prot · GZ0965 · 2012-02-01 00:00:00 — Där finns också inskrivet behovet av ansträngningar för att hålla ordning i offentliga finanser. Det är ett kärnvärde för oss i , och det är viktigt att det kommer på plats också för övriga . Det är en balansgång att företräda svenska intressen baserat på vårt medlemskap och säkerställa respekten för folkomröstningsresultatet 2003. I den delen representerar vi som folkvald regering som vunnit mandat i två allmänna val inget annat än de beslut som svenska folket har tagit. Att som dra slutsatsen av det att ingen lyssnar på folket blir ett konstigt sätt att beskriva hur en demokrati fungerar. Man kan fråga sig vad syftet med den typen av beskrivningar är. Jag tycker att vi gör det vi ska på bästa möjliga sätt givet att det handlar om den balansgång som jag har beskrivit. Låt mig påpeka att de 17 eurozonsländerna visst har en penningpolitik, men de har den gemensamt. De har nämligen en valuta gemensamt som heter euro, och i detta valutaområde förs en penningpolitik som är gemensam för 17 länder. Vi har valt att ha kvar den svenska kronan och har därför kvar vår nationella penningpolitik. Jag tycker att man ska vara försiktig med orden. Man kan göra det gränsöverskridande, och man kan som i enligt svenska folkets beslut välja att fortsätta göra det nationellt. 30 (S): Min fråga till statsministern gäller uttalandet som togs på toppmötet. Det har tidigare framgått att Socialdemokraterna och regeringen har skilda meningar när det gäller huruvida ungdomslöner är en lösning på ungdomsarbetslösheten. Jag vill att statsministern klargör regeringens ståndpunkt när det gäller huruvida sänkta arbetsmiljökrav för småföretag kan vara en väg ur krisen. Vi socialdemokrater tror att den typen av politik är direkt kontraproduktiv. Vi tror att bra arbetsmiljö är ett sätt att stärka en hållbar tillväxt. Det är ett sätt att stärka ekonomin. Det finns förslag inom ramen för tillväxtpapperen som skrämmer oss och som vi tror är farliga. Vi vill därför att statsministern tydligt klargör var regeringen står när det gäller arbetsmiljön för små företag i dessa sammanhang. 31 Statsminister (M): Man kan givetvis inte ställa krav på annan och sämre arbetsmiljö för dem som jobbar i små företag än för dem som jobbar i stora. Det hänvisar till är ett kommissionsförslag som det finns anledning att analysera med utgångspunkt i att vi tycker att det är viktigt att arbetsmiljön är bra. Det gäller oavsett om det är små eller stora företag. Det ska dock inte uppfattas som att det därmed är färdigt uttolkat exakt hur man ska se vad kommissionen har föreslagit och vad som blir dess slutsatser. Så har vi i alla fall inte tyckt. Vi går igenom detta. Det är ett kommissionsförslag. Det är inte något som vinns via detta uttalande. Återigen, angående den legala strukturen i EU vill jag understryka att det här som sagt är ett uttalande. Det får inte en bindande verkan, och i det hänseendet spelar det ingen roll om är med eller inte. Det kommer att återkomma senare diskussioner om vad man mer innehållsmässigt menar, och då kommer jag att göra klart den svenska synen att arbetsmiljön ska vara bra på alla arbetsplatser. 32 vice talman (MP): Tack så mycket, statsministern, för återrapporten! Jag tänkte också ställa en fråga om tillväxtpapperet och det här uttalandet. Det finns en fotnot som säger att statsminister av parlamentariska skäl inte kunde ansluta sig till detta uttalande. Det vill säga att det är oppositionen som har stoppat det. Om regeringen hade haft egen majoritet, skulle man då ha hållit med om det som står här om framsteg i strukturell diskussion om samordning i skattepolitiska frågor? Är det regeringens uppfattning att skattepolitik ska samordnas på EU-nivå? Är det regeringens politik att åtgärder för att skära ned på lönebikostnader kan ha betydande inverkan på efterfrågan på lågkvalificerad arbetskraft och ungdomar? Är detta någonting som ska genomföras enligt regeringen? Är det inte så att regeringen själv ansåg att det borde föras en diskussion om grön, smart eller hållbar tillväxt vilket ord man nu väljer för att få kläm på framtidens jobbutmaningar och också möta och lösa klimatproblematiken? Jag har fått för mig att regeringen gärna skulle vilja detta, men det syns det ingenting av i det här uttalandet. Frågan är: Om regeringen hade haft egen majoritet, hade detta då varit regeringens ståndpunkt, till exempel gällande en samordning av skattepolitik på EU-nivå? 33 Statsminister (M): Det är en mycket intressant fråga. Problemet är att den som räcker upp handen och säger att man vill göra klart att man inte är med på vad som formuleras i papperet därefter har väldigt begränsat inflytande när det gäller att ändra innehållet. Hade jag fått vara med och skriva det här papperet hade jag också bidragit till att förändra det. tar upp en del av de synpunkterna. Det fanns i det första utkastet en rätt tydlig skrivning om EU-gemensam samordnad skattepolitik. Jag tror i och för sig att det i den sista versionen hänvisas till europluspakten som ju inte är en del av och där en del av det här koordineringsarbetet finns. Jag vill i all vänlighet bolla tillbaka att den som påpekar det kan undra om den svenska oppositionen är helt enig om att man då till exempel inte ska införa en finansiell transaktionsskatt som kanske är själva flaggskeppet när det gäller hur man har tänkt sig att utforma den gemensamma framväxande skattepolitiken. Vi kommer att ha många intressanta inrikespolitiska diskussioner om vad som i så fall är en gemensam skattepolitik och vad som inte är det. Jag hade absolut velat se även andra förändringar av papperet. Det är så det fungerar, och det är därför vi vill vara med. Vårt inflytande spelar roll. Vi påverkar skrivningar i papper, men inte när vi räcker upp handen och säger att vi inte vill vara med, för då lyssnar inte de andra på oss. 34 (S): Jag har också en fråga angående tillväxtpapperet. Jag hade hoppats att statsministern skulle svara på fråga, men jag får väl ställa en egen fråga. I framförde Socialdemokraterna stark kritik mot det här tillväxtpapperet eftersom det innebar starka ingrepp på kollektivavtalsmodellen med försämrade ungdomslöner. Vi framförde också kritik mot att det fanns en avsaknad av jämställdhetspolitik, jämställdhetsperspektiv på tillväxt och också en avsaknad av en offensiv miljö- och klimatpolitik. Regeringens syn på tillväxtpapperet verkade ändå vid sammanträdet ganska positiv. Som företrädare för ett feministiskt socialdemokratiskt parti tycker jag att det är viktigt att man lyfter fram jämställdhetsfrågor. Statsministern som inte är feminist blir då svaret skyldig. Vilken linje framfördes egentligen vid det här mötet? Var det bara att vi kan inte vara med och vi har inga synpunkter på papperet, eller drev statsministern någon fråga kring de här frågorna som har ställt och som jag nu ställer om jämställdhet och en offensiv klimatpolitik? 35 Statsminister (M): Jag tror att vi får bestämma oss. Antingen kommer jag med ett EU-nämndsmandat som innebär att inte vill vara med, och då kan vi inte rimligen sedan berätta för alla andra vad de borde besluta men som vi inte vill medverka till, eller också vill vara med. Jag ska gärna bidra till att förhandla utifrån hur vi i så fall ska förändra papper och olika utgångspunkter. Sedan vill jag återigen inskärpa att det inte är så att det alltid bara finns ett papper i och inga andra. Allt annat finns , det vill säga Agenda 2020-skrivningarna finns, där vi efter svenskt förhandlande fick in skrivningar om att det inte bara handlar om att se till mäns sysselsättning utan att också utöka kvinnlig sysselsättning. Det är en av de fem huvudpunkterna i Agenda , och vi ska presentera åtgärder för att utöka förutsättningarna för kvinnlig sysselsättning. Det är en kärnpunkt i hur vi förstärker jämställdheten. har varit med förut. Vi har påverkat i mer jämställdhetsriktig riktning. Det har också gällt en del av synpunkterna bland annat på detta med ungdomssidan. Det vi tycker är riktigt är att kunna ta ned lönebikostnaderna, bland annat genom att halvera arbetsgivaravgiften. Vi har inte gjort anspråk på att det måste ske med lägre löner, men man kan få lägre kostnader för att anställa unga genom att ta ned en del av beskattningen. Men det är svenska socialdemokrater väldigt mycket emot eftersom svenska socialdemokrater vill ha dubbel arbetsgivaravgift jämfört med vad som gäller. Ni föreslår i arbetsgivaravgift på att anställa någon . I har vi . Ert förslag är en fördubbling. Det är klart att om man tycker att det ska vara så gillar man inte idén med att dra ned kostnaderna för att anställa, men detta har ingen koppling till lönerna. 36 (M): är den senaste i raden av krisåtgärder som syftar till att rädda euron som valuta. Före pakten har och på toppmöte efter toppmöte genomdrivit åtgärder för att komma till rätta med skuldkrisen, och varje gång har de misslyckats. Det grundläggande problemet är att länder som lever över sina tillgångar. när marknaden inte längre tillhandahåller lån till rimliga räntor vänder man sig till andra stater för att få subventionerade lån. Ett annat ord för subventionerade lån är bidrag, eftersom pengarna lånas ut till räntor långt under marknadsräntorna. Vissa skuldländer verkar ha en too big to fail-mentalitet. De kan agera oansvarigt och köra sin ekonomi i botten förvissade om att euroländer kommer att hålla dem över vattenytan. Statsministen kan nog dela den problembeskrivningen. Jag undrar med anledning av frågor som statsministern har fått från socialdemokrater och vänsterpartister som vill satsa sig ur krisen: Hur ser statsministern på åsikten att vi ska lösa skuldkrisen genom ytterligare utgifter och därmed ytterligare underskott? 37 Statsminister (M): Jag tror att det har framgått av tidigare svar att jag inte tror på en sådan lösning, utan jag tror att man måste hitta en grund i uthålliga finanser som håller över konjunkturer. Med ivrigt beaktande av budgetbalans kommer vi på det sättet om vi sköter oss ändå att kunna framverka reformutrymmen så som vi har sett i , och så får vi föra en inrikespolitisk diskussion om vad som är bäst och riktigast att använda de resurserna till. Jag vill understryka det som påpekar här, nämligen att det är just detta som har skett efter finanskrisen som först skapade brister i förtroende och problem med likviditet banker emellan men som har gått över i en skuldkris där hela länder har svårt att refinansiera sin egen skuld. Vi noterar oerhört stora ränteskillnader i bedömningar av olika länder. är nere på historiskt låga räntenivåer. Vi ligger och drar i räntenivåer under de tyska medan andra har mycket höga räntenivåer som i realiteten leder till att de inte har råd att ta lån eller inte marknadsmässigt kan ta lån. Det är en viktig utgångspunkt att komma ihåg det här, för man blir i realiteten beroende av andra som förser med lån till lägre ränta men med mycket tydliga villkor. Det har varit en grund för oss att hävda att IMF till exempel ska vara med. har ju den bästa erfarenheten i vår värld av att vara med vid den här typen av skuldkriser för att förena lånefaciliteter med mycket tuffa krav på att komma ur problemen. Kombinationen av det menar vi säkerställs bland annat via IMF. Därför har det också varit en svensk ståndpunkt. I IMF är fullt ut medlem och medfinansiär, vilket inte är fallet när det gäller eurozonens egna krismekanismer EFSF och den kommande ESM. Där är inte med och deltar. 38 (FP): Jag tackar statsministern för återrapporteringen. i all ära det är naturligtvis mycket positivt att den kommit till stånd, och jag är glad över att de svenska synpunkterna tagits till vara men när pengarna tryter kommer nedskärningar att behöva göras, vilket statsministern också nämnde inledningsvis. Människor drabbas, och jag är mest bekymrad över det som jag brukar fråga statsministern om i kammaren, nämligen hur vi tar hand om dem som knackar på vår port som flyktingar till EU. Särskilt efter den arabiska våren vet vi att många kommit över . Vi vet också att många tyvärr drunknat på vägen. Många av de länder som har bristande resurser ligger i den södra delen av , där flyktingarna knackar på. Det är viktigt att vi inte på grund av detta får en hårdare flyktingpolitik som gör att de får svårare att komma in. Det är viktigt att känna att vi förstår konsekvenserna av finanskrisen och diskuterar dem. Jag hoppas att vi nu när finanspakten är antagen kan blicka framåt och tänka på hur vi ska diskutera flyktingpolitiken och hur vi kan se till att dessa människor, om behov finns, kan komma till EU och få ett värdigt bemötande. 39 Statsminister (M): Det kan nog vara av intresse att följa vad de mycket skuldtyngda länderna i , med stora budgetunderskott, nu gör, hur de gör med sina biståndsinsatser, vad som händer med försvarsutgifter, med resurser och med synen på asyl- och migrationspolitiken. Det kan lite grann ses i ljuset av hur vi för debatten i . Den rapportering jag får är att det är ganska stora neddragningar och en ganska tuff diskussion som det blir när man måste rätta till att man själv har kört ned i diket och levt över sina tillgångar. Vid detta toppmöte diskuterades inte de annars ofta förekommande asyl- och migrationspolitiska frågorna. har frågat mig om detta tidigare. Vi har en svensk kommissionär som är ansvarig för de frågorna. Vi har ett Stockholmprogram som i grunden ska föra EU in i ett system med en gemensam, fungerande asylpolitik. Men det bygger på att det finns administrativ kapacitet och rättsliga system som reagerar på samma sätt. Av praktisk erfarenhet vet vi att vi inte är där . Det är ansträngningarna att ta oss dit som i grunden baseras, tycker vi, på ett Stockholmsprogram som upprätthåller många av de värden vi håller högt i . Det tyckte jag var förtjänsten med det programmet, sett framför allt i ljuset av de strömningar som finns runt om i vad gäller synen på dessa frågor. håller fast vid sin syn på öppenhet, sin solidaritet med utsatta människor, men också, skulle jag vilja säga, vid en positiv syn på att möjliggöra en bra grund för arbetskraftsrörelser, alltså en kombination av allt det som blir migration. Jag tycker att det är viktigt att vi gör det även framgent, trots att det finns politiska utmaningar där man ser det på ett annat sätt. Överläggningen var härmed avslutad. 2 § Justering av protokoll Justerades protokollet för . 3 § Meddelande om ändring i kammarens sammanträdesplan Talmannen meddelade att skulle interpellationssvar utgå. Aktuell debatt skulle äga rum enligt tidigare avisering. 4 § Anmälan om inkommen faktapromemoria om förslag från Europeiska kommissionen Talmannen anmälde att följande faktapromemoria om förslag från Europeiska kommissionen inkommit och överlämnats till utskott: 2011/12:FPM104 Programmet Ett för medborgarna KOM(2011)884 till 5 § Anmälan om fördröjt svar på interpellation Till hade inkommit följande skrivelse: Interpellation 2011/12:206 Till Interpellation 2011/12:206 Sluten kontanthantering i detaljhandeln av (S) Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är inbokade engagemang som inte kan ändras. (M) Enligt uppdrag och rättschef 6 § Subsidiaritetsprövning av kommissionens förslag om revisorer och revision Föredrogs civilutskottets utlåtande /12:CU21 Subsidiaritetsprövning av kommissionens förslag om revisorer och revision (KOM(2011)778 och KOM(2011)779). Kammaren biföll utskottets förslag att ärendet fick avgöras efter endast en bordläggning. Talmannen konstaterade att ingen talare var anmäld. (Beslut fattades under 16 §.) 7 § Rätt till namn som förvärvats i en annan stat inom EES Föredrogs civilutskottets betänkande 2011/12:CU7 Rätt till namn som förvärvats i en annan stat inom EES (prop. 2011/12:12). 40 (S): Jag ska hålla mig kort i denna lilla men på sitt vis viktiga fråga. Vi ska tala om rätten till våra namn och hur den rätten ska kunna garanteras. Vårt namn är någonting mycket personligt, något vi använder för att identifiera oss med. Ens namn är på sätt och vis den man är. Rätten till namn erkänns som en mänsklig rättighet i till exempel . I artikel 7 i konventionen kan man läsa att barnet ska registreras vid födseln och från födseln ha rätt till ett namn samt att konventionsstaterna ska säkerställa genomförandet av dessa rättigheter i enlighet med sin nationella lagstiftning och sina åtaganden enligt tillämpliga internationella instrument. Våra namn är så viktiga att de alltså erkänns som en mänsklig rättighet som stater har skyldighet att säkerställa genom lag och internationella överenskommelser. har kommit fram till att enskilda staters namnskick i vissa fall är diskriminerande och hindrar den fria rörligheten. Det är därför vi har detta ärende på vårt bord. I det mesta är vi överens med regeringen om de förslag som kammaren ska besluta om . På en punkt är vi dock oeniga, nämligen den om begränsningen, att de föreslagna reglerna bara ska omfatta EES och . Vi anser att det saknas anledning att begränsa tillämpningen på det viset som man valt att göra. Propositionens förslag bör i stället tillämpas för alla stater. Det är ologiskt och inkonsekvent, samt skapar onödiga hinder, att tillämpa reglerna olika för människor från skilda delar av världen. Dessutom tvingar vi våra myndigheter att arbeta med två olika regelverk. Tilläggas ska att vad som i ett sådant här ärende borde vara en tung remissinstans, nämligen , föreslagit samma sak som det vi föreslår. Vi har alltså ett läge där vi, om regeringens linje går igenom, får bra regler till stånd för att upprätthålla den mänskliga rättigheten till namn men bara om det är ett namn man fått i ett land vi känner väl. Visst, regeringen säger att man kommer att komma tillbaka i frågan om rätt till namn från andra stater än EES och , vilket är en liten tröst, men faktum kvarstår att regeringen låter en administrativ indelning av världen ligga till grund för att kränka den mänskiga rättigheten till namn. Regeringen bör därför ta initiativ till ytterligare ändringar i lagen som innebär att den som genom födelse, ändrat civilstånd eller något annat familjerättsligt förhållande har förvärvat ett namn i ett annat land ska få förvärva det namnet också i . Med detta, herr talman, vill jag yrka bifall till reservation 1 i betänkandet. 41 (MP): I civilutskottets betänkande 7, om rätten till namn som förvärvats i en annan stat inom EES-området eller i , behandlar vi, förutom regeringens proposition i frågan, även två följdmotioner. anser att det är en självklarhet att man ska respektera en persons namn, oavsett från vilken del av världen personen kommer och oavsett i vilket land personen fått namnet. Vi beklagar därför att regeringen, när förändringen nu genomförs, inte tagit tillfället i akt att vidga rätten för den som kommer från någon annan del av världen att få behålla det namn som person har. Vi kan inte se att det finns några rimliga motiv till att behandla människor på olika sätt när det gäller deras namn. Varför skulle exempelvis egennamnet på en person från , eller värderas på ett annat sätt än om skulle råka komma från eller ? Om man ska begränsa rätten att behålla det namn man har växt upp med, identifierat sig med och är en del av namnet är ju en del av personligheten borde det rimligen motiveras till exempel av att namnet kan ge personen stora svårigheter i vårt land och i vår kultur. Det är så vi försöker att delvis skydda dem som föds i vårt land från att bli drabbade av uppspelta föräldrars nycker. Men ger vi föräldrarna väldigt stor frihet att själva välja namn. Det borde rimligen resultera i att vi skulle ha ändå större tolerans för namn som människor redan har vuxit samman med. Att tvingas byta namn är delvis också att tvingas byta identitet. Ett frivilligt namnbyte när någon vill anpassa sig till en ny kultur och flytta från ett land till ett annat är en helt annan sak. Det finns i betänkandet en motion från Socialdemokraterna där det föreslås att man ska ha rätt att behandlas lika när det gäller namnfrågan oavsett ursprungsland. Det enda motiv som jag hittar i betänkandet till att utskottsmajoriteten inte säger ja till förslaget är att det skulle bli krångligt. Jag tycker nog att ett namn är värt lite mer än lite krångel. Rimligtvis borde det vara precis tvärtom; att särbehandla beroende på varifrån människor kommer borde vara krångligare. Därför, herr talman, yrkar jag bifall till reservation 1 i betänkandet. 42 (SD): Jag ska hålla mig väldigt kort. Jag vill börja med att yrka bifall till reservation 2. Egentligen tror jag att vi alla är eniga om att förslaget i propositionen är bra därmed inte sagt att det inte kan bli bättre. För mig personligen får folk heta i princip vad de vill. Att ha ett namn är som många sagt en rättighet. Däremot ser jag det som nödvändigt att utifrån ett barnperspektiv skydda barn från namn som väcker anstöt. Det är bra att detta skydd till viss del finns, men jag menar att det saknas i detta lagförslag. Den föreslagna ändringen i namnlagen är som sagt bra, och jag har inte något annat att anföra i övrigt, förutom att det verkar finnas en lucka i lagen just vad gäller barn. Om en familj administrativt byter efternamn inom EES eller prövas detta efternamn av vid flytt till . Är namnet inte förenligt med våra namnprinciper avslås det. Däremot ärver ett barn ett efternamn på rent familjerättsliga grunder. Barnets namn, som då egentligen strider emot våra namnprinciper, prövas inte enligt detta lagförslag. Detta borde naturligtvis ses som en lucka i lagförslaget. Namnet kan sedan leva vidare till kommande generationer. Men som sagt är lagförslaget i det stora hela bra. Därför har jag inga större invändningar och väljer att inte föra en längre debatt. 43 (V): Vi har en gemensam reservation tillsammans med Socialdemokraterna och . Efter de anföranden som har hållits tycker jag inte att jag har något att tillägga. Jag yrkar bifall till reservation 1. 44 (M): Jag ska till att börja med säga någonting om själva ärendet och varför vi har att besluta om detta. Ärendet gäller familjerättsliga förvärv av namn i annat EES-land eller i om den aktuella personen vid förvärvet var medborgare i den andra staten eller hade särskild anknytning dit. Om man har förvärvat ett namn i den andra staten kan man genom en enkel avgiftsfri anmälan till också få det namnet i . Namnrätten är nationell. Det är klart att alla stater ska tillgodose de krav som ställts i FN-deklarationer, men det är en lite annan fråga än det som avses i det här ärendet. Det finns också vissa regler till skydd för barn. Anledningen till att vi nu ska besluta i detta ärende är att den svenska namnlagen vid dubbelt medborgarskap inte har tagit tillräcklig hänsyn till namnskicket i det andra landet. Det finns även ett överträdelseärende som har inletts mot av kommissionen och som gör gällande att den svenska namnlagen inte i alla delar är förenlig med . Man menar att medborgares och familjemedlemmars rätt att röra sig fritt och uppehålla sig i medlemsstaterna hindras med nuvarande regler. Det finns inga särskilda EU-rättsliga regler som gäller namn, men har trots detta inflytande i namnrättsliga frågor. har slagit fast att nationella regler i vissa fall har stridit mot förbudet mot diskriminering och rätten till fri rörlighet för unionsmedborgare. När det gäller reservationerna ska jag börja med den reservation som ursprungligen är socialdemokratisk. Jag vill påpeka att regeringen anser att det egentligen inte finns några hinder mot att utvidga detta till att avse andra länder än länder inom EES och . Men det behövs ytterligare utredning. Namnfrågor är ganska komplexa, och det finns en hel del problem. Det kan man möjligen berätta en hel del om ifall man som jag sitter i . Där finns det en bred acceptans för utländska namnskick, kan jag säga. Men det finns något som heter fort och dumt. Att i det här lagstiftningsärendet utan vidare utredning införa samma regler för alla länder i världen är olämpligt av flera olika skäl. Det behövs mer utredning.