prot · GZ0956 · 2012-01-17 00:00:00 — 1 § Ceremoni med anledning av minnesåret Ceremonin inleddes med andra satsen ur Flöjtkvartett i D-dur av W. A. och avslutades med Dimman lättar av . Musiken framfördes av , harpa, och , flöjt. Dikten bågar av lästes av och dikten av lästes av . Ett bildspel av visades. är det dåvarande utfärdade en arresteringsorder mot diplomaten . , nu , är frågorna kring gripandet av och öde betydligt fler än svaren. och tiden som ledde till det är en smärtsam period i och historia. var som bekant neutralt, men den faktiska hållningen kunde vara motsägelsefull. Medan judars, homosexuellas, romers och andra gruppers rättigheter strategiskt minskades i jämförelse med den övriga tyska befolkningens, går det även i att finna antisemitiska tendenser . När regeringen beslutade att bjuda in tio judiska läkare, skapade det debatt med motstånd från både läkare och akademiker. Detta blev känt som Bollhusmötet i där man tog ställning mot judiskt flyktingmottagande. Svenskarnas inställning till den rådande europeiska situationen varierade. Delar av befolkningen engagerade sig i nazistiska grupper medan andra var aktiva i hjälporganisationer med syfte att stötta de drabbade i . Även i de dåvarande första och andra kamrarna förekom intensiva debatter om flyktingmottagandet, och mycket av det som sades är inget som jag är särskilt stolt över . Men visst fanns det under individer som inte bara kunde se utan även agerade utanför rådande samhällsstrukturer. var en av dem. Att en ung svensk affärsman skulle komma att bli en av de största förebilderna för humanism och civilkurage var det nog få som kunde förutspå under mörka period. invaderade , och deporterades över 400 000 judar från till förintelseläger. Situationen i var förödande. insåg även att något behövde göras för att rädda judarna i och inrättade myndigheten . Att det blev just som sändes till berodde på en rad omständigheter. sökte 1944 en representant från ett neutralt land som skulle leda arbetet i . Eftersom arbetat i rekommenderades han att bli den som ledde svenska legationens arbete i . anländer då 31-årige till ett krigshärjat . Att uppdraget var riskfyllt råder det ingen tvekan om. ledde han outtröttligt arbetet med att rädda tiotusentals judar i . Tillsammans med den svenska legationen utfärdade skyddspass som satte många judar under legationens skydd. Med skyddspassen blev judar svenska statsmedborgare och fick skydd i de så kallade svenskhusen. Utanför svenskhusen hängdes svenska flaggor för att markera neutralitet. inte bara tänkte, såg eller talade om det fruktansvärda som skedde i . Situationen i blev en annan när sovjetiska intog staden . Förföljelserna mot judar upphörde, och i stället tog en ny typ av konflikt form det . Sannolikt hade innan förföljelserna upphörde tagit kontakt med sovjetiska soldater. Enligt en skrivelse togs han i sovjetiskt beskydd en arresteringsorder utfärdades . Förmodligen misstänkte att var amerikansk spion. Efter att tagits i sovjetiskt beskydd tar spåren efter honom slut. Den man som räddade så många lämnades att rädda sig själv. På många sätt färgade hanteringen av försvinnande. För är öde det största och mest långvariga ärendet. Statens offentliga utredning 2003:18 sammanfattar det faktum att öde fortfarande inte är uppklarat som en fruktansvärd personlig tragedi, för vilken måste hållas ensamt ansvarigt. Utredningen pekar även på ett diplomatiskt misslyckande där den svenska utrikesledningens agerande kan ha varit av viss betydelse. Även inom politiken lever arvet efter vidare. har han nämnts i kammaren över 600 gånger. Det finns ungefär 40 riksdagsdokument som direkt handlar om honom i form av motioner, interpellationer och frågor. De flesta handlar om att utreda vad som hänt honom och om att hedra hans gärning. Här i invigdes minnesmärket över av konstnärinnan . Hon besökte de 34 adresserna i där svenskhusen är belägna och samlade sten och grus från husen till konstverket. Detta kan ses i norra övergångsrummet på plan 5 i Västra . är det föddes. Regeringen har därför bestämt att uppmärksamma gärning både i och internationellt. Under kommer det att lanseras böcker och hållas en rad konferenser och föreläsningar om honom. inviger utrikesminister institutets vandringsutställning om i . kommer utställningen att visas i , , , , och . Posten lanserar ett . är ett föredöme. Han är inte bara en nationell hjälte utan en global humanist med civilkurage och både vilja och mod att agera. Hans gärning har inte bara betytt oerhört mycket för de individer han räddade och efterföljande generationer utan även för bilden av internationellt. var den andra personen, efter , att bli hedersmedborgare i . delar han det med ett fåtal andra världsförbättrare, däribland Moder . Att även är hedersmedborgare i och säger mycket om den internationella vidden av hans gärning. Och , efter födelse, är vi här för att minnas hans heroiska gärning. Det är lätt för oss att vara efterkloka och fördöma politiska eftergifter under kriget och flathet därefter, men vi ska inte glömma hur människan kan förblindas i sin samtid. Gradvis vänjer vi oss vid nya strukturer, och inte minst spelar språket en stor roll i detta. Ordens makt över tanken ska inte underskattas. Här gäller det att ständigt vara vaksam. Med ord och uttryck kan människan föras in på oönskade banor. Det är allas vårt ansvar att reflektera över hur vi uttrycker oss och ständigt ifrågasätta om den utveckling vi ser stämmer överens med våra värderingar. Just kammaren som vårt demokratiska forum är en utmärkt plats för detta. Kammaren beslutade på förslag av talmannen att ajournera förhandlingarna till . 2 § Meddelande om frågestund Talmannen meddelade att vid frågestunden skulle följande statsråd närvara: Statsrådet (M), landsbygdsminister (C), socialminister (KD), statsrådet (M) och statsrådet (M). 3 § Anmälan om fördröjda svar på interpellationer Till hade inkommit följande skrivelser: Interpellation 2011/12:181 Till Interpellation 2011/12:181 Ökade klyftor i samhället av (S) Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är tjänsteresor och inbokade engagemang. (M) Enligt uppdrag och rättschef Interpellation 2011/12:182 Till Interpellation 2011/12:182 Utrikes födda och jobben av (S) Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är tjänsteresor och inbokade engagemang. (M) Enligt uppdrag och rättschef Interpellation 2011/12:183 Till Interpellation 2011/12:183 Den ekonomiska ojämlikheten av (S) Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är tjänsteresor och inbokade engagemang. (M) Enligt uppdrag och rättschef Interpellation 2011/12:184 Till Interpellation 2011/12:184 Förtidspensionerade och arbetslösa som del av det nya utanförskapet av (S) Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är tjänsteresor och inbokade engagemang. (M) Enligt uppdrag och rättschef 4 § Hänvisning av ärenden till utskott Föredrogs och hänvisades Propositioner 2011/12:53 till civilutskottet /12:58 till miljö- och jordbruksutskottet Skrivelser 2011/12:48 till försvarsutskottet /12:52 till finansutskottet /12:57 till utbildningsutskottet EU-dokument KOM(2011)750 till justitieutskottet Åttaveckorsfristen för att avge ett motiverat yttrande skulle gå ut . KOM(2011)751 till socialförsäkringsutskottet Åttaveckorsfristen för att avge ett motiverat yttrande skulle gå ut . KOM(2011)752 och KOM(2011)753 till justitieutskottet Åttaveckorsfristen för att avge ett motiverat yttrande skulle gå ut . KOM(2011)838, KOM(2011)839, KOM(2011)840, KOM(2011)842, KOM(2011)843, KOM(2011)844 och KOM(2011)845 till utrikesutskottet Åttaveckorsfristen för att avge ett motiverat yttrande skulle gå ut . KOM(2011)860 och KOM(2011)862 till finansutskottet Åttaveckorsfristen för att avge ett motiverat yttrande skulle gå ut . KOM(2011)866 till socialutskottet Åttaveckorsfristen för att avge ett motiverat yttrande skulle gå ut . KOM(2011)880 till Åttaveckorsfristen för att avge ett motiverat yttrande skulle gå ut . KOM(2011)881 till utrikesutskottet Åttaveckorsfristen för att avge ett motiverat yttrande skulle gå ut . KOM(2011)883 till utbildningsutskottet Åttaveckorsfristen för att avge ett motiverat yttrande skulle gå ut . KOM(2011)884 till Åttaveckorsfristen för att avge ett motiverat yttrande skulle gå ut . KOM(2011)895 och KOM(2011)896 till finansutskottet Åttaveckorsfristen för att avge ett motiverat yttrande skulle gå ut . KOM(2011)897 till finansutskottet Åttaveckorsfristen för att avge ett motiverat yttrande skulle ut . KOM(2011)903 till finansutskottet Åttaveckorsfristen för att avge ett motiverat yttrande skulle gå ut . KOM(2011)925 till utrikesutskottet Åttaveckorsfristen för att avge ett motiverat yttrande skulle gå ut den15 februari. 5 § Förnyad bordläggning Föredrogs och bordlades åter betänkanden /12:KU4 och KU10 utlåtande /12:KU5 6 § Svar på interpellation 2011/12:125 om lagen om anställningsskydd 2 Arbetsmarknadsminister (M): har frågat mig om jag avser att ta några initiativ till att riva upp skyddet för de anställda enligt lagen om anställningsskydd. LAS är ett av de centrala arbetsrättsliga regelverken i , och det är därför både bra och naturligt att det pågår en diskussion om hur det är utformat. ser jag inget behov av att göra några större förändringar i lagen om anställningsskydd. Regeringens främsta mål är att föra mot full sysselsättning och att därigenom minska utanförskapet. Centralt i det arbetet är att underlätta skapandet av nya anställningar för grupper med svårigheter att etablera sig på arbetsmarknaden och att skapa möjligheter att kvarstå i arbete. Målet för arbetsrätten i stort är att skapa förutsättningar för ett arbetsliv som tillgodoser både arbetstagarnas och arbetsgivarnas behov av flexibilitet, trygghet och inflytande. Ett väl balanserat och förutsägbart arbetsrättsligt system är även en viktig förutsättning för hållbar tillväxt och hög sysselsättning. Den arbetsrättsliga lagstiftningen ska utgöra en stabil grund för förhållandena på arbetsmarknaden. Alla människor som kan och vill arbeta ska ges möjlighet att göra det utifrån sina förutsättningar. De arbetsrättsliga reglerna i ger goda förutsättningar för att kombinera trygga förhållanden på arbetsmarknaden med en hög sysselsättningsnivå. Det ska vara enkelt att anställa. Tillsvidareanställningar ska vara grunden på arbetsmarknaden. Tidsbegränsade anställningar spelar också en viktig roll, men det är viktigt att de inte missbrukas. Jag vill därför i sammanhanget också särskilt nämna det arbete som pågår inom med förslag till en ändring i LAS i avsikt att förtydliga att visstidsanställningar inte får kombineras på ett sätt som utgör ett missbruk. En Departementspromemoria (Ds 2011:22) remitterades och målsättningen är att kunna föreslå en lagändring . Remissvaren analyseras inom . 3 (S): Jag tackar arbetsmarknadsministern för svaret på interpellationen. Denna interpellation är ställd med anledning av att man återigen finner anledning att ifrågasätta vad regeringen egentligen har för uppfattning om arbetsrätten i allmänhet och lagen om anställningsskydd i synnerhet. kan jag ändå tacka arbetsmarknadsministern för att det i svaret verkar som att det än så länge är hon som styr i regeringen och att hon än så länge håller sina samarbetspartier i ett stadigt tag i örat så att de inte kan styra i denna debatt. Det som har föranlett den senaste diskussionen om var man står är att bland andra representant i arbetsmarknadsutskottet, som sitter här tillsammans med en kollega i , hotar arbetsmarknadens parter med lagstiftning om man inte går ut och reformerar lagen om anställningsskydd. Eftersom regeringsunderlaget här i går ut och hotar arbetsmarknadens parter med lagstiftning föranleder denna interpellation naturligtvis frågan: Var står regeringen i debatten? slår arbetsmarknadsministern fast att hon faktiskt tycker att lagen om anställningsskydd är en väl fungerande lag, att den motsvarar de krav som man kan ställa på en lag om anställningsskydd i och att dagens arbetsrättsliga regler i ger goda förutsättningar för att kombinera trygga förhållanden på arbetsmarknaden med en hög sysselsättningsnivå. Detta är naturligtvis en korrekt beskrivning, och jag delar arbetsmarknadsministerns beskrivning i detta läge. Men det är politiskt bekymmersamt och ohederligt att regeringen på dessa sätt försöker sitta på två stolar . Man försöker låtsas som att man är en vän av en god ordning på arbetsmarknaden och att man tycker att dessa regler bevisligen fungerar väl eftersom vi i har en god konkurrenskraft och en hög produktivitetstillväxt. Svensk strukturomvandlingstakt är hög jämfört med andra länder, och vi har en sysselsättningsdynamik där står sig väl jämfört med andra länder. Det som jag talade om är någonting som arbetsmarknadens parter själva har sammanfattat i en gemensam utredning där åtminstone delar av arbetsmarknadens parter, det vill säga LO och , står bakom denna beskrivning när man diskuterar anställningsskyddet. Utifrån denna sammanfattning av hur det ser ut i och på svensk arbetsmarknad är det naturligtvis helt korrekt att göra som ministern gör och säga att dagens regler ger goda förutsättningar för att kombinera trygga förhållanden på arbetsmarknaden med en hög sysselsättningsnivå. Men då försöker man inom den borgerliga alliansen sitta på två stolar och försöka att politiskt underhålla en annan del av borgerligheten som inte vill se det som jag och arbetsmarknadsministern ser, det vill säga att denna funktion på arbetsmarknaden är väl tillgodosedd med dagens regler. Sedan går man ut och hotar arbetsmarknadens parter med lagstiftning: Om de inte själva reformerar LAS ska det göras politiskt. Då är min fråga till arbetsmarknadsministern: arbetsmarknadsministern min synpunkt att dagens anställningsskyddsregler när det gäller turordningsförhållandena och ett gott sätt är en del av de goda förutsättningarna som gör att man kan kombinera trygga förhållanden på arbetsmarknaden med en hög sysselsättningsnivå? I så fall innebär det att arbetsmarknadsministern inte delar den uppfattning som och från ger uttryck för i en tidningsartikel. Det skulle jag vilja ha ett svar på. 4 Arbetsmarknadsminister (M): Jag kan lugna genom att säga att vi har ett mycket gott samarbete i regeringen mellan alla allianspartier. Det är också tydligt genom att regeringen talar med en röst. Man kan läsa igenom regeringsförklaringen och budgetpropositionen och se vad som står skrivet just när det gäller arbetsrätten. Det som jag tycker är viktigt med vår svenska arbetsrätt är att den är just dispositiv, det vill säga att parterna kan teckna avtal om att göra undantag, och det görs på ett ansvarsfullt sätt. Vi har få konfliktdagar. Jag besökte Arbetsdomstolen och lyssnade när man talade om ärendebalanser och annat. Jag blev också lugnad i visshet om att man faktiskt har goda relationer med arbetsmarknadens parter. Med dessa dispositiva regler kan man också göra förändringar, och det pågår ett förändringsarbete, bland annat mellan och i deras avtalsförhandling. Det har jag egentligen ingen synpunkt på alls. Parterna är de bäst skickade att komma överens om vad som ska gälla. Grunden i lagstiftningen vi talar om LAS innehåller så mycket och så många delar. Jag tror att det är viktigt att veta att denna lagstiftning inte bara handlar om turordning och turordningsregler vid arbetskraftsbrist. Men jag vill ändå uppmärksamma kammaren på att det i grunden handlar om att de som har haft den längsta anställningstiden i lagstiftningens mening också har ett bättre skydd om man inte gör upp om något annat. Långtidsarbetslösheten i bland ungdomar i åldern för att ta det exemplet ligger på . Det är givetvis alldeles för mycket och i sig ett stort bekymmer. Men långtidsarbetslösheten bland äldre i åldern är så hög som . Äldre personer har det mycket mer bekymmersamt när det gäller att komma tillbaka till arbetsmarknaden. Det är också därför som lagstiftningen finns där om det inte är så att parterna gör undantag genom kollektivavtal. Jag är väldigt stolt över den svenska modellen, och jag är stolt över våra arbetsmarknadsparter som tar ett stort ansvar, något som gjort att vi har haft en god tillväxt och som gör att det också nu när en inbromsning sker i ekonomin finns goda förutsättningar att träffa ansvarsfulla avtal krisuppgörelser och annat som gör att många jobb kan räddas kvar i . I grunden fungerar det alltså bra. Det är utmärkt att lagen är dispositiv och att det går att göra undantag så att det blir både flexibilitet och trygghet för de anställda. 5 (S): Till arbetsmarknadsministern vill jag säga att lagen om anställningsskydd vilar på fyra ben: Tillsvidareanställning är huvudregel. Saklig grund krävs för uppsägning. Uppsägning vid arbetsbrist ska ske i turordning, alltefter anställningstid. Uppsägning på grund av arbetsbrist förutsätter rätt till återanställning. Dessa fyra delar hänger ihop. Har man inte tillsvidareanställning krävs det inte saklig grund vid uppsägning. Det betyder att företaget inte behöver motivera varför en visstidsanställd inte får förlängt jobb. Utan saklig grund kan en arbetsgivare säga upp vem som helst när som helst utan att motivera varför. Utan turordningsregler kan arbetsgivaren handplocka den han vill anställa och bestämma vilka han vill bli av med. Utan företrädesrätt kan arbetsgivaren först säga upp fler än som behövs och sedan ta tillbaka dem han vill ta tillbaka. Därmed sätts hela lagstiftningen ur spel. De här delarna är grunden för anställningsskyddet i . Det är skönt att trots allt höra arbetsmarknadsministern på min fråga svara att hon delar min uppfattning om att lagen i huvudsak fungerar väl och att hon därför tar avstånd från de inhopp i arbetsmarknadens parters förhandlingar som representant i arbetsmarknadsutskottet, , i den tidningsartikel som jag här tidigare citerat ur gett uttryck för. Vad ministern här säger känns alltså skönt. Möjligen kan det lugna mig. Men detta med att det finns ett gott samarbete i regeringen lugnar mig inte. Det verkar i stället vara ett extremt dåligt samarbete i regeringen. Offentligt går man ju ut med helt motsatta synpunkter i en sådan här fråga. Viktigt är också att arbetsmarknadsministern säger att hon inte lägger sig i parternas förhandlingar. Att förhandlingar har tagits upp mellan och tycker jag också låter fantastiskt bra. Men att lägga sig i var ju just vad representanter gjorde när de gick ut och hotade parterna och sade att om de inte förhandlade på ett sådant sätt att var nöjt hotade med att regeringen skulle lagstifta, mot parternas vilja. Här intar arbetsmarknadsministern en ståndpunkt som ligger mycket närmare min. Det kan i och för sig vara lugnande, men det ger ingen lugnande bild av hur regeringsarbetet går till, av regeringsmässigheten så att säga. Sedan har vi den andra delen i detta där det väl trots allt kan finnas anledning att rikta kritik även mot arbetsmarknadsministern. Det jag inte känner mig så lugn med, arbetsmarknadsministern, gäller detta med tillsvidareanställning en annan del av de fyra delarna i anställningsskyddet. Här har regeringen agerat på ett sådant sätt att fast anställning, en tillsvidareanställning, mer och mer blir en ovanlighet på svensk arbetsmarknad. Mer och mer växer antalet otrygga anställningar. Särskilt ungdomar drabbas. Vad ungdomar vill ha är fast anställning. Men regeringen har agerat rakt mot intentionerna i lagen om anställningsskydd och därmed undergrävt den på ett annat håll. Det är visserligen sant att lagen om anställningsskydd inte bara har att göra med turordningsregler. Åtminstone har regeringen stått fast vid att inte luckra upp turordningsreglerna. Men när det gäller fast anställning som en del av lagen om anställningsskydd har regeringen gått åt motsatt håll. Visserligen har EU kommit fram till att regeringens lagstiftning om visstidsanställningar bryter mot . Under svärdet så att säga har man tvingats gå in och försöka rätta till här. I och för sig tycker jag väl att det är positivt att arbetsmarknadsministern nämner att ett arbete pågår för att rätta till beträffande de missförhållanden som regeringen själv ställt till med. Men säkerligen kommer det, herr talman, att finnas anledning att återkomma till detta och att se om de förslag som regeringen lägger fram i sin proposition är av sådan natur att de stora problem som regeringen själv ställt till med verkligen åtgärdas när det gäller visstidsanställningar och den otrygghet på arbetsmarknaden som växer. 6 Arbetsmarknadsminister (M): Nej, kan känna sig helt lugn. Vi i regeringen i alla fyra allianspartierna är, skulle jag vilja säga, ett väldigt sammansvetsat gäng. Vi är överens om tagen i den aktuella frågan. har 3 479 000 personer fast anställning, en tillsvidareanställning. Det är på svensk arbetsmarknad. Antalet tidsbegränsat anställda är ungefär 670 000 personer. I AKU-statistiken kan vi inte se någon trend när det gäller att de tidsbegränsade anställningarna ökar. Men det är klart att det här är bekymmersamt nu när vi har en inbromsning i ekonomin. Jag skulle vilja säga att en av regeringens stora utmaningar är att se till att alla som kan arbeta också ska få chansen att göra det. Jag tror att det också är väldigt viktigt att bejaka alla de ungdomar som vill komma in på arbetsmarknaden, som vill komma över den höga tröskel in som finns. Det är otroligt viktigt att hitta andra vägar in. Till exempel utreder vi nu frågan om lärlingsprovanställningar. Ett förslag kommer . Att vi gör skolan bättre så att ungdomar inte hoppar av, att vi har lärlingsutbildningar och att vi gör det billigare att anställa ungdomar är de viktiga utmaningarna och den stora frågan. När det gäller lagen om anställningsskydd kan känna sig helt lugn. Det är en stabil lagstiftning. Det finns för- och nackdelar, men parterna har ett otroligt stort ansvar. Det sker ett arbete ute i de fackliga organisationerna och i arbetsgivarorganisationerna med att anpassa lagen så att den passar just deras verksamheter. Hela arbetslivet i är så diversifierat. Vissa arbetsgivare tycker att det här är problematiskt. Andra tycker att det fungerar ganska bra, och vissa fack har vissa synpunkter. Det ska de ha och också fortsätta att ha. De ska teckna bra kollektivavtal som underlättar och som sänker trösklarna in som det medför en trygghet för dem som redan finns på arbetsmarknaden och en flexibilitet för företagen. Detta ser jag framför mig. 7 (S): Kanske är det en omöjlig fråga att ställa eller ett kontrafaktiskt påstående att göra men man kan fundera över hur det hade varit om EU inte hade reagerat på de missförhållanden som regeringen ställt till med när det gäller visstidsanställda. Hade regeringen då tagit några som helst initiativ till att förbättra förhållandena? Den frågan kan ställas till väljarna som får fundera över hur troligt det är att arbetsmarknadsministern självmant hade gått med på att göra det här. Vi hoppas att man rättar till det hela så att det blir bättre. För arbetsmarknadens, för de anställdas och för företagens skull hoppas man att det blir lite mer ordning och reda och att regeringens förslag, när det kommer, är av sådan natur att vi kan se att det rättas till avseende de problem som uppstått. Det är väl, som sagt, omöjligt att begära att arbetsmarknadsministern svarar på min fråga. Jag vill ändå till dem som lyssnar på debatten skicka ut frågan att det möjligen finns en liten liten grund för misstänksamhet när det gäller denna hjärtats glädje i att göra det här eller om det handlar om tvång. Oavsett vilket är grundtanken med denna interpellation att säkerställa att regeringen håller och hårt i örat och ser till att dessa partier inte får vara med och bestämma arbetsmarknadspolitiken i . tycker jag mig ha fått hyfsat goda förhållningar från arbetsmarknadsministern kring att så är fallet, så jag får väl därmed tacka arbetsmarknadsministern för det arbetet och önska lycka till i fortsättningen.