjockare plånböcker. Människan lever inte enbart av bröd. Många viktiga samhällsfrågor söker sina svar, och de svaren återfinns inte alltid i rutiga Excelark. Sammanhållning i ett land skapas av gemensamma värderingar. Det handlar om begrepp som hederlighet, ansvar och medmänsklighet. Moral är förstås sådant som vi som politiker inte kan kommendera fram. Det skapas i ett friskt och välmående civilsamhälle. Men vi kan ge förutsättningar för ett sådant . De förutsättningarna skapar vi bland annat genom en värdebaserad politik men också genom att dra tydliga gränser för politikens inflytande. Det är en vision av som jag och mitt parti slåss för. Det är vår idé om det goda samhället. har vi gjort mycket för att förbättra vården och omsorgen i . Vi har kortat köer. Vi har ökat valfriheten. Vi har höjt kvaliteten. Vi har stärkt säkerheten. Vi har möjliggjort öppna jämförelser mellan vårdgivarna. Jag deltar i och följer debatten om välfärden mycket noga. Vi har fört en hel del av den debatten , och jag är mycket bekymrad över vänstersidans fixering vid ägandefrågor. När vi ägnar möda åt det viktiga hur vi ska förstärka kvaliteten ältar vänstern ägandet. Jag har nämnt kvinnan i , som förekom i ett inslag i Aktuellt . Det är en äldre kvinna som beskrev hur det tidigare hade fungerat illa i för hennes del. Hon hade haft mycket personal som kom och gick i hemmet. Eftersom man har haft fritt val i kunde hon byta till något annat. var hon väldigt nöjd och belåten med tillvaron: Ta inte ifrån mig rätten att välja själv! I finns det 618 invånare som använder sig av . Eftersom kommunen har tillämpat LOV har de äldre möjlighet att välja. Mer än var tredje har valt privata alternativ. Vänstermajoriteten hotar nu med att den rätten att välja ska upphöra trots att det i de kvalitetsredovisningar där de äldre själva får berätta hur de upplever tillvaron är mycket bättre resultat för de privata företagen. Det är kvaliteten som är det viktiga. I vissa sammanhang är kommuner bättre, i andra sammanhang privata företag. Rätten att välja ska människor ha. Jag tycker att det är självklart att äldre ska få välja välja bort det som inte fungerar och välja det som passar dem själva. Föräldrar och ungdomar ska ha rätt att välja skola, och medborgare ska ha rätt att välja vårdcentral. Rätten att välja förutsätter förstås mångfald. Mångfald ökar tillgängligheten och förbättrar kvaliteten, och mångfald förutsätter möjligheten att göra överskott. och många andra har missförstått det mesta när de tror att om kommunerna bara tar tillbaka utförandet till sig själva skulle det spara pengar. Det är förstås ett tankefel. Förklaringen är att den ersättning som andra utförare får motsvarar den självkostnad som kommunen har. Låt mig få påminna er som ogillar valfrihet och mångfald av utförare, alla ni som målar upp bilden av stora vinster på bekostnad av hög kvalitet, om något. Om vi tittar på friskoleområdet och åren 20062010, , ser vi att de tio största friskolorna delade ut , som de investerade i att ge våra barn bättre utbildning. Bland vårdbolagen delades det ut av omsättningen. Hur kan detta av någon anses vara skolans, vårdens och omsorgens stora problem? Om man tittar bland de fackliga organisationerna ser man att och säger att det är rimligt att man får driva verksamhet med överskott. Bland är det blandade röster. Exempelvis är Målarna och Elektrikerna väldigt kritiska. Men det mest intressanta är att det fack som organiserar huvuddelen av dem som jobbar inom den här sektorn, oftast kvinnor inte vill förbjuda. Och , som organiserar väldigt mycket vårdpersonal, vill heller inte förbjuda. Återigen: De frågor som vi ska koncentrera oss på är hur vi garanterar hög kvalitet. Ägandet är underordnat. Det kan finnas brister i verksamhet som drivs av kommuner eller landsting. Då ska det slås ned på det och korrigeras. Men det kan också finnas brister i privat verksamhet, och ska det naturligtvis vara hårda tag och tydliga besked i de sammanhangen. Men att dra slutsatsen att man i ljuset av bristande kvalitet som finns i både och privat verksamhet ska förbjuda just privat verksamhet är mer än lovligt dumt. skriver jag på att regeringen vill ta ytterligare ett viktigt steg på det här området. Jag bjuder in till samtal för att skapa en bred flerpartsöverenskommelse där jag vill se en etisk plattform för vård- och omsorgsgivare som får del av offentliga medel. Där vill jag ha med kommuner och landsting, branschorganisationer som organiserar privata vårdgivare och fackliga organisationer. Patienter och skattebetalare ska på ett enkelt sätt kunna jämföra och värdera kvaliteten hos olika utförare, privata som offentliga. Patienten ska veta att alla vårdgivare ingår i ett system med öppna jämförelser av kvaliteten som vi enkelt kan beskåda. Redovisningen av utförarnas ekonomi och de anställdas villkor ska kännetecknas av öppenhet, och det alldeles oavsett om man gör ett aktivt och informerat val eller om man bara går till den vårdgivare som råkar finnas närmast till hands. Min ambition är att en överenskommelse ska finnas på plats . Jag vill säga några få ord om den skattesänkning för pensionärer som levereras. Det är den fjärde i raden som regeringen kan presentera i den budget som vi nu har lagt fram. Jag ska påminna om att pensionärerna tidigare inte har fått några skattesänkningar. Vi har genomfört fyra stycken, med den som ligger i den här budgeten. Det innebär för pensionären en skattesänkning på till , i jämförelse med tiden när vi tillträdde. För garantipensionärer, de som har de allra lägsta inkomsterna, innebär det motsvarande en extra pensionsutbetalning . Det är en rejäl förbättring. Vi har också förstärkt för dem som är ensamstående äldre, som har en väldigt knapp ekonomi. Det är kvinnor som har kommit högt upp . Det är en förbättring av bostadstillägget som innebär att de får ytterligare tillsammans med den förbättring som vi gör genom skattesänkningen. Jag tror att det här är ett viktigt steg för att hålla samman och för att ge alla ett utrymme så att de får den frihet som alla människor är värda. 118 (V) replik: I den här debatten har det använts en del fotbollsmetaforer. Man skulle väl kunna säga att en partiledardebatt är lite grann som en större fotbollsturnering. Och det här är finalen. Av någon anledning är vi alltid där, . Det jag hade tänkt tala med dig om är vad som har hänt i det svenska samhället med jämlikheten, med inkomstfördelningen. Vi kan se hur den har påverkats av borgerligt styre. Vi kan se att de stora vinnarna är den rikaste tiondelen av befolkningen. De har fått en mycket kraftig inkomstökning. Vi kan se att den tiondel som har lägst inkomster, som ofta är beroende av socialförsäkringar också, har fått en försämring av sina levnadsvillkor. Många grupper däremellan har fått en mindre förbättring och fått lite mer att röra sig med. Effekten av det här är att delar av det svenska samhället har så låga inkomster att inkomstklyftorna ökar. Vi kan till exempel se att den relativa barnfattigdomen ökar och att barnfattigdomen är ett stort problem mitt i välståndet i . Vi kan se att inkomstklyftorna mellan kvinnor och män faktiskt har ökat. Löneskillnaderna har inte ökat speciellt mycket, men inkomstklyftorna har gjort det, mycket beroende på regeringens skattepolitik. De har ökat med . Vi kan se hur svårt det är för till exempel funktionshindrade att komma ut på arbetsmarknaden och hur ojämlikheten för dem också har ökat. Då undrar jag: Anser du, , att det är ett mål att uppnå större jämlikhet i samhället? Eller är det ointressant för att bedöma om politiken har lyckats? Är det ett mål för politiken att det ska bli ett mer jämlikt samhälle? 119 Socialminister (KD) replik: Det är ett mycket intressant resonemang. Jag tycker självklart att politikens roll är att skapa så jämlika förutsättningar för människor som möjligt. Sedan gör människor olika livsval. Någon kanske bestämmer sig för att jobba extra som bara den för att det är extra viktigt för den personen. Någon annan säger: För mig är fri tid, möjlighet att disponera tid och att utveckla mig på något område viktigare. Men vi ska skapa så likartade förutsättningar som vi någonsin kan. råkade jag faktiskt titta på en fördelningspolitisk analys som hade gjorts av tiden 19952010. Där visade det sig att vi har haft, precis som man har haft i omvärlden, en isärdragning, om jag kan använda det uttrycket, av samhället jag tror att förstår vad jag menar. I den här analysen kunde man se att under de år när Socialdemokraterna styrde utföll, så att säga, av den ökade ojämlikheten. Det var under de år som vi styrde. Jag tror inte att detta beror på att Socialdemokraterna var särskilt angelägna om att öka spänningarna i samhället, tvärtom. Jag tror att mycket av det här ligger i till exempel att den som har sparat har nytta av det. När det går bra för svenska företag är det den som har kapitalinkomster som får en ökning. De som inte har haft möjlighet till kapitalinkomster blir i sådana sammanhang relativa förlorare. Vi har gjort många saker för att förstärka bland annat för de barn som på goda grunder bekymrar sig för. Det handlar om flerbarnstillägg och förstärkning av bostadsbidraget. Och vi höjer nu grundnivån i föräldraförsäkringen. Det är klockrent ur fördelningspolitisk synpunkt, och det är väldigt viktigt för många barnfamiljer som brottas med en liten ekonomi. 120 (V) replik: Jag tackar för svaret. Men du svarade inte riktigt på om det faktiskt är ett mål att få större jämlikhet i samhället. Jag menar att det i ett samhälle där inkomstklyftorna är så stora, både mellan män och kvinnor och mellan rika och fattiga, rimligen borde vara ett mål att vi ska få en jämnare inkomstfördelning. Vi har lite olika förutsättningar i livet när vi föds och när vi växer upp. Det finns en omfattande forskning som visar att samhällen som präglas av större jämlikhet blir tryggare samhällen. Det blir en bättre folkhälsa. Man har större tillit. Det blir lägre kriminalitet och annat. Jag säger inte att det var bra förut. Det är inte min poäng, för det var det inte. Det fanns problem även då. Men problemet nu är att de här inkomstklyftorna faktiskt ökar. Jag skulle vilja höra säga: Jo, vi har som mål att jämlikheten i ska öka och att inkomstklyftorna ska minska. Med de orden, herr talman, vill jag tacka mina meddebattörer för debatten. 121 Socialminister (KD) replik: Det är möjligt att vi har lite olika utgångspunkter här. Det som jag vill säga är att vi ska ha ett större mått av jämlikhet i utgångsläget. Därför är det väldigt viktigt med de reformer som vi gör på skolans område, för det är framför allt de barn som har en tuffare hemmiljö som blir förlorare när skolan inte fungerar. Att vi stöttar med olika åtgärder, som jag har beskrivit tidigare, som vi har gjort i de senaste budgetarna, handlar om att ge barn bästa möjliga förutsättningar. Utgångspunkten det vet vi ju är att de största problemen, de största fördelningspolitiska bekymren, uppkommer mellan dem som har arbete och dem som inte har arbete. Därför är jobben nyckeln, och det gäller att distribuera vinster av detta på ett klokt sätt och att stötta dem som har det svårast. Jag vill ha ett samhälle där vi inte håller tillbaka någon och där vi inte heller lämnar någon efter. Partiledardebatten var härmed avslutad. 2 § Anmälan om vice ordförande i civilutskottet vice talmannen anmälde att (FP) valts till vice ordförande i civilutskottet . 3 § Återkallelse av motion vice talmannen anmälde att m.fl. (S) i skrivelse återkallat den av dem väckta motionen 2012/13:C267 Konsumentrådgivning i hela landet. vice talmannen meddelade att talmannen avskrivit denna motion. Skrivelsen lades till handlingarna. 4 § Anmälan om inkommet protokollsutdrag från utskott vice talmannen anmälde att ett utdrag ur prot. 2012/13:3 för i ärende om subsidiaritetsprövning av EU-förslag inkommit från socialförsäkringsutskottet. 5 § Hänvisning av ärenden till utskott Föredrogs och hänvisades Propositioner 2012/13:18 till socialförsäkringsutskottet /13:22 till kulturutskottet 6 § Vissa förfarandefrågor på punktskatteområdet Föredrogs skatteutskottets betänkande 2012/13:SkU2 Vissa förfarandefrågor på punktskatteområdet (prop. 2011/12:155). vice talmannen konstaterade att ingen talare var anmäld. (Beslut fattades under 11 §.) 7 § Överklagande av vitesförelägganden Föredrogs skatteutskottets betänkande 2012/13:SkU3 Överklagande av vitesförelägganden (prop. 2011/12:153). vice talmannen konstaterade att ingen talare var anmäld. (Beslut fattades under 11 §.) 8 § Ändring i Föredrogs justitieutskottets betänkande 2012/13:JuU6 Ändring i . vice talmannen konstaterade att ingen talare var anmäld. (Beslut fattades under 11 §.) 9 § Subsidiaritetsprövning av förslag till direktiv om skydd av EU:s finansiella intressen genom straffrättsliga bestämmelser Föredrogs justitieutskottets utlåtande /13:JuU8 Subsidiaritetsprövning av förslag till direktiv om skydd av EU:s finansiella intressen genom straffrättsliga bestämmelser (KOM(2012) 363). vice talmannen konstaterade att ingen talare var anmäld. (Beslut fattades under 11 §.) 10 § Subsidiaritetsprövning av förslag till förordning om provning av motorfordon m.m. Föredrogs trafikutskottets utlåtande /13:TU3 Subsidiaritetsprövning av förslag till förordning om provning av motorfordon m.m. (KOM(2012) 380 slutlig). vice talmannen konstaterade att ingen talare var anmäld. (Beslut fattades under 11 §.) Kammaren beslutade på förslag av andre vice talmannen att ajournera förhandlingarna till då votering skulle äga rum. 11 § Beslut om ärenden som slutdebatterats vid dagens sammanträde SkU2 Vissa förfarandefrågor på punktskatteområdet Kammaren biföll utskottets förslag. SkU3 Överklagande av vitesförelägganden Kammaren biföll utskottets förslag. JuU6 Ändring i Kammaren biföll utskottets förslag. JuU8 Subsidiaritetsprövning av förslag till direktiv om skydd av EU:s finansiella intressen genom straffrättsliga bestämmelser Kammaren biföll utskottets förslag. TU3 Subsidiaritetsprövning av förslag till förordning om provning av motorfordon m.m. Kammaren biföll utskottets förslag. 12 § Bordläggning och beslut om förlängd motionstid Anmäldes och bordlades Propositioner 2012/13:14 Skattereduktion för läxhjälp 2012/13:16 Vissa frågor om underhållsstöd 2012/13:20 Inspektionen för vård och omsorg en ny tillsynsmyndighet för hälso- och sjukvård och socialtjänst 2012/13:26 Utvidgad målgrupp för etableringslagen Kammaren biföll talmannens förslag att motionstiden för propositionerna 2012/13:22 Bättre villkor för svensk film och 2012/13:25 Investeringar för ett starkt och hållbart transportsystem, som tidigare hänvisats till utskott, skulle förlängas till . 13 § Anmälan om interpellationer Anmäldes att följande interpellationer framställts 2012/13:29 Aktiv handläggning hos Arbetsförmedlingen av (S) till arbetsmarknadsminister (M) 2012/13:30 Situationen i av (S) till näringsminister (C) 2012/13:31 Svårigheter att efterleva socialtjänstlagen av (V) till statsrådet (KD) Interpellationerna redovisas i bilaga som fogats till snabbprotokoll . 14 § Anmälan om frågor för skriftliga svar Anmäldes att följande frågor för skriftliga svar framställts 2012/13:50 Kontroll av läkemedelsförsäljning av (S) till socialminister (KD) 2012/13:51 Upphandling av Gotlandstrafiken av (S) till statsrådet (M) Frågorna redovisas i bilaga som fogats till snabbprotokoll . 15 § Anmälan om skriftliga svar på frågor Anmäldes att skriftliga svar på följande frågor inkommit 2012/13:27 Krav på egna rum för ensamkommande barn av (SD) till statsrådet (M) 2012/13:28 Initiativ kring bärplockare inom EU av (S) till statsrådet (FP) 2012/13:30 Kycklingar som dör vid transport av (MP) till landsbygdsminister (C) 2012/13:31 Bostad först-metoden mot hemlöshet av (S) till statsrådet (KD) 2012/13:37 Böneutrop och klockringning av (SD) till statsrådet (KD) 2012/13:39 Transportstyrelsen och misstänkta bilinnehav av (S) till statsrådet (M) 2012/13:41 Svart bilhandel av (S) till justitieminister (M) Svaren redovisas i bilaga som fogats till snabbprotokoll . 16 § Kammaren åtskildes . Förhandlingarna leddes av talmannen från sammanträdets början till och med 1 § anf. 58 (delvis), av förste vice talmannen därefter till och med 1 § anf. 114 (delvis), av andre vice talmannen därefter till ajourneringen och av talmannen därefter till sammanträdets slut.