prot · GZ0997 · 2012-04-16 00:00:00 — Det gäller också äldrehem. Vi har ingen ideologisk dogmatisk hållning i den här frågan. Vi sverigedemokrater har aldrig sagt att vi ser ett egenvärde i privat ägande, eller för den delen offentligt. Vi har varit uppmärksamma på att det tycks ha funnits en del fördelar med att driva primärvård i privat regi. Däremot är vi väldigt negativa till att lägga ut specialistvård och avancerad sjukhusvård på privata aktörer. Ägandeformen fyller olika funktioner i olika fall. Den pragmatiska hållningen tycker jag att det är viktigt att vi värnar. Där skiljer vi oss från parti som alltid vill driva allting offentligt. Helst ska man konfiskera även det privata kapitalet. Vi skiljer oss också från alliansregeringen som tycks se ett egenvärde i att privatisera för sakens skull. Som vet har fällt regeringen när man har försökt sälja ut statliga verksamheter då vi inte har tyckt att det har varit fördelaktigt för svenska skattebetalare. 71 (V) replik: och Samhälle kom för sedan med en rapport. Deras slutsatser om privatiseringarna inom välfärden är att de är ideologiskt betingade. Det finns ingenting som visar att det blir bättre kvalitet eller bättre effektivitet, snarare tvärtom. Det visar sig att de multisjuka äldre har fått betala ett väldigt högt pris. Det visar sig att det är färre anställda, sämre anställningstrygghet, sämre arbetsvillkor och färre heltider. Så blir det när man ska ta ut vinster ur en redan hårt pressad verksamhet. Det borde vara lätt att förstå en sådan enkel matematik. Jag tror inte att det är så många svenska skattebetalare som tycker att det är rimligt att , som de har kämpat ihop och som de vill ska gå till omsorg om de äldre, till vård av sjuka eller utbildning av unga, i stället går ned i riskkapitalbolagens plånböcker. Jag tror att det är väldigt få som tycker det. Därför menar jag att vi har ett starkt stöd när vi kräver ett stopp för privatiseringen av välfärden. vill till och med genom lagstiftning tvinga kommunerna att privatisera inom äldreomsorgen. 72 (SD) replik: Jag håller med om att det i stor utsträckning är ideologiskt betingat när man har valt att sälja ut välfärden eller lägga ut den på entreprenad. Det håller jag med om. Det är också vad jag sade i min förra replik. Vi ser inget egenvärde i att en verksamhet drivs privat, men vi ser heller ingen självklarhet i att en verksamhet fungerar bättre i offentlig regi. Vi tycker att det finns exempel på när privat driftsform har varit bättre inom bland annat primärvården. Men det är inte heller en så svartvit bild inom äldrevården som vill få det till. När man har mätt kvalitet inom äldrevården har man sett att många av de aktörer som har rankats högst har varit privata, medan man i bottenskiktet framför allt och primärt har funnit de offentliga aktörerna. Det finns alltså inget självklart i detta. Jag tror att det viktigaste för oss som skattebetalare är att vi får kvalitet för våra skattemedel. Då krävs det bra regelverk, som ser till att den verksamhet som vi köper in är den som vi vill ha, och bra uppföljning. Där har det uppenbarligen brustit. 73 (V): Vårpropositionen ekar tomt och ihåligt när man bläddrar bland bladen. Den är tom på politiska förslag och en uppvisning i bristande politisk vilja. Den säger att inte ens med oerhört starka offentliga finanser har vi råd att skapa jobb. Jag som trodde att det var arbetslöshet som vi inte hade råd med. Tillväxten sjunker, och arbetslösheten fortsätter stiga. Var fjärde ung människa går utan jobb, och andelen långtidsarbetslösa har fördubblats . I går kunde vi höra i radioprogrammet att antalet som tvingas söka hjälp hos välgörenhetsorganisationer har ökat kraftigt de senaste två tre åren. 1,1 miljon människor lever i relativ fattigdom. Då kommer regeringen fram till den geniala slutsatsen att den inte ska göra något. Den regering som ena stunden skryter vitt och brett om att är ett av de länder i världen som har de starkaste statsfinanserna vill i nästa stund inte använda dem ens för att skapa jobb och sysselsättning och pressa ned arbetslösheten. Om vi inte ska använda pengarna till att skapa jobb, vad ska vi då ha dem till? Ja, just det, det var ju sänkt skatt till riskkapitalister som vi skulle satsa på. Ointresset för faktiska jobbåtgärder syns tydligt i denna budget. Regeringen väljer att återigen driva en direkt åtstramande finanspolitik mitt i en konjunkturavmattning. De offentliga investeringarna planeras att minska, likaså den offentliga konsumtionen, liksom utgifterna för utbildning och för arbetsmarknad. Regeringen anser dessutom att antalet anställda inom äldreomsorg och skola är för stort. Därför ska 18 000 jobb bort. Denna märkliga syn på finanspolitiken innebär högre arbetslöshet och lägre bnp än vad som annars hade varit möjligt, detta trots att vi har starka offentliga finanser och att det finns ett betydande outnyttjat reformutrymme i förhållande till överskottsmålet. Regeringen planerar i stället stora avbetalningar på statsskulden. Detta trots skriande behov av investeringar för starkare konkurrenskraft, fler jobb och högre sysselsättning. säger sig inte ha råd med jobb när vi har en nettoförmögenhet på 635 miljarder. Jag som trodde att syftet med starka offentliga finanser var att värna om starka människor, investera för framtiden och framför allt att skapa jobb. Men ack vad fel jag hade. Hellre att människor kommer i kläm och folk går arbetslösa än att pengarna används. Det är lätt att konstatera att och jag har olika mål för den ekonomiska politiken. Regeringen är i full färd med att bygga ett samhälle där de rikaste kan köpa andra människors arbetskraft som om det vore vilken förbrukningsvara som helst. De ser oss som äpplen som ska köpas billigt, ätas och sedan slängas bort. har talat om fler jobb och agerat för lägre löner. Resultatet är därefter. Vi är nu uppe i 200 000 långtidsarbetslösa. Ministrarna tävlar just nu med varandra, mitt i lönerörelsen, om hur mycket lönerna borde sänkas. var först ut i budgivningen. i ingångslön i kommunerna var för mycket. hängde på och föreslog sänkt lön för alla nyanställda i kommuner och landsting. Sedan toppade det hela med att säga att alla ingångslöner på hela arbetsmarknaden borde kapas rejält. En undersköterska är inte mer värd än i välfärdsland. Vi i har andra mål för den ekonomiska politiken. Vi vill bygga ett samhälle av och för människor. Vårt mål är inte att ska vara en tummelplats för riskkapitalister utan ett land med full sysselsättning, jämlikhet och ett värdigt arbetsliv. framgångar har byggt på att människor har fått utrymme att växa, inte på att vi har varit så billiga som möjligt. Vi vill se arbetsplatser där människor står stadigt nog för att kunna säga ifrån de gånger som det behövs. Var och en av oss ska ha rätt att gå till trygga jobb och rätt till en egen försörjning. Vi menar att det övergripande problemet är att svensk politik har vant sig vid massarbetslöshet. I en modern ekonomi är människors arbete den mest värdefulla resurs som vi har. De ekonomiska ramverk som slog fast har avgörande problem . De orsakar arbetslöshet och osynliggör värdet av investeringar. Investeringar behandlas konsekvent som om de enbart vore en utgift och därför är onödiga, som arbetslösheten inte synliggörs i ramverket. Nya bostäder måste byggas och gamla byggas om för att bli energieffektiva. Järnvägarna måste rustas upp, och nya sträckor behöver dras fram, inte minst för att vi ska få ett fungerande näringsliv. Vindkraft och andra förnybara energikällor behöver utvecklas och byggas ut, och vi vill se en aktiv och hållbar industripolitik med en riskkapitalfond för hållbar industriell utveckling. Vi vill dessutom avsätta särskilda medel för att stödja innovationer och forskning och utveckling inom små och medelstora företag. Men det behövs också fler lärare i skolorna, fler utbildade anställda i äldreomsorgen och ett tillgängligare samhälle. Återigen: Människors arbete är den mest värdefulla resursen i samhället. Det enskilt tyngsta skälet till att regeringens politik har ökat arbetslösheten är att den inte budgeterar för långsiktiga investeringar. Det blir färre anställda i äldreomsorgen och skolan. Men får några hundratals miljoner. Resultatet av denna linje ser vi . är ett land där är arbetslösa, där var fjärde ung människa går utan jobb och där sysselsättningen sjunker. Men botten är fortfarande inte nådd. Regeringen pressar folk allt hårdare att söka jobb som inte finns. Den fackliga organiseringen har satts under stark press. Utbetalningarna från a-kassan har halverats , trots att arbetslösheten är högre. Cirka sju av tio av dem som är inskrivna på Arbetsförmedlingen får ingen ersättning från a-kassan. De får lita till släkt, vänner eller socialen. Det är regeringens variant av den svenska modellen. Det samhälle som vi vill ha syns i den offentliga budgeten. Därför har de som är rikast fått mer av regeringen än de som har lägst inkomster. Kvinnor har mindre i inkomst än män. Det är en ökning . Andelen ensamstående med barn som lever i långvarig fattigdom har nästan fördubblats . Trycket från det obetalda omsorgsarbetet minskade inte direkt av att 40 000 välfärdsjobb försvann och att ytterligare 18 000 planeras att försvinna eller av att barnomsorgen fortfarande inte har öppet när föräldrarna arbetar. Regeringen har dessutom beskurit möjligheten att deltidsstämpla, och den så kallade rehabiliteringskedjan har snarare kedjat fast kvinnor i fattigdom än gett dem förutsättningar att bli friska. Ni har systematiskt försämrat för oss kvinnor. Det syns vilket samhälle som ni vill ha. förslag handlar i stället om att förbättra kvinnors livsvillkor med rätt till heltid, fler anställda i välfärdssektorn, framför allt i äldreomsorgen, höjt underhållsstöd och rätt till barnomsorg på obekväm arbetstid. Enligt har intagit en tätposition i snabbväxande inkomstklyftor. Den fattigaste tiondelen har fått mindre pengar i plånboken, medan den rikaste tiondelen har belönats rikligt med . Det räcker inte. vill sänka skatten för riskkapitalisterna. Ju mer de tjänar, desto mindre skatt ska de betala. Det är borgerlig fördelningspolitik värd namnet. Men för folk i allmänhet är riskkapitalisterna ungefär lika populära som djurplågare. I högerns har 1,1 miljon människor petats under den relativa fattigdomsgränsen. Framför allt handlar det om kvinnor och barn. Det antal människor som lever i långvarig relativ fattigdom har fördubblats. Högern har bara ett svar på det, nämligen att bolla med ord. menar att de fattigaste inte riktigt kan räknas. Den moderata socialnämndsordföranden säger att fattigdom per definition inte kan finnas i ett välfärdsland. Men frågar du en av alla dem som tvingas leva på hur de klarar hyra, mat, kläder, kalas, glasögon eller semester för sina barn får du svaret att det inte går. Pratar du med ett av de 250 000 barn som lever under fattiga förhållanden i välfärdslandet kommer du inte att få svaret att fattigdom per definition inte är ett problem. Samma kristdemokrater som talar om vikten av familjer har år tryckt på knappen för att samhället tydligt ska visa att en del barn inte är lika mycket värda som andra. Också föräldrar kan förlora jobbet. Också föräldrar kan insjukna. Vi kan bygga ett bättre samhälle ett samhälle där vi har råd med ett folk i arbete. Investeringar i nya jobb skulle ge ett starkare och rikare . Full sysselsättning är möjlig, men inte så länge vi har en regering som är helt fixerad vid att till varje pris sänka lönerna och som vägrar att investera trots en stor förmögenhet. Vi måste göra upp med den kortsiktiga tanken att våra liv är som äpplen som ska ätas och sedan kastas bort. Vi behöver i stället bygga ett samhälle som utgår från att det är människors arbete som är den långsiktigt avgörande resursen. Ett samhälle där vi inte har råd med arbetslöshet det är vad förslag handlar om. (Applåder) I detta anförande instämde och (båda V). 74 Finansminister (M) replik: nämnde begreppet orättvisa i sitt anförande. Låt oss fokusera lite på det. Låt oss konstatera att Gini-koefficienten vårt kanske bästa mått på inkomstskillnader har ökat i . av ökningen låg under den socialdemokratiska och vänsterpartistiska perioden. Inkomsten för de rikaste har ökat kraftigt. av ökningen låg då Socialdemokraterna och hade makten. nämner att inkomstskillnaderna har ökat snabbare i än i andra . Det är sant. Det är tyvärr sant för den period då , och Socialdemokraterna styrde. vi har styrt har de ökat långsammare än i andra jämförbara EU-länder. Detta väcker en fråga. Ju mer inflytande har, desto mer orättvisor får vi. Vad beror det på? Låt mig lansera fyra rätt uppenbara hypoteser. Den första har med utanförskapet att göra. Om man inte har en tydlig arbetslinje fastnar människor i utanförskap och i bidragsberoende. Långvarigt bidragsberoende urholkar inkomsterna. Men det var inte bara detta som gjorde att klyftorna ökade då röstade för de socialdemokratiska propositionerna. Det var också aktiva åtgärder. Man avskaffade arvs- och gåvoskatten. Det är en bra och klok åtgärd en riktig åtgärd! Det var såvitt jag förstod på redovisning den dåvarande partiledaren som fick välja vilken skatt som skulle sänkas. Han valde då att sänka arvs- och gåvoskatten, så där har ett starkt ansvar. När det gäller utbildning har vi inte haft tillräckligt med krav på uppföljning och tydlighet i betygen. Det drabbar den sociala rörligheten. Men den grundläggande förklaringen måste ändå vara att med vänsterpolitik blir det färre jobb, mindre konkurrenskraft och sämre utbildning. Varför, , ökar alltid skillnaderna när får vara med och bestämma? 75 (V) replik: Vi har en finansminister som verkar påtagligt självgod. Han har sänkt skatter för ungefär 100 miljarder. räknar han med att vara nere i samma massarbetslöshetsnivå som när han tillträdde. Vad har er ekonomiska politik fått för effekter, ? De rikaste har fått lika mycket som de som har lägst inkomster har fått. Inkomstskillnaden mellan kvinnor och män har ökat . Den relativa fattigdomen har ökat . 1,1 miljon människor lever på eller mindre. 250 000 barn lever i fattigdom. Detta är resultatet av den politik som du har fört, , och det är den vi debatterar och diskuterar här . Är du nöjd med resultatet? har vi 8 procents arbetslöshet. Vi har drygt 200 000 långtidsarbetslösa. Var fjärde ung är utan jobb. har vi ett näringsliv som ropar efter investeringar i bland annat järnväg. Och så bläddrar man i vårpropositionen, och vad hittar man väl där? Det är tomt inte ett förslag! Där finns ingenting för att åtgärda den stora bristen på jobb och det faktum att sysselsättningen kraftigt sjunker. Där finns inga investeringar och inga förslag för att utjämna inkomstskillnader. Och där finns absolut ingenting för att förbättra kvinnors livsvillkor. Det är den politik som du har fört i det här landet, , och som du verkar vilja fortsätta att föra. 100 miljarder i skattesänkningar och en arbetslöshet som är högre än när du tillträdde är du nöjd? Du kanske är både stolt och nöjd. 76 Finansminister (M) replik: Jag skulle vilja uppmuntra till att fortsätta bläddra i vårpropositionen, för då kommer hon fram till fördelningsbilagan. I den finns en gedigen statistik över alla de olika mått vi har på fördelning. Den kommer att väcka denna starka fråga hos : Ska man verkligen rösta på om man vill ha mindre orättvisor när resultatet av inflytande från alltid är ökade orättvisor? Ta det här med , som själv tar upp och nämner! Det är modigt. Det är modigt att göra det när det är så tydligt att Gini-koefficienten drog i väg under de socialdemokratiska och vänsterpartistiska åren medan den nu har stått still och ökat mindre i än i praktiskt taget alla andra jämförbara länder. Under krisen har inkomstskillnaderna i övriga ökat. I har de varit relativt oförändrade. Denna gedigna genomarbetade fördelningsbilaga kommer att visa att samma sak gäller förmögenhetskoncentration, löneskillnader mellan män och kvinnor och lönespridningen i ekonomin. Varför, , blir det alltid mer orättvist när får vara med och bestämma? 77 (V) replik: Det är intressant, . Men jag kan konstatera att ökade Gini-koefficienten med 2,8. När ni tillträdde ökade den med 11. I genomsnitt har den ökat med 4,8 under era regeringsår. kan vi säga att den långvariga relativa fattigdomen har ökat i alla hushållstyper. Den har fördubblats. Det handlar alltså om dem som lever i fattigdom . Det är de, och de som är arbetslösa, som betalar priset för er ekonomiska politik. Vi skulle behöva stärka vårt land och skapa jobb och sysselsättning, men du har mage att lägga fram en vårproposition helt tom på innehåll som du skryter med att har världens starkaste statsfinanser. Vad ska vi med statsfinanserna till? Är de inte till för att skapa jobb och sysselsättning? Jag trodde att det var arbetslöshet vi inte hade råd med, men tydligen är det jobb vi inte har råd med i det här landet längre. 78 (FP) replik: Jag vill bara städa i diskussionen. De påståenden om Gini-koefficienten som gör stämmer inte; det kan man läsa i diagram 2.1 i inkomstfördelningsbilagan. Jag citerar ur den, för jag tycker att det är lite irriterande när beskriver situationen på ett helt oriktigt sätt: Med det utvidgade inkomstmåttet har den lägsta inkomstspridningen i OECD-området. Det står på s. 9. Där står också att är det land där lägst andel av befolkningen lever och riskerar att leva i ekonomisk utsatthet och social utestängning. är inget paradis. Men det är lite bättre i på dessa områden vad beträffar fördelningspolitiken än vad det är i jämförbara länder. Det är det som detta visar. Därför är eländesbeskrivning inte bara orättvis utan också inkorrekt. Jag vill emellertid ägna den åt att ställa en fråga till . Finns det för hennes parti en konflikt mellan höjda inhemska skattenivåer, som ju partiet förespråkar, och internationell skattekonkurrens? Ni vill ju höja bolagsskatten, återinföra förmögenhetsskatten och höja skatten för medel- och höginkomsttagare och, naturligtvis, alla kapitalskatter. I alla dessa fall ligger högt i ett internationellt perspektiv. Den långsiktiga internationella trenden är att skattenivån går ned snarare än upp, åtminstone på kapitalskatterna. är en liten, öppen ekonomi. Skattebaserna kan flytta utomlands. Min fråga till är ungefär en sådan som i Lördagsintervjun brukar ställa: Är den internationella skattekonkurrensen ett problem för genomförandet av skattepolitik? 79 (V) replik: verkar blunda för att det finns 1,1 miljon människor som lever på i det här landet. Hur tror du att de har det? Hur tror du att de klarar hyra, mat och el? Hur tror du att de har råd att låta barnen gå på kalas eller delta i fotbollsläger? Tror du att de har råd med glasögon till sina barn eller ens semester? Frågar du dem säger de: Nej, det har vi inte. Det är en verklighet som du har orsakat, . Den relativa fattigdomen har ökat under de år som du har regerat. Det är väl inte att undra på. Du har raserat arbetslöshetsförsäkringen. Sju av tio får inte ens ersättning därifrån fast de är arbetslösa. 65 000 är utkickade från sjukförsäkringen. Det får effekter. Realinkomsterna för arbetslösa och sjuka har sjunkit under era regeringsår. All forskning visar att den nordiska välfärdsmodellen, det vill säga den modell som vi har valt med relativt höga skatter, en stark offentlig sektor och två starka parter på arbetsmarknaden har mycket bättre framgång än den anglosaxiska modellen, det vill säga den med låglönesektor till exempel. Vi står bakom den politiken, och vi vill att den ska gälla även . Vi menar att det är viktigt i ett samhälle att inkomstskillnaderna är små. Det visar all forskning. Men ökar de kraftigt. IMF har till exempel kommit fram till att de kraftigt ökade inkomstskillnaderna är en orsak till finanskrisen. Sänker man skatterna mycket för dem som tjänar mest ökar inkomstskillnaderna. Vi vill i stället höja skatterna för dem som tjänar mest och sänka dem för dem som är sjuka och arbetslösa. Det får en mycket bättre fördelningspolitisk effekt, och det leder också till större efterfrågan i samhället, för de höjda skatterna kan du använda till att skapa jobb och sysselsättning och ställa om landet, och de människor som med vår politik får en stärkt inkomst det är väldigt många kan i stället höja sin konsumtion och på så vis bidra till ökad sysselsättning. 80 (FP) replik: parti vill höja de offentliga utgifterna det har vi hört många exempel på under anförande, Det ska finansieras med höjda skatter. Min poäng är att er politik är ogenomförbar, eftersom skattebaserna i en liten, öppen ekonomi som den svenska flyttar utomlands. Om ni skulle höja skatterna på kapital, arbetskraft och så vidare så mycket som ni påstår, då kommer företag och människor att flytta utomlands, eftersom de inte vill betala de skatterna. Det finns en rörlighet i skattebaserna. Därför kan man inte ha den lättsinniga inställning som ni har, att det går bra att höja skatterna hur mycket som helst eftersom folk kommer att stanna kvar här och betala de skatterna. Det tror jag inte på. Jag är helt övertygad om att det inte är så, och vi ser att är utsatt för skattekonkurrens och måste anpassa sina skatter, den ena efter den andra. Er skattepolitik och därmed er politik för ökade offentliga utgifter är ogenomförbar. 81 (V) replik: Jag konstaterar att fortsätter på den politiska linje som har varit , det vill säga att skatter enbart är av ondo: Skatter är inget för att ställa om samhället i mer miljövänlig riktning, skatter är inget för att fördela om inkomster, och skatter är tydligen inget vi använder för att anställa människor i vård, skola och omsorg. Men skatter finansierar faktiskt de utgifter vi har, och den offentliga budgeten säger vilket samhälle vi vill ha. Vi vill ha ett starkt välfärdssamhälle. Vi vill satsa på att ge folk jobb och en ekonomisk trygghet. Vi vill ställa om samhället i mer miljövänlig riktning. Därför har vi en annorlunda ekonomisk politik än den här regeringen. Vi tror på människans vilja och förmåga att arbeta, och därför lägger vi konkreta förslag i den riktningen. Med vår politik får den som tjänar en hundralapp mindre . Jag tror faktiskt att de har råd med det. Jag tror också att de gladeligen betalar det, om de vet att det går till en bättre demensvård, till fler spår på järnvägen och till ökat bostadsbyggande. Jag tror att det är helt rimligt. Däremot får du och jag, , kraftigt höjda skatter, och det tycker jag att vi ska ha. 82 (SD) replik: konstaterar liksom många andra här att vi har en stigande arbetslöshet, en arbetslöshet som med råge har passerat vad regeringen definierar som massarbetslöshet. Som jag själv redogjorde för i mitt anförande är huvudförklaringen att vi har haft en väldigt stor invandring vi pratar om uppåt en miljon personer och inte förmått skapa sysselsättning i samma utsträckning. Det är alltså inget fel på de människor som har kommit hit det är inte det jag vill säga. Jag bara säger att det svenska samhället inte har klarat av att skapa sysselsättning i samma utsträckning som vi har öppnat våra dörrar. Det har skapat ett massivt utanförskap. Det jag säger är mätbart, och det finns statistik, svart på vitt, på det, så det är inga konstigheter. Den första åtgärd man bör vidta, vad är det? Jo, vi måste ha invandring som framöver blir mer förmåge- och behovsprövad, så att vi ser att de som kommer hit också kan bli en del av samhället och få jobb. Men vi har också ett redan befintligt stort utanförskap i . Då är det viktigt att vi ser till att tröskeln in på arbetsmarknaden är så låg som möjligt, så att den som redan är i utanförskap har en möjlighet att komma in på arbetsmarknaden. Det är här som mitt parti och parti skiljer sig diametralt på båda de punkterna vi är varandras motpoler. parti vill göra precis tvärtom. Man vill öka invandringen ännu mer, så att vi får ett ännu större utanförskap, som man vill bygga barriärerna in till arbetsmarknaden ännu högre genom att göra det än dyrare att arbeta. Man kan bara spekulera i vad målsättningen är.