prot · GZ09129 · 2012-06-13 00:00:00 — En av de sakerna tänkte jag ta upp. Ni var tillsammans med regeringspartierna med och beslutade om nya regler för arbetskraftsinvandring till . Det gäller då arbetskraft från . Jag menar att vi kan se att dessa regler inte fungerar. Många människor råkar väldigt illa ut. När Hotell- och Restaurangfacket går runt och inspekterar restauranger i hittar de personal som arbetar för och bor på madrasser på arbetsplatsen, därför att det inte sker ordentliga kontroller. Det sker ingen efterkontroll. Man provar inte om det finns ett verkligt behov av anställda, utan arbetsgivaren kan bara intyga att han tänker ge ett arbete. Man följer inte upp att de får riktiga kontrakt och så vidare. När man har gjort någonting som man kanske hade goda avsikter med men som inte blev bra är det att titta över det. Min fråga till dig, , är därför: När kommer ni att ompröva den här, i praktiken, överenskommelsen med regeringen som har gett så förödande effekter för många av dem som kommer hit och arbetar, som inte får riktiga löner och inte får riktiga arbetsvillkor? 57 (MP) replik: Ditt eget parti , , har ju motverkat att vi över huvud taget skulle tillåta människor att komma till i arbetskraftsinvandring och varit mot den uppgörelse på migrationsområdet som har slutit med Alliansen därför att vi har sett ett stort behov att ta några steg för reformer som går åt rätt håll, inte minst i ljuset av den politiska debatt som ibland blommar upp i . Jag har full förståelse för att , som vurmar mycket för individuella rättigheter och flyktingars rättigheter, är engagerat i den här debatten och att vi inte alltid kommer till samma slutsats om hur vi ska ta reformerna framåt. Vi är glada och är engagerade i att ta ett steg på vägen, medan helst vill stå på barrikaderna och kritisera även de små stegen därför att man vill ha mycket mer. Jag har respekt för att man kan ha en arbetsuppdelning där. Men jag tycker att det är lite svårt när det gäller arbetskraftsinvandringen, som man över huvud taget inte vill ha, när man sedan säger att det här är den viktigaste reformen. Det är glädjande att man har bytt ståndpunkt. Jag kan inte annat än försäkra om att vi är högst involverade och aktiva för att få ett regelverk till stånd och att man tar vara på de erfarenheter som har gjorts. Jag har också läst Hotell- och Restaurangfackets rapporter, och jag tycker att det är uppenbart att vi behöver nya regleringar. Vi har haft samtal med regeringen om detta, och vi har, som jag uppfattar det, en stor samsyn i den frågan. Vi inväntar helt enkelt att de reglerna ska komma på plats. Här tror jag inte att det finns några stora konfliktlinjer i svensk politik. Den stora konfliktlinjen har ju varit mellan våra två partier om man över huvud taget ska tillåta en arbetskraftsinvandring till , om man ska välkomna människor till också när de har ett jobb och får fortsatt arbete här. 58 (V) replik: Här menar jag att inte ger en korrekt verklighetsbeskrivning. Det är riktigt att vi inte är speciellt imponerade av er överenskommelse med regeringen om migrationspolitiken. Det finns goda grunder för det. Men handlar det om arbetskraftsinvandring, som är något annat. Vi är inte emot arbetskraftsinvandring. Vi har ett stort behov av till exempel dataingenjörer. Mycket av detta fungerar bra också. Men det finns också en betydande arbetskraftsinvandring i branscher där det är uppenbart att arbetsgivarnas enda syfte är att utnyttja dessa människor på oskäliga villkor. Det är därför de kommer hit. Det råder stor arbetslöshet i i just de här branscherna, och då är det ju något som har gått fel. Vi har föreslagit konkreta åtgärder för att göra något åt detta, till exempel att man ska undersöka om det verkligen behövs arbetskraft från andra länder i den aktuella branschen, att man ska ge respit att stanna i tillståndstiden för den som anger missförhållanden, att man ska göra efterkontroller och att man ska bifoga anställningsavtal. Det är ganska grundläggande. Ni har ju inte röstat för detta. När kommer det att ske en uppstramning? Ni ansvarar för att situationen är så dålig på det här området. 59 (MP) replik: Jag är glad över att tar upp den här frågan, för den är viktig för de enskilda individer som kommer hit för att få jobb och som inte behandlas sjyst på den svenska arbetsmarknaden. Det har vi naturligtvis ett ansvar för. Det handlar om att säkerställa regelverket med förkontroller och efterkontroller och att man gör en tydlig koppling till det arbetsavtal som föreligger för den anställde och ser till att den svenska arbetsmarknadens gällande regler upprätthålls. Det är en viktig kontroll att göra. Det jag och inte är överens om är bedömningen av i vilka yrken man ska tillåta arbetskraft att komma hit och hur många personer det ska vara. Det var den politik vi lämnade. Den politiken tar upp kvoter för vissa yrkesgrupper, och är man i fel kvot har man ingen möjlighet att komma till trots att man har fått ett anställningserbjudande från en svensk arbetsgivare och kanske kan vara den mest lämpade personen i den situationen. Det är en modernare politik som har slagit in på med arbetskraftsinvandring. Det har vi gjort för att gick med på en uppgörelse med alliansregeringen. 60 Socialminister (KD) replik: är ett land med långa avstånd och är väldigt glest befolkat. Det gör att många människor i vårt land är beroende av bilen för att kunna ta sig till och från jobb för att kunna hämta ungar på dagis, förskola eller skola och för att kunna köra dem till träningar och allt vad det nu kan vara. Detta innebär för många människor runt om i vårt land ganska höga kostnader. För att underlätta för människor att köra till och från arbetsplatser har vi i reseavdrag . Det är utformat på ett sådant sätt att man får dra av extra kostnader efter vissa regler. Jag har läst en artikel av , som är klimat- och transportansvarig i . Den kan inte tolkas på annat sätt än som att planerar, förutom höjda bensinskatter och införande av lastbilsskatt, att också ta bort avdragsrätten för resor till och från arbetet. är ett land som är stort. Hur överraskande det än kan låta är det många människor som bor utanför . Väldigt många har inte tillgång till tunnelbana, pendeltåg eller frekventa busstransporter utan är faktiskt beroende av bilen. Dramatiska kostnadsökningar i deras livssituation blir väldigt besvärande. Varför ska de få svårare att bo kvar där de vill bo? 61 (MP) replik: Jag är tacksam för att ger mig möjligheten att dementera de rykten som har funnits och som naturligtvis sprids för att man vill få sin bild bekräftad av att skulle vilja göra det svårare för människor på landsbygden att transportera sig genom att ta bort reseavdragen. Det är inte sant. Vi har inga planer på att ta bort reseavdragen. Därmed är detta sagt. Något som det däremot finns en stor diskussion om och som jag gärna skulle vilja resonera med om är hur vi gör i en ekonomi med ständigt ökande oljepriser. Det finns vad jag vet ingen energiekonom som har beräknat att de kommer att minska . Vid ett så starkt oljeberoende som vi har i transportsektorn det är av transportsektorn, och på bilsidan är det oerhört starkt vad finns det för utväg för den svenska landsbygden och glesbygden när det gäller transporter? Där kan vi inte ens med de stora satsningar som föreslår bygga ut en kollektivtrafik. Där måste vi rimligen se ett skifte i bilparken. Där måste vi ge människor möjlighet att se att man ska kunna transportera sig till rimliga kostnader. Om man räknar realt, transportmässigt, är det i och för sig billigare att åka ett antal mil med bil än vad det var . Det betyder dock inte att vi inte kommer att behöva fortsätta ha ett system som möjliggör för arbetspendling från landsbygd och glesbygd. Jag noterar dock att just reseavdragen i huvudsak går till städernas kranskommuner. De största utbetalningarna i systemet görs till ställen där det finns en möjlighet att resa på annat sätt med kollektivtrafik. Om vi satsar på den kollektivtrafiken kan vi få ned reseavdragen från storstäderna och i stället lägga dem just där de behövs, på landsbygden och glesbygden. Det är politik. 62 Socialminister (KD) replik: artikel kan inte läsas på annat sätt. Jag tror att den person som är klimat- och transportansvarig i inte har skrivit detta oöverlagt. Jag har också sett på hemsida att man lägger ut ett förtydligande, som man säger, där det också finns formuleringar som, även om de är lite snårigare skrivna, ändå måste tolkas som att denna typ av subventioner, om man kan kalla det så, genom skatteavdrag för människor som bor på landsbygd ska bort. Det är mycket svårt att tolka det på något annat sätt. I så fall kvarstår frågan. Utöver höjd bensinskatt och införande av lastbilsskatt, som kommer att göra det dyrare med transporter till och från de små butikerna, vill man ha en förändring av avdragsreglerna för resande. Jag tror att det skulle oroa väldigt många människor om den information som du och jag nu har delat oss emellan skulle få fötter. 63 (MP) replik: Den information som delas oss emellan är glasklar, och den blir ännu tydligare i den budget som har lagt fram här i och som du rimligen har läst. Där ingår ingen ändring av reseavdragen. Där ingår definitivt inte att ta bort reseavdragen för landsbygd och glesbygd. Det är försåtligt att sprida den typen av information, om man skulle vilja ställa sig på den linjen. Jag skulle vilja att ändå hade gett ett svar på hur människor i landsbygd och glesbygd ska transportera sig . Jag tycker att det är ett stort problem med de ständigt ökande oljepriserna och den ännu dyrare energihållningen. Ni ger människor ingen annan chans när ni motarbetar alla reformförslag en kraftigt utbyggd järnväg, en bättre kollektivtrafik och en starkare närservice i gles- och landsbygd. Inte minst måste vi möjliggöra detta för det regionala näringslivet i glesbygd och landsbygd, som skulle vinna så mycket på att man ställer om den svenska energiförsörjningen med biogas till förnybart. Precis sådana förslag avvisar ni i alliansregeringen. 64 Utbildningsminister (FP): har jag sett en sådan brutalitet mot barn som i , där flickor och pojkar grips, torteras, avrättas och används som mänskliga sköldar. Så uttryckte sig i går ett av FN:s sändebud om situationen i . Rapporterna om den humanitära situationen i detta land är nu så fruktansvärda att de är svåra att ta till sig. Diktatorn i måste nu sättas under starkast möjliga internationella press. Även måste nu tvingas ta sitt ansvar i en sådan process. Assaddiktaturen måste avlägsnas. Spara eller slösa? På en del låter det nu som om skulle spendera sig ut ur skuldkrisen. argumenterar för detta och tänker själv föregå med gott exempel genom att nu sänka pensionsåldern och kraftigt expandera den offentliga sektorn. Det är dock inte traditionell vänsterpolitik som är lösningen, tvärtom. Sanningen är att det är den politiken som har skapat mycket av problemen. Vi måste däremot nu vara beredda på mycket positiva tillväxtreformer, avreglering av marknader, till exempel jordbrukssubventionerna i , en mer liberal arbetsrätt, ökad rörlighet, mer frihandel och strategiska investeringar i till exempel forskning och i skattesänkningar för det som skapar tillväxt och jobb. Debatten om att spara eller spendera blir alldeles för förenklad. måste i själva verket just nu både investera och spara men på olika saker. Vi liberaler är starka anhängare av ett europeiskt samarbete. Det är uppenbart att eurons konstruktion har varit för bräcklig. Det krävs ett starkare finanspolitiskt ramverk och en starkare finanspolitisk samordning. Från liberal sida har vi inga problem med att erkänna detta. Vi har aldrig tvekat inför sådana lösningar. Vi vill gå längre i europeisk integration. Det är bra att den europeiska finanspakten nu har bildats och att denna riksdag i ganska bred enighet har beslutat om att också ska delta i den europeiska finanspakten. I diskussionen finns, precis som statsministern påpekade, en lång rad förslag i luften om ytterligare finanspolitisk samordning. Varje sådant förslag måste prövas på egna meriter. Det går inte att säga vare sig ja eller nej in till några förslag. Men jag vill understryka att för del tycker vi att ska ha en öppen attityd och en positiv attityd till dessa förslag till ökad europeisk finanspolitisk samordning, till exempel förslag om en gemensam europeisk finansinspektion. Det är uppenbart att det nu i debatten i finns två spår. Det är ett borgerligt liberalt spår om starkare ramverk och starkare kontroller och annat av budgetbalanser och av att staterna sköter sina ekonomier. Sedan finns det ett vänsterspår om att ska betala för . Men oavsett vilket av dessa spår man är inne på inser man att lösningen är mer samarbete. behöver mer samarbete, inte mindre. Det måste vara slutsatsen av den kris som vi nu upplever. Vi i kan inte luta oss tillbaka. Det går bra för när vi jämför oss med det skuldtyngda , men i längden är det inte dem vi vill jämföra oss med. Vi måste lyfta blicken. Det är och och tillväxtekonomierna, globalt, som vi ska konkurrera med. Det räcker inte att vi är bättre än och . Ska bli mer konkurrenskraftigt måste vi långsiktigt erkänna att det krävs en ännu större dynamik i den svenska ekonomin. Arbetsmarknaden behöver liberaliseras. Marginalskatterna vi har de högsta i världen måste sänkas. Företagsklimatet måste stärkas. Investeringar i forskning behöver öka. Men forskningspolitiken ska inriktas det är inte bara mer pengar på de allra mest framgångsrika och duktigaste forskarna. Åldrande kärnkraftsreaktorer måste ersättas med nya. Det var väl det Romson menade när hon sade att energiförsörjningen måste moderniseras. Globaliseringen den nya hårda konkurrensen, som vi utsätts för, måste mötas med ökad konkurrenskraft och mer liberala lösningar. Så kan gå en framgångsrik framtid till mötes. Skolreformerna är en nyckel om ska vara framgångsrikt också i kommande generation. genomförs de mest omfattande utbildningsreformerna på generationer. Vi överger den gamla socialdemokratiska skolpolitiken, där jämlikhet handlade om att ställa samma låga krav på alla. Jag läser nu intervjuer i tidningar med elever som är lite missnöjda. De tycker att det är jobbigare i den nya skolan. Det är mer krävande. Jag är ledsen att säga det, men det har varit avsikten. Ska lyfta kunskapsresultaten kommer också eleverna att behöva plugga mer och anstränga sig mer. Det måste vi våga säga. Kunskap är inte gratis. Men mer reformer kommer att behövas. Det vi har gjort är bara början. Kunskapsresultaten ska höjas. Det kommer att ta tid innan det får genomslag i resultatmätningar och sådant där. När man inför nya läroplaner tar det ett tag. Men resultaten måste höjas. Läraryrkets attraktionskraft måste öka. Studiedisciplinen kommer att behöva öka. Avhoppen från gymnasiet och inte minst yrkesutbildningarna måste minska. Det kommer att ta tid, men steg för steg ska det svenska utbildningsväsendet föras tillbaka till toppen. En avgörande fråga för att bygga ett starkt och konkurrenskraftigt är att vi står upp för att vara ett öppet och tolerant land. I ett där allt fler tycker att vi ska sluta oss och där länder vill sluta sig måste vi stå upp för att vi välkomnar människor med internationell bakgrund och att vi bejakar globalisering och internationalisering. kommer att behöva fler arbetskraftsinvandrare än . Med sin kompetens bidrar de till att utveckla våra företag och vårt välstånd. Men har också ett medmänskligt ansvar, tillsammans med andra länder, att ge människor som flyr undan förföljelse en . Många av de utrikesfödda i har jobb. Det är över 700 000 människor som är utrikesfödda som har jobb i . 70 000 av dem är egna företagare, och i sina företag sysselsätter de mer än 200 000 personer. Men ska vi inte ducka för utmaningarna. Det är alltför många utrikesfödda som inte har ett jobb att gå till, och det är alldeles för många som fastnar i ett utanförskap alldeles för länge innan de får det första jobbet när de har kommit hit. är det av dem som kommer hit som flyktingar och skyddsbehövande och deras anhöriga som har ett arbete . Det tar att komma i arbete. Integrationen är därför fortsatt en av våra stora samhällsutmaningar. I synnerhet gäller det att få invandrare att komma i arbete. Låt oss öppet och ärligt erkänna att varken tidigare regeringar eller vår regering än så länge har gjort tillräckligt för att lösa dessa problem! Utmaningarna är stora. Vi ska vara ödmjuka. Det behövs mer åtgärder. Mot alliansregeringen står tre rödgröna partier, mer splittrade . Hur ska de göra med skatterna? Det är helt olika besked. Hur ska de göra med privata alternativ i välfärden? Det är helt olika besked. Vad ska hända med betygen i skolan? Det är helt olika besked. Vad händer med kärnkraften? Det är helt olika och delvis extremt oklara besked. När det gäller det finanspolitiska ramverket, som har varit så framgångsrikt, är det helt olika besked. I opinionsmätningarna just nu har de rödgröna medvind, som oppositionen ofta har mitt i en mandatperiod. Men ingen har egentligen en aning om vilken gemensam politik ni skulle föra. Det kan ni kanske komma undan med och ett tag till men inte när valet närmar sig. Då kommer ni att tvingas att redovisa en gemensam hållning i viktiga samhällsfrågor. Då räcker det inte med att det enda ni är överens om är att ni är emot alliansregeringen. Då måste ni berätta vad ni gemensamt är för. Utan ett program är ni inte regeringsdugliga. Det finns bara ett enda regeringsdugligt alternativ i denna kammare, och det är alliansregeringen. 65 (S) replik: Det är lite frestande att begära replik om just skolan. Men vi har haft våra debatter om det och kommer säkert att ha det igen. Jag skulle vilja fråga någonting annat. Folkpartiledaren talade i sin inledning om en del olika saker, men det var inte ett ord om jämställdhet. Det tänkte jag ägna åt, för jag tycker att det är någonting som har hänt med . När jag blev aktiv politiskt var det ofta våra två partier och en del andra som drev på för ökade kvinnliga rättigheter i . är det ganska tyst från . Det talas oftare om språktester och annat än om just jämställdhet. Det beklagar jag, för jämställdheten har inte blivit bättre . Det står och stampar. Löneskillnaderna mellan män och kvinnor består. Trots det har regeringen försämrat lönekartläggningen. Vi har sett att 100 000 kvinnor har gått ned i arbetstid för att ta hand om och vårda äldre, för att de inte tycker att äldreomsorgen fungerar på det sätt de tycker att den ska göra. Rätten till heltid gäller fortfarande inte stora kvinnogrupper. Dubbelt så många kvinnor som män drabbas av belastningsskador på jobbet. Och , tror jag, minskar andelen kvinnor i börsbolagens styrelser. En del påstår att det kan vara någon Sabunieffekt, för att jämställdhetsministern faktiskt inte driver den här frågan tydligt längre. Det krävs en ny politik för att driva jämställdheten. Vi har många förslag på hur man skulle kunna göra det. Min fråga till folkpartiledaren är: Varför sitter still i båten? Varför talar ni inte mer om jämställdhet? Är det som har tappat engagemanget, eller är det för att har ett veto mot jämställdhetspolitiken i regeringen? 66 Utbildningsminister (FP) replik: Det är bra att tar upp jämställdhetsfrågan. Jag tror att det är första gången som en socialdemokratisk partiledare, eller ersättare för en partiledare, gör det på mycket i denna talarstol. gjorde det aldrig. Däremot tycker jag att det är en felaktig beskrivning att säga att ingenting händer. Men vi är inte nöjda. Jag får peka på några saker. Det är sant att till exempel i bolagsstyrelserna har utvecklingen med mer kvinnor avstannat. Det är dock mer kvinnor i bolagsstyrelserna än när ni satt i regering, bara för att ta det exempel som du tog upp. Den stora jämställdhetsutmaningen är att vi har en arbetsmarknad som är väldigt tudelad. Den är tudelad på det sättet att på den delen där kvinnor dominerar är det lägre lönelägen, ofta sämre karriärmöjligheter och sämre möjligheter att avancera och utvecklas. Det sammanhänger rätt mycket med att det är den offentliga sektorn, . Det är när vi får in privata alternativ i denna sektor som man plötsligt får en konkurrens. På den manligt dominerade arbetsmarknaden är det högre löner och karriärmöjligheter. Man kan starta företag och driva företag utan att bli misstänkliggjord av politiker på vänstersidan. Det går inte på den kvinnligt dominerade arbetsmarknaden. Då blir man utskälld och misstänkliggjord . Här har vi den riktigt stora utmaningen för framtiden. Låt oss gemensamt se vad vi kan göra. Jag lovar att de lösningar som dina rödgröna allianskompisar föreslår, nämligen att förbjuda kvinnligt företagande på den arbetsmarknaden kommer att flytta jämställdheten tillbaka flera årtionden. 67 (S) replik: Det är viktigt att man talar om jämställdhet. Men det är också viktigt att man utvärderas på de resultat som man åstadkommer. har ni snart suttit vid makten . Oavsett vilken regering vi har är det viktigt att det finns ett genuint engagemang för ökad jämställdhet i . har ett särskilt ansvar i regeringen för att åstadkomma resultat, eftersom ni har en historia att falla tillbaka på. Men då måste vara tydligare i debatten, måste våga utmana och måste våga visa resultat i det ni gör. När vi talar om löner är lönekartläggning ett av de konkreta exempel som har drivit fram ökad jämställdhet i lönesättning. Det har regeringen försämrat. Vi talade om bolagsstyrelserna här. En del tycker att det är lite löjligt. har ett Andersindex. Det visar att det finns fler som börsbolags-vd:ar än det finns kvinnor i börsbolagens styrelser. Vi är beredda att ta steg framåt när det inte händer någonting på detta område. Är berett att göra någonting för att öka jämställdheten i ? 68 Utbildningsminister (FP) replik: Det är bra att vi är inne på arbetsmarknaden, , när vi diskuterar detta. Det är där den stora utmaningen finns. För att förstå jämställdhetsproblemen är det centralt att förstå hur arbetsmarknaden är uppdelad i en offentlig sektor där kvinnor dominerar och i en privat sektor där män dominerar. Det är inte bara detta att det inte går att göra karriär. Lönelägena hålls nere. Du kan väl tala med dina partikompisar i . När det handlar om att uppvärdera akademiska kvinnoyrken, lärare, sjuksköterskor eller någonting annat, är det njet, njet och njet varje gång. Man måste också, , släppa in privata alternativ för att skapa en konkurrens om arbetskraften så att löner utvecklas och det skapas karriärmöjligheter för kvinnor. Det måste löna sig att utbilda sig också för kvinnor. Det gör det för män. För män som blir ingenjörer och ekonomer är lönelägena höga. I de kvinnliga akademikeryrkena hålls lönerna nere. Det är möjligt att ni kallar det för solidarisk lönepolitik, eller vad ni kallar det för. Men sanningen är att det motverkar jämställdhet på arbetsmarknaden. 69 (MP) replik: Det är trevligt att också vill diskutera Europapolitik. Mycket riktigt talar han om två spår i den debatten. Det är inte bara på Europanivå det kan urskiljas två spår. Huruvida det spår som mest hurrar för är det mest liberala kommer framtiden att utvisa. Även i den svenska debatten har vi tydligt två spår där är det enda parti som med sin ökade integration talar om att underställa den svenska ekonomin europrojektet. Jag vill bara konfirmera att det är vice statsministerns hållning i den frågan. Jag är nödgad att ta upp en fråga som utbildningsministern diskuterar alltför lite men där det händer ganska mycket på departementet. Tyvärr är det ganska oroväckande saker på högskolenivån. Den högre utbildningen och universiteten genomgår reformer som inte debatteras särskilt ofta här i . Senast har vi förslaget om att ändra utvärderingssystemet för de högre utbildningarna. Där ville fackmyndigheten inte föreslå det systemet. Högskolorna har kritiserat förslaget utifrån både vetenskap och praktisk erfarenhet.