prot · GZ0971 · 2012-02-16 00:00:00 — Man oroas över att detta inte ska rättas till men också över att diskussionerna om att assistansen kostar mycket pengar kommer att leda till ytterligare försämringar. Kommer och regeringen att ta initiativ för att förtydliga lagstiftningen så att fler inte förlorar assistansen på grund av beslut av Regeringsrätten om grundläggande behov? 44 Statsrådet (KD): Jag vill först rätta om att antalet timmar skulle minskas. Så är inte fallet. Vi ser en fortsatt ökning. När det gäller tvåårsomprövningarna, som det egentligen funnits möjlighet till, har de börjat tillämpas mer aktivt av . Jag tittade på resultatet, så långt vi kan se, av tvåårsomprövningarna och huruvida Högsta domstolens dom har haft inverkan på dem. Jag kan se att när det gäller indragningar ligger siffran på exakt samma nivå som 2010, på . Jag kan också se att i av omprövningarna har man oförändrat eller utökat antal timmar per assistansberättigad. Vi fortsätter naturligtvis att följa utvecklingen, det är viktigt, men det finns ännu inte grund för att säga att det lett till någon dramatisk förändring, utan antalet timmar och antalet personer ökar fortsatt. Ekonomisk krishantering inom EU 45 (M): Jag har en fråga till statsrådet . Med utgångspunkt i den situation som många EU-länder befinner sig i finns det lite delade meningar om hur tillväxt och arbetstillfällen ska komma på plats. De åtgärder som varit mest tydliga är att man för att komma ur en besvärlig situation ska mätta mun efter matsäck, göra åtstramningar och ändra strukturen. Sedan finns det de som hävdar att investeringar av olika slag är den rätta medicinen. Därför är jag nyfiken på vad ministern anser måste komma på plats i EU för att komma till rätta med situationen och lösa de problem som många EU-länder står inför. Jag tänker också på den hårdare konkurrensen inte minst från och . Hur ska vi göra oss gällande i denna globala värld? 46 Statsrådet (FP): Det är en mycket relevant och högst aktuell fråga som ledamoten ställer. Jag tror att man ska tänka i två spår. Vi vet alla att det inte är en ny EU-fond eller ett nytt toppmöte som kommer att få tillväxt på fötter igen, utan det handlar mycket om vad vi gör beträffande den nationella agendan. lyfter fram den globala konkurrensen. Vi kan i detta nu konstatera att det tillverkas fler bilar i , och än i EU-länderna och . Textilindustrin som flyttade från till flyttar vidare till . Det är alltså oerhört viktigt att se vad vi kan göra med våra gemensamma pengar. Därför sliter vi i regeringen med att ta fram en ny långtidsbudget som riktar in sig genom att satsa på infrastruktur, forskning, innovation, utveckling inte på att ge mer pengar i form av jordbruksstöd och till regionalpolitik i en del projekt som kan vara ganska ineffektiva. 47 (M): Jag tackar så mycket för svaret. Vi måste naturligtvis ändra långtidsbudgeten i EU, men det handlar mycket mer om vad man gör i varje enskilt land, framför allt i länder som och , som lite grann står på ruinens brant och får sämre och sämre kreditvärde. Det sägs att vi ska konkurrera med ny kunskap. Varifrån ska de pengarna komma? Det är viktigt att få svar på det för att det ska vara trovärdigt när man säger att investeringar ska lösa detta. 48 Statsrådet (FP): För att gå tillbaka till den nationella agendan vi vet att många EU-länder står inför oerhört svåra och tuffa utmaningar. Här finns inte ett enkelt förslag, det finns ingen quick fix-lösning, mirakelkur, som ändrar allt. Det vi kan konstatera är att fler måste jobba mer och att fler måste jobba längre. Här ser vi en otrolig tillväxtpotential, inte minst i att fler kvinnor skulle behöva yrkesarbeta. Man skulle kunna höja bnp i många EU-länder med om kvinnor och män jobbade lika mycket. Jag var i i i går och lyssnade på , som är ledare i den italienska regeringen. Det var ett oerhört intressant tal han höll. Länder behöver avreglera på många sätt. är ett bra exempel på det. Man måste dra in skatter och se till att tillväxten sätts i fokus. Den inre marknaden binder samman en halv miljard européer. Vi kan göra mycket. Vi har lovat mycket med den inre marknaden, men det finns en hel del som vi har lovat men inte uppfyllt, som att se till att e-handeln kommer på fötter igen och att man får ett mycket större tryck bakom reformer, tjänstedirektivet med mera. 49 (FP): Min fråga ställs till folkhälsominister , som också är ansvarig för alkoholfrågorna och alkoholpolitiken i landet. Två frågor finns på detta område, och vi har inte svaret på någon av dem. Den första frågan handlar om gårdsförsäljning. Den kom upp . Det tillsattes efter ett slag en utredning, som arbetade . Sedan skickades utredningen ut på remiss. Remissvaren har kommit in. har det gått många månader. Vilket är resultatet av denna långa beredningsprocess? Är frågan avskriven för gott? Jag hoppas det. Den andra frågan handlar om hemleverans från Systembolaget. Anser statsrådet att hon ska ha några synpunkter på denna fråga? I så fall, vilka är synpunkterna från statsrådet på frågan om hemleverans från Systembolaget? 50 Statsrådet (KD): Jag tackar för frågorna. När det gäller den utredning som har tittat på möjligheterna att införa en finländsk modell för gårdsförsäljning är såväl utredningen som remissinstanserna tydliga med och eniga om att den modellen inte är framkomlig; den är inte förenlig med . När det gäller den modell som utredningen förespråkar i stället, och som dessutom går ganska långt utöver vad direktiven angav, är de tunga remissinstanserna och de juridiska instanserna eniga om att den modellen för gårdsförsäljning är svår eller omöjlig att förena med ett bevarat försäljningsmonopol. Det är slutsatsen av remissomgången. Fortsatt sker en beredningsprocess. En del saker tar lite . Regeringen är ännu inte framme vid ett gemensamt ställningstagande. Men det som är utredningens förslag skiljer sig ganska mycket från det som vi skrev i direktiven och önskade att få förslag kring. De förslagen var det inte möjligt för utredaren att ge oss. 51 (FP): Jag tackar för svaret. Jag tycker naturligtvis att beredningsprocessen drar ut alldeles för mycket. Jag vill också ge statsrådet en chans att svara på min andra fråga, om hemleverans från Systembolaget. 52 Statsrådet (KD): Jag tackar för den också! Systembolaget har ett folkhälsopolitiskt mål men också ett serviceuppdrag. Systembolaget har ett väldigt gott förtroende hos svenska folket. Man tar ökade marknadsandelar, och jag tycker att man gör det på ett väldigt bra sätt. Systembolaget ska också vara på tå för att anpassa sitt serviceuppdrag, som bolaget inte får tumma på sitt folkhälsouppdrag. Jag vet att Systembolaget har tittat exempelvis på att bättre kunna leverera produkter från små gårdsförsäljningstillverkare till kunder i hela landet. Jag vet också att de har förslag på hemleverans. Jag kan inte ge klartecken för vilka detaljer som vi tycker att det är lämpligt att Systembolaget kan sträcka sig till inom ramen för sitt serviceuppdrag, men låt mig ändå säga att det är viktigt att kunna utveckla serviceuppdraget. Men det måste också vara förenligt med de folkhälsopolitiska målen. 53 (C): Det kan inte ha undgått någon att det är vinter och kallt ute. är det inte antalet minusgrader som spelar roll utan hur det blåser och så vidare. Tack och lov har vi här i möjlighet att få ha det varmt och skönt inomhus. Det kostar dock olika mycket beroende vi försöker hålla värmen inomhus. kan man som elkonsument känna sig tämligen maktlös, speciellt när vi har stora kärnkraftverk som står när det som är kallast fast de lovat att leverera el. Priserna går då upp. En viktig del är att få makt över sin möjlighet att styra över kostnaderna för den elkonsumtion som man har. Om jag förstått det hela rätt har regeringen tagit beslut om en sådan del. Jag skulle vilja höra statsrådet beskriva vad det är ni har beslutat om . 54 Statsrådet (C): Jag tackar för frågan. lät Eon ställa frågan till ganska många svenska konsumenter vad som skulle kunna få dem att ligga sömnlösa och fick svaret att oro för elräkningen är en sådan. Det är ett av skälen till att jag som energiminister har pekat ut att en av mina tre viktigaste prioriteringar är att stärka den enskilde konsumentens ställning på energimarknaden, däribland elmarknaden. Det finns en stor potential för att med hjälp av aktiva konsumenter se till att få en effektivare elanvändning och minska vår elförbrukning. finns om vi får se konsumenterna med rätt verktyg en stor möjlighet att se till att människor kan få kontroll över sina elkostnader. Därför har regeringen fattat beslut om en lagrådsremiss där vi från ger alla elkonsumenter möjligheten att begära timvis mätning och debitering av el. 55 (C): Det låter väldigt bra. Det är alltid intressant att fundera på om det finns några kostnader kopplade till det för den enskilde konsumenten. Det är en följdfråga. Det andra som jag tycker är rätt intressant att fundera kring är om det kommer att påverka elförbrukningen att man som konsument har möjlighet att se vad det är för saker som gör att det går åt mycket el och hur man själv kan spara. Kommer det att påverka den totala förbrukningen av el? Vilken är er bedömning? 56 Statsrådet (C): I förslaget ingår att den konsument som begär att få sin el mätt ska kunna få det utan att åläggas någon extra kostnad. vet vi att av de elmätare som finns i de svenska hushållen är smarta och klarar av den här reformen. Det gör att jag tror att vi kan få en ganska snabb effekt när reformen går i gång . Vi vet att vi har kunniga och välutbildade konsumenter. Många svenska konsumenter vill gärna göra en miljöinsats och effektivisera sin energianvändning. Exakt hur mycket man kan spara både i elanvändning och i kronor och ören i den egna plånboken beror på vilket beteendemönster man har haft tidigare och hur man har levt. Men att man kan spara både energi och pengar genom att bli mer medveten om hur man förbrukar och förlägga användningen rätt, så att man exempelvis sätter på diskmaskinen och tvättmaskinen när förbrukningen och därmed också priset är som lägst, är alldeles tydligt. 57 (KD): Jag vill ställa en fråga till bostadsminister . Vi vet att det råder stor brist på bostäder i hela , speciellt för unga och studenter. genomförde regeringen en hearing utifrån den kartläggning man gjort där man presenterat hur bostadssituationen för studenter kan förbättras. Där nämndes saker som att det råder brist på mark för byggande av hyresrätter, att det finns en bristande lönsamhet och en stor risk i att bygga hyresrätter och att statliga Akademiska Hus behöver släppa mark närmare campusområden, så att det blir attraktivare att bygga. Det är bråttom att få fram fler bostäder till studenter. Min fråga till statsrådet är: Hur ska regeringen arbeta vidare i denna viktiga och förhoppningsvis prioriterade fråga? 58 Statsrådet (KD): Det är riktigt att vi har en mycket bekymmersam situation för inte minst studenter och ungdomar. Det beror både på en generell bostadsbrist vi har byggt för lite under och på att vi har stora ungdomskullar just nu och har fått många fler högskoleplatser . Vi har också en inflyttning mot storstadsområdena och universitetsorterna. Detta skapar den akuta situation som särskilt utmärker sig i samband med terminsstarterna. Vi tillsatte en speciell person som har rest runt i landet för att kartlägga vad det är som sitter fast och gör att vi inte bygger mer. Ett klart intryck som vi fått av den resan är att aktörerna måste samverka mycket mer. Jag tänker på bostadsföretag, studentkårer och universitet och även på kommuner och en del statliga myndigheter. Här händer det just nu saker och ting som är mycket positiva. Det finns ett ökat engagemang och en ökad medvetenhet som bådar gott. Vi vill också jobba vidare med regelförenklingar. Jag har även kallat in Akademiska Hus för samtal om hur de kan hjälpa till genom att till exempel tillhandahålla mark både för byggande av permanenta studenthus och för mer tidsbegränsade bygglov. Det är några exempel på vad vi jobbar med. 59 (KD): Tack, bostadsministern! Jag har själv förutom i pluggat utomlands både i i och i Varanasi i . Vid både de tillfällena fick man som sitt antagningsbesked lite olika tips och rekommendationer på hur man skulle kunna skaffa en bostad. Det är väldigt viktigt att man ökar informationen och att det finns en stor öppenhet att hjälpa unga och studenter in på bostadsmarknaden. Här tror jag att det är väldigt viktigt att samverkansdiskussionerna går just från diskussioner till konkreta handlingar och att man börjar kräva större ansvar från kommunpolitiker men också universitet. 60 Statsrådet (KD): Vi ser att ska universitet kunna attrahera studenter så måste man kunna hjälpa till också med bostadssituationen. Det gavs tidigare möjligheter för lärosätena, universiteten på de större orterna, att kunna också hyra ut studentbostäder genom att blockförhyra eller ge olika typer av garantier. Då blir universiteten själva en aktör och driver på processerna. En del universitet har börjat använda det instrumentet ganska effektivt och kommit en bra bit på vägen. Vi måste titta på hur den tidsbegränsade möjligheten ska hanteras framöver. Vi har också identifierat att Akademiska Hus har markreserver. De kanske inte vill släppa ifrån sig marken för evigt eftersom de kanske ser möjlighet till expansion av universitetsområdena och campusområdena. Men här kan exempelvis instrumentet tidsbegränsade bygglov och modulstudentbostäder vara ett sätt att lösa akuta problem. Vi måste också jobba med att få en bättre fungerande andrahandsmarknad och en generellt sett bättre bostadssituation med hjälp av en långsiktig bostadspolitik. 61 (S): och tog ett utskottsinitiativ i frågan om stöd till länsmuseerna och kulturarvet. Det kändes bra att utskottet och kände behov av arbetsmarknadsåtgärder och en uppryckning av arbetet med digitaliseringen av kulturarvet. Det var därför positivt när kultur- och arbetsmarknadsministern presenterade Kulturarvslyftet, vilket nu är i gång. Även om det har gått väldigt sedan det sjösattes är min fråga till kulturministern: Hur ser regeringens bedömning ut när det gäller ansökningsläget? När kommer regeringen att återkomma till med några detaljutvärderingar av projektet så att vi riksdagsledamöter har möjlighet att följa projektets utveckling? 62 Kultur- och idrottsminister (M): Jag är väldigt glad över att tar upp Kulturarvslyftet. Det är, precis som säger, en väldigt viktig och angelägen reform eller satsning. Redan innan kulturutskottet agerade hade vi samtal mellan och som handlade om: Hur ska vi kunna förena dessa två mål att vårda och värna kulturarvet och se till att många som står långt bort från arbetsmarknaden får möjlighet att komma tillbaka in? har vi lyckats gifta samman båda dessa mål. och jag har haft gemensamma möten. Vi hade diskussioner var och en med respektive Arbetsförmedlingen. Vi har träffat landshövdingarna. I går satt både arbetsmarknadsminister och jag tillsammans med Arbetsförmedlingens chef och den avgående och den tillträdande riksantikvarien för att diskutera upplägget. Det finns också bra information på hemsidorna. Jag återkommer om det. 63 (S): Jag noterar att kulturministern inte kunde svara på frågan om det kommer någon återrapport till inom snar framtid eller . När vi socialdemokrater genomförde arbetsmarknadsåtgärder när vi hade regeringsmakten inom bland annat kulturområdet var borgerligheten extremt kritisk. Det är därför tacksamt att man i varje fall verbalt har ändrat ståndpunkt. Frågan är: Har regeringen praktiskt ändrat ståndpunkt? Då kanske ministern kan redogöra för vilka myndigheter och organisationer som har sökt stöd inom Kulturarvslyftet. Är det i så fall några som än så länge har fått beviljat stöd inom Kulturarvslyftet? 64 Kultur- och idrottsminister (M): Det är inte så att jag inte kan svara . Jag hann inte svara. Vad jag vill säga är att på såväl Arbetsförmedlingens hemsida som och departementens hemsidor finns utförlig information om hur man söker pengar från Kulturarvslyftet. Det har kommit in ansökningar. De har ännu inte hunnit beviljas. Det beror på att det är en stor omställningsprocess, men det finns också ett stort intresse. är det möten på gång såväl lokalt som regionalt, och länsstyrelserna kan spela en viktig roll i detta. När kulturutskottet så önskar kommer jag mer än gärna och berättar om det arbete som jag hoppas blir precis så framgångsrikt som vi önskar. 65 (MP): Min fråga är till statsrådet . Jag ska lite grann följa upp det frågade om. Jag tror på alla dem som mejlar mig, ringer mig och hör av sig till mig och beskriver inte bara upplevelser utan också oro. Det handlar om faktiska förhållanden, hur det är och att de faktiskt förlorar timmar. Det är ingenting som de upplever. Det är en verklighet som många möter . Det är den förändrade tolkningen av 9 § som lett till detta. Jag undrar om statsrådet inte tror på alla de tecken som kommer in och alltså inte behöver göra någonting åt dem. Jag tror inte att jag är den enda som får dem. Eller är regeringen beredd att faktiskt göra någonting så att intentionerna finns kvar? 66 Statsrådet (KD): Tack, , för frågan! Jo, jag tror på berättelserna. Det är enskilda människors berättelser. De kan ha drabbats av en indragning eller en nedsättning i antal timmar. De finns också i vårt land. När jag tittar på den nationella statistiken kan jag inte se några tydliga trender. Jag säger också att vi fortsätter att följa frågan just för att inte negligera problematiken. Man måste ändå titta på den samlade bilden. Den säger mig att indragningarna ligger på samma procent som , nämligen . Den säger mig att nedsättningarna har ökat något från . Den säger också att fler har fått en ökad mängd timmar. De som fått en ökning har ökat från . Men merparten får oförändrat antal timmar. Det ligger på . Det är ingen statistik som indikerar att det är någon dramatisk skillnad. 67 (MP): Tack så mycket för svaret, statsrådet! Detta handlar lite grann om hur man läser statistik. För det första är det fler som har blivit assistansberättigade. För det andra har vi väldigt många fler äldre som kräver fler timmar och har större vårdbehov. Det sker på bekostnad av att väldigt många inte får något alls eller får väldiga försämringar. Det är nödvändigt att man tittar över detta. Det är inte bara upplevelser. Det är ett faktum, och det skapar mycket oro. 68 Statsrådet (KD): Jag har stor förståelse för de enskilda drabbade personerna och för den oro som många kan känna. Men jag måste ändå ha ett faktaunderlag. Det faktaunderlag som jag har innebär inte att det har skett några dramatiska förändringar. Jag har också en ödmjukhet när jag säger att vi fortsätter att följa frågan. Det är bra att tvåårsomprövningarna har börjat göras och att de äger rum regelbundet. Det gjorde de inte tidigare. Det kan ibland ha varit så att det initiala beslutet fattades på ett faktaunderlag som inte var tillräckligt. Det gör att tvåårsomprövningen innebär en förändring. Vi har fortfarande för lite kunskapsunderlag för att både se helheterna och också se detaljerna. 69 (M): Min fråga riktar sig till kulturministern. Regeringen presenterade i budgetpropositionen Kulturarvslyftet. Det innebär att 4 400 personer kan få en anställning med lönebidrag inom kulturarvsområdet . Eftersom det är viktigt att personer på väg tillbaka till sysselsättning efter en längre sjukskrivning kan får arbeta utifrån sin egen ork och förmåga är min fråga till kulturministern: slags arbetsuppgifter kommer personerna inom Kulturarvslyftet att utföra? Kommer man att kunna ta hänsyn till personernas särskilda behov och förutsättningar? 70 Kultur- och idrottsminister (M): Jo, , det kommer att finnas stora möjligheter att anpassa detta efter individerna. Det är särskilt viktigt eftersom det handlar om människor som har varit borta från arbetsmarknaden . Eftersom Kulturarvslyftet inte bara handlar om stora institutioner som statliga museer utan också om ideella föreningar som hembygdsrörelsen och många däremellan, inte minst kyrkorna, finns det stora möjligheter. Det gäller dels arbetsuppgifter som kan handla om att man gör en insats för kulturarvet utomhus det kan vara skog och mark dels sådant som handlar om inventering och digitalisering av ljudband, foton, papper, arkiv, brev och mycket annat. Jag vet att det nu pågår många samtal mellan arbetsförmedlingarna och länsmuseer, arkiv, bibliotek och många andra. Förhoppningsvis kommer de första ansökningarna att kunna beviljas nu . 71 (M): Jag tackar kulturministern så mycket för svaret. Behovet av stöd i arbetet för de personer som har lämnat sjukskrivning och fått anställning inom Kulturarvslyftet är givetvis av största vikt. Jag undrar om det finns några särskilda medel avsatta för att ge stöd på arbetsplatserna i form av arbetsledning eller dylikt. 72 Kultur- och idrottsminister (M): Mitt raka svar är ja. Denna satsning handlar om . Mycket går till löner till dem som ska utföra arbetsuppgifterna. Men mycket går också till arbetsledning eller handledning, vilket är nödvändigt. Detta handlar om viktiga arbetsuppgifter, och de måste ledas professionellt. har ansvar för att utse och kanske i viss mån också handleda eller utbilda handledarna. Det kan vara arkeologer, bibliotekarier, konservatorer och många andra. Det finns mycket pengar avsatta också för detta de facto 270 miljoner. Därmed blir det också en stärkt arbetsmarknad för många inom kulturarvssektorn. Skolbiblioteken och it i skolan 73 (S): Jag vill ställa en fråga till it-minister . Den digitala agendan har höga ambitioner för svensk it-politik, inte minst för it i skolan. har utbildningsministern uttryckt oro för digitaliseringen och användningen av läsplattor av skolan. Vi vet att skolbiblioteken spelar en viktig roll för att stärka elevernas it- och informationskompetens. Men här behövs också ett utvecklingsarbete. Min fråga är: Är it-ministern beredd att med den digitala agendan som plattform gå vidare så att också skolbiblioteken blir motor för barns lärande och ökad informationskompetens och därmed åstadkomma ett förverkligande av den digitala agendan? 74 Statsrådet (C): Jag tackar för denna angelägna fråga. Det är otroligt viktigt att se till att våra barn får digital kompetens och att de får möjlighet att använda digitala lärverktyg i sin utbildning och undervisning. Det är viktigt för som nation för att vi ska kunna stå oss och vara riktigt duktiga på att dra nytta av teknikens möjligheter. Men det är också viktigt för den enskilda individen för elevens möjlighet att få rätt hjälpmedel och för att kunna lära sig riktigt bra. Regeringen har förändrat lärarutbildningen. Vi har förändrat läroplanen. Vi har förändrat alla kursplaner, och vi har tydliggjort i vilka ämnen eleverna ska kunna få digital kompetens. Vi har också tydliggjort att alla barn i svensk skola ska ha rätt att använda och få tillgång till tidsenliga lärverktyg. Det gäller alltså inte bara böcker, som är viktiga, utan också digitala hjälpmedel. I den digitala agendan pekar vi ut it-användningen i skolan som ett av de områden där behöver bli bättre för att hävda sig internationellt och klättra i rankningar när det gäller vilka hjälpmedel svenska elever får använda sig av. 75 (S): Jag tackar för svaret. Jag har läst att ministerns ambition är att ska bli bäst i världen på att använda digitaliseringens möjligheter. Då måste man börja med de unga. Som ministern nämnde visar att ligger i genomsnittet för . Det oroar säkert ministern, och detta duger inte. Ministern måste väl hålla med om att det krävs intensiva diskussioner och samtal från ministerns sida med utbildningsministern och hans departement så att ambitionerna med den digitala agendan och de obligatoriska skolbiblioteken smälter samman till en fruktbar enhet. Det är jätteviktigt för framtida konkurrenskraft. 76 Statsrådet (C): Arbetet med att ta fram den digitala agendan bedrevs brett departementsöverskridande. Alla berörda departement var med i arbetet.