prot · H00933 · 2012-11-29 00:00:00 — Rektorn uppger att en sådan bryter mot riktlinjer, och vi får höra av att religiösa inslag inte är tillåtna enligt skollagen. Men statsministern stod så sent som här i kammaren och garanterade att man skulle få ha skolavslutningar i kyrkan. Regeringen har gång på gång försäkrat att man stöder traditionella skolavslutningar. Men problemen kvarstår och förvärras trots det. Det är uppenbart att problemen tycks vara kopplade till skollagen och utlåtande. Det är lika uppenbart att skolorna behöver ett förtydligande om vad som faktiskt gäller. undrar jag om statsministern kan redogöra för vad som verkligen gäller. 34 Statsminister (M): Det som gäller är att lagstiftningen ger rektorn rätt att bestämma hur man ska organisera en skolavslutning. I samhällsdebatten har det framkommit att den myndighet som har försökt uttolka denna lagstiftning har talat om att det möjliggör en avslutning också i en kyrka. Sedan förs det en samhällsdebatt om under vilka former detta kan ske. Det talas bland annat om att man ska få sjunga psalmer men att en gräns ska gå vid trosbekännelse. Denna samhällsdebatt är väl nyttig och riktig. Det är en ny lagstiftning. Som svar på fråga kan jag säga att mycket av makt och inflytande har lagts på landets rektorer att på ett klokt och övervägt sätt fatta beslut kring detta. 35 (SD): Det är uppenbart så att för de flesta är detta förhållningssätt inte funktionellt. Vi ser rektorer som hänvisar till och säger att religiösa inslag inte får förekomma. Därmed är det svårt att fira en traditionell svensk julavslutning i eller i någon annan kyrka. Det handlar inte om att man ska föra någon hårdhänt evangelisation eller att man ska stå och slå eleverna i huvudet med . Men trots det är det ofrånkomligt att det förekommer religiösa inslag när man ska fira jul som bygger på den kristna högtiden. Utbildningsministern har tidigare signalerat att man är beredd att vidta en eventuell lagändring så att inga tvivel ska kvarstå. Jag undrar om statsministern är beredd att backa upp ett sådant förslag till lagändring. 36 Statsminister (M): Vi följer naturligtvis alltid hur lagar tillämpas, och vi får se hur detta till slut löses. Vi får komma ihåg att detta är ett land som hade en statskyrka under presumtionen att alla tillhörde samma religiösa tro. Men vår uppfattning och vår upplevelse i landet är att det i detta land ryms människor med olika religiös tro. Det tycker vi i grunden är ett exempel på ett mycket spännande och bra samhälle att det kan vara så. I detta land finns det också många människor som inte har någon gudstro. Vi tycker nog att man ska kunna inrymma alla dem i en skolavslutning. Det gör att det är rätt rimligt att föra diskussioner om att barn som kommer från ett hem med en annan religiös övertygelse eller från ett hem där man inte har någon gudstro faktiskt inte tvingas in i ceremonier som bygger på att man bekänner sin tro till en speciell religion. Jag kan förstå att den diskussionen förs. vill jag naturligtvis hedra dem som säger att det kan vara en viktig tradition. Jag uppfattar det som att både och lagstiftningen har givit rektorerna möjlighet att avsluta även denna termin i kyrkan om de så vill. 37 (V): I går kunde vi på nyheterna höra att man kan få skatteavdrag för att hyra en bartender till fest och att efterfrågan är stor i välbärgade hem i , och . Skattebetalarna får alltså stå för halva kostnaden. Det är säkert trevligt för dem som anser sig ha råd med sådana fester och som grädde på moset också får ett skatteavdrag för detta. Även om man hyr in en kock till festmiddagen där hemma får man lägre skatt som tack. Vi får alltmer ta del av uppseendeväckande, för att inte säga helt orimliga, exempel på hur RUT-avdraget kan tillämpas. till jul kan till exempel arbetsgivare ge bort en städning skattefritt till sina anställda. Sedan kan den anställde dessutom få ett skatteavdrag på denna städning. Statsministern, varför ska en pensionär med låg pension, en pension som dessutom har sänkts , eller en lågavlönad undersköterska eller städerska som själva inte har råd att anlita en bartender till sin fest, om de ens har råd med en fest, vara med och bidra till en fest för välavlönade människor? 38 Statsminister (M): Först och främst har pensionerna höjts, de kommunala bostadstilläggen har höjts, och skatten för pensionärer har sänkts vid fyra tillfällen. Vi tycker i grunden att det är bra att vi lättar på beskattningen av tjänster av det enkla skälet att de jobb som försvinner, och de är många, måste ersättas av nya jobb. Jag tror att det är mycket klokt att vi med en lättad beskattning på tjänster kan göra mer av service och tjänster åt varandra och på det sättet få fram många nya och bra jobb. Det viktiga med många av dessa RUT-jobb är dessutom att de ger jobb till människor som har stått långt från arbetsmarknaden eller som har jobbat i svarta sektorer av vår ekonomi. Det är inte sällan människor som är utrikes födda och som på detta sätt kommer in på arbetsmarknaden och får en vit inkomst, får möjlighet att vabba, sjukskriva sig och få pensionsinkomster på äldre dar. Det är alltså en reform som driver fram nya jobb. Det är synd att med sådan konsekvens ifrågasätter de reformer som vi genomför och som kan ge jobb. Det är inte så att det finns några andra förslag på hur andra jobb ska komma till, utan det är bara en ständig kritik av det som verkligen ger jobb. Det är för mig helt fel inställning. Alla människor behövs i . Då behövs också alla typer av jobb, annars kommer vi att få kvardröjande problem med arbetslöshet. 39 (V): Vi kan konstatera att pensionen har urholkats på grund av bromsen och inte kommer att vara återställd än . Men tydligen är bartenderjobbet så pass viktigt att regeringen och statsministern är redo att skattesubventionera sådana tjänster. Statsministern påstår också att detta har lett till att svarta jobb har blivit vita. Det finns inget belägg för det, inte heller i forskningen. Alldeles kom det till exempel en rapport från som visar att de som jobbar inom städbranschen har jobbat framför allt inom vita sektorer inom andra verksamheter tidigare. Detta påstående håller alltså inte. Dessutom visar rapporten, och även andra rapporter, att den svarta marknaden finns kvar bredvid och att till och med de som anlitar de vita tjänsterna frågar om de inte kan få betala svart. Statsministern har ännu inte svarat på min fråga varför en lågavlönad undersköterska eller en pensionär som min mamma med låg pension ska vara med och betala för välavlönades fester med bartendrar och kockar. Är bartenderjobbet så pass viktigt att vi ska skattefinansiera sådana tjänster när vi har brist på lärare i skolan, brist på undersköterskor i äldreomsorgen och brist på bostäder för många unga människor? 40 Statsminister (M): Vänsterns kritik mot RUT-reformen har varit omfattande. Det kommer att bli en viktig fråga för väljarna 2014 hur gränsdragningen ser ut i denna fråga. Vad kommer att gälla efter valet om vi skulle få en vänstermajoritet i riksdag? Det låter på som om det som alla med stor glädje har kunnat konstatera, att breda grupper av vanligt folk nu har råd att betala för hjälp med städning, barnpassning och andra saker som faktiskt underlättar livet, kommer att försvinna om får en möjlighet att påverka. Återigen: Det har skett förstärkningar för pensionärer. Vi har fördelningspolitiskt motiverade budgetsatsningar, bland annat riktade till pensionärer med små ekonomiska marginaler, som vi har fört fram i våra respektive budgetar. Vi har infört denna reform för att vi tror att den är bra för och för att den ger jobb. Jag hävdar med bestämdhet att det nu sker en förändring i samhällets syn på svartarbete till förmån för ett större förordande av vita, skattebetalande tjänster hellre än svarta tjänster. Vi får naturligtvis återkomma inför valet och kontrollera vem det är som har rätt i sin beskrivning om det är jag eller . 41 (M): fattade vi här i kammaren beslut om regeringens budgetproposition. Med bred marginal sade ja till de ramar regeringen presenterade . har det dock kommit flera nya rapporter med data om det ekonomiska läget. presenterade ganska mörka prognoser, och presenterades de så kallade nationalräkenskaperna, som visar att tillväxten det är fortfarande tillväxt var för men att det finns risker på export- och importsidan. Svensk ekonomi är alltså förhållandevis stark, men riskerna för en fortsatt negativ utveckling är ändå ganska stora. Därför är det viktigt att följa utvecklingen, och därför vill jag fråga statsministern hur regeringens beredskap är för eventuella reviderade prognoser av det ekonomiska läget samt för att eventuellt fortsätta att förstärka upprustningen av svensk ekonomi och bana väg för fler nya jobb. 42 Statsminister (M): Jag hörde Lunchekots beskrivning av presentationen av nationalräkenskaperna. Där sades att prognosmakarna än en gång överraskades och att svensk ekonomi var starkare än man hade förutsatt. Av detta lär vi oss att prognosmakare tenderar att ständigt bli överraskade, det vill säga: Det blir inte de prognoser man tror, utan man får basera det på den kända materia som finns, och sedan förändras förutsättningarna. Finansministern har i ett annat sammanhang sagt att vi därför avser att på något sätt ge en uppdaterad syn, i ett läge där svensk ekonomi är utsatt för stora påfrestningar. Vi ser ett fall i omvärldsefterfrågan, väldigt mycket kopplat till den djupgående och långvariga kris vi har i vår nära omvärld runt om i . Nationalräkenskaperna illustrerar dock det som var scenariot när budgeten utformades , nämligen en svag exportefterfrågan i vår omvärld men bättre förutsättningar för inhemsk konsumtion. Det är alltså en starkare balans när det gäller den inhemska privatekonomin. I ljuset av detta satsar vi väldigt mycket på det som stärker vår konkurrenskraft gentemot exportkonkurrenter i vår omvärld. Det verkar vara ännu mer rätt nu än när budgeten lades. 43 (FP): Vart vi oss i vänder på våra resor möter vi ibland människor som är väldigt oroliga för ungdomars framtid. Det kan handla om jobb och klimatfrågor, men det handlar också om det faktum att alltför många ungdomar fastnar i ett narkotikaberoende. Få saker är så dåliga socialt att de inte kan bli ännu värre om man för in narkotika och ett missbruksbeteende. Här har regeringen vidtagit ett antal åtgärder. Vi har fler poliser, och vi har kommuner som sammantaget även om inte alla använder pengarna till just detta har resurser för att ge vård, behandling och stöd. Hos många vårdgivare inom landstingen genomförs mycket viktiga projekt för att tidigt ta tag i detta. Det handlar om olika och uppsökande verksamheter. Kan vi dock tänka oss att vi behöver göra mer? Jag kan se framför mig att vi kan börja fundera på eventuella straffskärpningar, i ljuset av Högsta domstolens strafförändringar. Jag kan tänka mig att vi kanske ytterligare bör se över på statlig nivå vad vi kan göra för att stärka inriktningen på vård tidigt för dem som annars förstör sitt liv och andras i en rasande fart. 44 Statsminister (M): Jag har inget att invända mot beskrivning. Vi lär oss att vi måste vinna varje ny generation till insikt om narkotikans farlighet och att narkotikan är en stor förklaringsfaktor bakom kriminalitet och hur kriminella nätverk i vårt samhälle beter sig. I den delen måste vi alltså ha en omfattande informationsverksamhet, och vi måste ha vårdverksamhet i tidiga skeden. Vi måste också ha kännbara påföljder. Det finns alltid anledning att se över och ompröva detta. I ljuset av det nämnde, bland annat att det har skett en praxisförskjutning i där det synes vara så att vi går mot ett läge där allvarligare narkotikabrott nu får en strafftidsförkortning, finns det anledning att följa detta. Vi kanske får återkomma i ett annat sammanhang med vad det blir för eventuella konsekvenser om detta skulle visa sig leda till en kraftig förändring av straffmätningen just kring allvarliga narkotikabrott. 45 (S): Statsministern sade i ett tidigare replikskifte med Socialdemokraternas att man ska anpassa beskrivningen av verkligheten utifrån de utmaningar man står inför. Jag ska därför hjälpa dig lite. Så här ser verkligheten ut, : De globala utsläppen fortsätter att öka, enligt . I har utsläppen inte minskat i den takt vi har satt upp och menar att vi kräver. har bedömt att vi kommer att minska våra utsläpp med till 2020. mål är minus . Det var under statsministerns ledarskap, med som ordförandeland i EU, som de viktiga internationella klimatförhandlingarna i kraschade fullständigt. Det lider vi av . I detta läge, när världen går mot fyra graders temperaturhöjning, när krisar och när varsel läggs på en redan hög arbetslöshet i , har du skickat din miljöminister till de internationella klimatförhandlingarna med ett ytterst svagt förhandlingsmandat om än passivt. Jag menar att borde anstränga sig för att spela en större roll för klimatets skull och de svenska jobbens skull. Så, statsminister : När och på vilket sätt tänker du ta ansvar för miljön och för en offensiv klimatpolitik, både här hemma i och internationellt? 46 Statsminister (M): Jag är inte säker på att det höga tonläget är rätt sätt att försöka möta klimatutmaningarna. ingår i Europeiska unionen, som är den enda del av världen som har lagbundna reduktionsmål. Problemet är att det bara täcker av de globala utsläppen. Allt annat är oreglerat, mer öppet och beroende av nationella åtaganden. För stora delar av utsläppen, framför allt i de delar av världen där utsläppen växer, finns inga sådana legala bindningar och inga åtaganden som gör att vi kan säga till våra barn eller våra medborgare att vi nu är i färd med att lösa klimatutmaningen. Det är lite udda att framställa som det stora hotet när det ligger hos så många andra att göra så mycket mer. I lades en grund för det som då var möjligt. I ett FN-system som bygger på enhällighet och där den som vill minst kan styra hela förhandlingen var det ändå möjligt att säga att länder bör ta på sig frivilliga åtaganden i ett ackord som har vuxit ut och som är en betydande del av den byggsten som kommer att behövas i kommande förhandlingar. Det är dock fortsatt för låga ambitioner, framför allt i länder med mycket stora och även växande utsläpp, som är det stora globala klimathotet . Redovisning av bidrag till valkampanjer 47 (S): var vi två riksdagsledamöter som övervakade valet i . ansöker om EU-medlemskap, och därför har de varit tvungna att anpassa en del lagar till de krav EU ställer på landet. Ett exempel på ett sådant krav är att alla politiska partier numera måste redovisa vem som finansierar deras valkampanj. Jag har exempel, herr talman, på ett parti som har många privata personer som finansierar och på ett parti som har gått till banken och lånat . Min fråga till statsministern är: Kommer regeringen att lägga fram en proposition till behandling här i för att svenska väljare det svenska folket 2014 ska kunna veta vem som står bakom de olika partiernas valkampanjer? 48 Statsminister (M): Vår ambition är att en sådan lagstiftning ska läggas fram . Minns då att det inte bara handlar om individuella gåvor; det är väldigt viktigt att veta om partier ligger bakom lotteriverksamhet, vilket kanske inte alltid syns på lotterna. Det är också väldigt viktigt att komma ihåg att det enda ett parti får stöd av inte är kontanta medel det spelar väldigt stor roll om man till exempel får gratis arbetskraft från närliggande intressen, som kanske inte är helt öppna med hur omfattande stödet och hjälpen är. Om man verkligen är genuint bekymrad över detta bör man vara konsekvent i viljan till öppenhet när det gäller individuella bidrag, när det gäller lotteriverksamhet och när det gäller stöd från närliggande organisationer. Allt detta bör rimligen prövas. Låt mig bara göra ett påpekande eftersom det görs jämförelser med . Det är viktigt att vi är stolta över den frånvaro av korruption och problem som vi har i och att vi ser nyanser i detta. Vi har ett högt förtroende för politiker och för politiska partier i , och jag tycker att vi ska vara aktsamma så att vi inte undergräver det. I länder där denna tillit försvinner fungerar ofta demokratin mycket sämre än i . Ungdomars inträde på arbetsmarknaden 49 (C): Jag vill påstå att regeringen har gjort mycket, statsministern, för att få ut unga människor på arbetsmarknaden och se och uppmärksamma det hela som ett bekymmer. Vi har sänkt arbetsgivaravgiften för unga, och vi har sänkt restaurangmomsen. Likväl är det förhållandevis många yngre som ska göra sin entré på arbetsmarknaden som har bekymmer att få ett varaktigt fäste. Vi vet att detta ställer till bekymmer för den enskilde men också, , för samhället. Enligt mitt sätt att se det, herr talman och statsministern, behöver vi göra en rad saker mer än vad vi redan har gjort för att komma till rätta med bristen på funktion på svensk arbetsmarknad. Ett par saker som har diskuterats har varit att konkurrensutsätta Arbetsförmedlingen då förmedlingen av jobb slirar en del. Man skulle kunna tänka sig att man sänker arbetsgivaravgiften och gör det förmånligare att investera i nya och mindre företag, som trots allt är en betydande andel av de företag som nyanställer och rekryterar arbetskraft. Min fråga är: Vad har statsministern, som jag vet delar min oro, för konkreta inspel i diskussionen och dialogen för att vi ska få en bättre funktion på den svenska arbetsmarknaden avseende unga människors entré? 50 Statsminister (M): Vi behöver många olika typer av jobb, för det sänker trösklar för olika grupper, inte minst grupper som inte har så mycket erfarenhet eller inte har kommit in på arbetsmarknaden. Därför är det viktiga svar som jag har givit på tidigare frågor. När det gäller de unga i är det tydligt att vi har problem med vårt utbildningssystem. Det är för många som inte lär sig tillräckligt mycket. Vi reformerar och gör om den svenska skolan. Men det tar tid att få genomslag för reformerna, och det är en viktig förklaringsfaktor. Brister i egen erfarenhet från arbetsmarknaden nämns mycket från arbetsgivarna. Därför för vi samtal inom en jobbpakt och förordar traineeutbildningar och lärlingsprojekt för att skapa en länk in i arbetslivet som både är betalt arbete och utbildning parallellt. påpekade i sin senaste rapport vikten av att ha lättnader riktade till grupper som står en bit ifrån arbetsmarknaden. När arbetsgivaren anställer någon som har stått utanför får han eller hon en lättnad på arbetsgivaravgiften, till exempel. Detta har alliansregeringen genomfört. Vi har också en halverad arbetsgivaravgift för anställda . Jag tycker att det är viktigt att, precis som påpekar, behålla och snarare förstärka än att ta bort mycket av detta, vilket oppositionen i föreslår i hög grad. Det är rimligen inte en väg till att fler unga ska kunna få jobb. Vi får följa detta, men det måste också ansvarsfullt finansieras så att vi tar ytterligare steg som sänker trösklarna just för att hjälpa unga människor in på arbetsmarknaden. Trygghet vid omställning i arbetslivet 51 (S): Jag vill återkoppla till samhällsomvandlingen och strukturomvandlingen eftersom statsministern så riktigt påpekade att det sker en sådan. Det är inget nytt. Det har det gjort . Vi har gått från jordbrukssamhälle till industrisamhälle till andra typer av samhällen. Det är vi vana vid. Vad vi också har varit vana vid i är att vi har byggt upp en trygghet så att människor har känt en trygghet i omvandlingen. Det har gjort att har legat i framkant på många nya moderna jobb för att vi inte klamrar oss fast vid det gamla. Tyvärr har ni slagit sönder tryggheten . Tyvärr är människor livrädda. Jag var på Swedwood i . De anställda där har blivit varslade och också uppsagda. De är livrädda för att de ska få en a-kassa som de inte kan leva på. De vill inte ha den dåliga ekonomin , så de klamrar sig fast vid de gamla jobben. Ni gör alldeles för lite för att öka tryggheten i omställningen till de nya jobben, och ni gör för lite för att hjälpa människor att få rätt utbildning. 52 Statsminister (M): Förvisso har gått från att vara ett jordbrukarsamhälle till ett industrisamhälle och en sorts tjänstesamhälle som växer fram. Men vi har förmodligen aldrig haft en så krävande arbetsmarknad som vi har . Den kräver så mycket utbildning och så mycket erfarenhet, och den kräver dessutom stor arbetsförmåga över ett långt arbetsliv. I grunden är vi på det sättet sämre rustade eftersom människor har otillräcklig egen utbildning, brister i erfarenhet eller får problem under livets gång, vilket många människor upplever. Då är det viktigt att vi har omställningsförmåga, och jag menar att utbildningssystem står öppna och att vi har tydlig inriktning på arbetsmarknadspolitiken på att hjälpa människor att komma vidare till nya arbeten. Det var inte en framgångssaga under socialdemokratins år att vi hade 550 000 förtidspensionärer eller att över 200 000 människor därtill var långtidssjukskrivna. Ni visade inte ens upp arbetslösheten. Ni dolde den, och ni beskriver detta som en stor framgång för . Om man tar bort stora delar av de människor som vi har i från arbetskraften och aldrig ens låter dem få chansen att komma in på arbetsmarknaden ser det såklart inte ut som om vi har arbetslöshet. Men har ni skapat ett bra samhälle? Nej, ni har skapat ett mycket kluvet samhälle där bara några får vara med. Det är det vi nu försöker att rätta till. Den framtida materiella tillväxten 53 (S): Jag vill ställa en existentiell fråga till statsministern. Det sägs att risken finns att kommande generation kommer att få det sämre än utgående generation, som jag själv tillhör. Men vad är målet med politiken? Är det att vi alla ska få det materiellt bättre än vi hade tidigare? Det finns allt fler och tätare indikationer på att jorden inte tål det ökande uttag som en sådan tillväxt förutsätter. Finns det tankar om att det åtminstone för oss i den rika delen av världen är rimligt att kräva fortsatt materiell tillväxt, i alla fall inte om välståndet är någorlunda väl fördelat? Immateriell tillväxt är däremot inte bara möjligt, utan det anser jag åtminstone själv är påkallat speciellt för oss i den rika världen. Har statsministern några tankar om dessa framtidsfrågor? 54 Statsminister (M) replik: Det är mycket viktigt att den samhällsomvandling som sker också sker på ett sätt så att vi kan bevara möjligheter till jobb för många människor och till en stark ekonomisk tillväxt som är just hållbar och inkluderande. Den ska alltså komma alla människor till del och vara hållbar på det vis att vi inte föröder jordens resurser. Där är vi inte, men vi har kommit en bit på väg. Jag törs säga att vi vet mer och att vi gör mer rätt nu än vi gjorde två generationer tillbaka. När industrialismens skorstenar stod som högst sågs det som ett tecken på framgång att vi smutsade ned. Vi har lärt oss att det var fel. Vi har lärt oss att våra processer parallellt med att de ger jobb också måste indikera ökad hållbarhet. Problemet är att det nu kommer nya delar av världen som växer och där det inte alltid fungerar på detta sätt. I den meningen finns det en utmaning mot mänskligheten. Vi har fått flera frågor om klimatfrågans betydelse, och jag delar denna syn. Men om en lösning ska komma på plats måste det vara en lösning som gör att hela vår jord globalt ger ett svar. Man ska inte tro att det gäller några få länder i en rik del av världen och att andra inte behöver göra något. Den ekonomiska situationen i kommunerna 55 (KD): Min fråga till statsministern handlar om den ekonomiska situationen i kommunsektorn när antalet varsel nu ökar. Vi kan se att kommunernas ekonomiska situation alltjämt är stabil. går kommunsektorn med ett överskott på 18 miljarder. är SKL:s prognos 9 miljarder. drabbas vi av en ny varselvåg. Människor riskerar att förlora sina jobb. Det kommer att drabba anställda och deras familjer som skatteunderlaget till kommuner och landsting urholkas eller försvagas.