prot · GZ0999 · 2012-04-18 00:00:00 — Du har lyssnat på alla de synpunkter som man har från läkare, sjuksköterskor, tandläkare, socionomer och allt vad det är som står bakom Rätt till vård-initiativet. Jag vill fråga dig: Är det på väg en rätt till sjukvård även för dem? Detta är en viktig mänsklig rättighetsfråga. Vi har fått kritik för detta, men det viktigaste är ju alla människor som far illa . Det finns en utredning som inte har gått ut på remiss som innehåller bra förslag. Vad händer , för att dessa människor ska få den rättighet som de ska ha? 111 (M) replik: Den utredning som finns bereds inom , på och andra departement. Man arbetar med att ta fram ett komplett underlag som man sedan ska kunna skicka ut på remiss. Det är det besked som vi har gett tidigare och det besked som gäller fortfarande. Jag blev glad när begärde replik, för då kan jag ställa lite motfrågor. I sitt huvudanförande var väldigt skeptisk mot och och det fria vårdvalet, utan att på något sätt tala om på vilket sätt det var problem med att drivs som , som det har varit . Som jag förstår är det omvittnat väldigt god kvalitet där. Man ligger, tror jag, längst fram i när det gäller kundnöjdhet, väntetider och medicinsk kvalitet. Det finns inga gräddfiler. Det är ingen som nekas vård, vilket insinuerade inledningsvis. Du får faktiskt utveckla detta lite grann. Handlar det bara om ideologiska skäl från en marxist som inte tycker om privat verksamhet, eller finns det något annat som är ett sakligt skäl som gör att ni inte vill ha mångfald och valfrihet? Det är likadant med vårdvalet i primärvården. Du hävdade att det förebyggande arbetet har tagit stryk. Det är möjligt att det är så på en del håll. Men det är inte lagstiftningens fel, utan det är upp till varje landsting att utforma regelverk som främjar förebyggande arbete och besök och att man tar hand om de mest sjuka och sådant. Det har ingenting med lagstiftningen att göra. När oppositionen skriver i sina motioner och reservationer att det är omfattande problem med lagstiftningen skulle jag gärna vilja ha lite klargöranden. Vad är det för problem med själva lagstiftningen? 112 (V) replik: Jag vill återgå till min replik på , som ändå sitter i regeringen. ((M): Nej, det gör jag inte.) Man bereder och bereder den här frågan, men tar barn och vuxna stryk. De får inte den sjukvård som de har rätt till. Hur länge ska man hålla på och bereda? När kommer det ut? Varför kan man inte skicka ut den utredning som finns på remiss? Det är ju normalt. Då hade man fått in synpunkter från en himla massa håll som man hade kunnat ta med i beredningen. Det är inget normalt förfarande. Det är en utredning som är bra. Den sitter man bereder och låter inte alla möjliga andra instanser, som landsting, kommuner, läkarförbund, vårdförbund etcetera, tycka till om, för att få in synpunkter, om det finns något som brister i utredningen. Varför ligger man på utredningen? Varför kommer den inte ut? Varför ska de här människorna vänta? Det undrar jag, . Sedan kan jag kort svara dig om det andra, men jag vill att du svarar på den fråga som jag ställer till dig i den replik som jag tog på dig. Det handlar om hur vi ser på sjukvård efter behov, på jämlik sjukvård, på vad skattepengar ska användas till och på vem som ska ha makten över sjukvården, om det är valda instanser eller om stora riskkapitalbolag ska ge sig in i hälso- och sjukvården. Vilken makt kommer de bolagen att få? Man kan se hur avlövar själva , den offentliga verksamheten, och slår sönder vårdkedjorna. Javisst, gör man det. Du sade något väldigt roligt. Först sade du: Okej, här har vi en kömiljard, här går det så bra, och det är inga väntetider. Men sedan sade du att specialisterna måste privatiseras eftersom folk satt hemma och väntade och hade ont och inte kom till doktorn. Jag fick inte ihop de två delarna, . Självklart handlar det om att vi lägger ut stora akutsjukhus som stora företag får. Alla vet att det var jättesvårt för någon annan att ta över efter . Den makten vill vi inte ge till riskkapitalister, och vi vill också ha skattepengarna till hälso- och sjukvården. 113 (M) replik: Jag upprepar precis det jag sade alldeles . Jag tror att underlaget, som vi hade fått från utredningen, inte var riktigt komplett. Regeringen bedömer att man behöver mer underlag, så att de som ska ta ställning till det här sedan får ett bra, gediget och fullödigt underlag, så att de också kan ta ställning. Från moderat sida tycker vi att det är viktigt att utvidga rätten till vård också till fler grupper, precis som vi har sagt tillsammans inom Alliansen och tillsammans med . Vi tänker inte backa från det heller, utan det kommer när det underlaget är klart. Jag välkomnar att jag åtminstone fick ett svar av . Det var rätt tydligt. Det är inga kvalitetsbrister som gör att man inte vill ha en mångfald i vården och fler vårdgivare, utan det är enbart ideologiska skäl som gör att marxister i inte ser någonting annat än offentligt driven vård. Vi i vårt parti tycker att det är jätteviktigt med en offentligt finansierad vård som är tillgänglig för alla och jämlik för alla. Men sedan ska det finnas flera utförare, så att man som patient får mer makt. vill ha mer makt som politiker. Jag tycker att det är bra att jag som politiker får lite mindre makt och att medborgarna får lite mer makt. Det är det som vi moderater och vi i Alliansen står för. Det var ett tydligt och bra klargörande. Tack för det! 114 (S) replik: Jag begärde replik på när vårdgarantin kom upp och vårt förslag om patientkontrakt. Vårdgarantin anger inom vilken tid vården ska ges. lanserade också den borgerliga regeringen den så kallade kömiljarden. Tanken med det här delar jag det är ju att få bort köerna jag vill ha sagt det. Men vad vi har sett på vägen är att det också har uppstått en hel del komplikationer med det här. Konstruktionen med en kömiljard inbjöd till fiffel med siffror för att man skulle kunna nå målet. Jag känner till ganska väl. Där fanns det flera olika köer. En del flyttades över till en kö som inte var den officiella kön, och då räknades man inte, så att säga. Läkare har pekat på problemet med att sjukvården prioriterar yngre och friskare patienter på bekostnad av kroniskt sjuka. Det är nybesöken som, så att säga, ger pinnar. Jag, som själv jobbade inom sjukvården, såg hur remisser som hade skickats kom tillbaka. Man bad om att få nya remisser med nya datum. Det var för att få bort några månader som de hade legat och väntat. Vi har upptäckt med tiden att det fanns en hel del sådana bekymmer. Det här pekar regeringen själv på det kan man se i betänkandet. Där säger man att det är viktigt att följa upp den lagreglerade vårdgarantins effekter. En fråga som enligt regeringen är särskilt relevant att följa berör eventuell förekomst av undanträngningseffekter, det vill säga situationer när lägre prioriterade patienter ges vård före patienter som har högre prioritet. Det är utifrån den här diskussionen och det tar jag upp i nästa replikskifte som vi lyfter fram förslaget om patientkontrakt. 115 (M) replik: Jag kan hålla med om att det finns tendenser till fiffel och fusk. Man skapade nya köer och sådana saker. Men så fort vi har fått kännedom om något sådant har vi täppt till hålen. Det ska inte vara på det här sättet, utan man ska räkna alla som väntar. Jag tänker på så kallad självvald väntan. Vårdgivaren har kanske sagt: Visst kan du väl vänta till när doktor är ledig. Så ska det naturligtvis inte vara. Jag tycker att det finns skäl att se över hur vi ytterligare kan skärpa reglerna för att man ska få ta del av kömiljarden. Det har vi också gjort under resans gång. Från början var det . får man också pengar när man uppfyller det här . Detta gör vi för att korta köerna och korta väntetiderna och göra vården ännu mer tillgänglig. Jag tycker att det finns skäl att fundera över om man också ska ta med tiden för diagnostisering. Det handlar alltså om att komma till en magnetröntgen och få andra prover tagna, gjorda och analyserade. Detta ligger liksom utanför det hela . Visst finns det sådana skäl. Men det förtar inte det stora värde som vi har fått med den här kömiljarden, nämligen att vården är mycket mer tillgänglig och att köerna är mycket kortare. När Socialdemokraterna styrde pumpade man in miljard efter miljard till dem som hade långa köer och långa väntetider. Men det hände ingenting, för kravet för att få pengar var att man hade väntetider. har vi gjort precis tvärtom. För att få pengar måste du minska köerna, och det ger en jätteeffekt. Det jag funderar på och som jag också frågade om i mitt anförande i talarstolen gäller det vårdkontrakt som Socialdemokraterna lanserar här. Det ska bygga på att man kommer överens. Vad händer om man inte gör det, om man inte vill vänta på en operation och om man inte vill ha den vårdgivare som pekar ut? Vem har makten i slutändan? Är det vårdgivaren, eller är det den enskilda patienten? 116 (S) replik: Ett problem med dagens vårdgaranti är att det är väntetid vid varje undersökning, varje besök eller varje behandling. Det är inte den sammanlagda väntetiden vi pratar om. Men för patienten eller individen, eller vad vi kallar det, är det viktigt med den sammanlagda tiden. Det är det som det handlar om för den enskilda personen. Det vi föreslår är ett patientkontrakt som omfattar alla delar i hälso- och sjukvården, besök och undersökningar, röntgen och remisser. var själv inne på att vissa delar kanske kunde plockas in i vårdgarantin. Det känns bra att vi möts lite grann. I det här kontraktet, som jag ska precisera, ska det finnas en tidsplan för remisser, återbesök och eventuella behandlingar. Det handlar om att övergången mellan olika vårdenheter fungerar. Och patienten ska inte själv behöva vara den som ringer runt till olika vårdgivare eller kökanslier. Jag som har varit sjukskriven från utskottet vet hur mycket tid man lägger på att hålla på och ringa runt för att man inte får besked. Det ska finnas kontaktpersoner. Man ska veta vem man ringer, för det är inte patienten som aktivt ska vara den som ska gå runt och handla på den här sjukvårdsmarknaden. Vi tror att det här gör att vi faktiskt får en betydligt bättre sjukvård och en humanare sjukvård för patienterna. 117 (M) replik: Jag noterar en sak. Trots att har haft två gånger på sig tog hon inte chansen att svara på: Vem har makten om man inte kommer överens? Men det är för att hon inte vågar tala om att det är politikerna och som ska ha makten. Patienterna ska inte få mer makt när Socialdemokraterna får regera. Det är det som är så tråkigt med det hela. Det är tråkigt att ni inte vågar vara tydliga med att det är detta ni faktiskt vill och står för. Jag tycker förvisso att det är viktigt, precis som säger, att den sammanlagda vårdtiden ska vara kort. Men det vet man ju inte när man söker doktorn . Du vet ju inte vad det är för åkomma eller för sjukdom du har. Därför tycker jag att det känns rätt viktigt att du vet, innan du går till husläkaren eller till vårdcentralen, att du ska få kontakt . Uppfattar läkaren att du behöver komma till en specialist ska det ske inom . Uppfattar specialisten sedan att du behöver en behandling, en operation eller någonting annat ska det inte ta alltför . Med det här vet man, som sagt, kanske inte alltid från början. Det vi gör är att vi skärper reglerna för kömiljarden och vårdgarantin, så att patienter får en så kort väntan som möjligt från början till slut. Tyvärr har inte Socialdemokraterna bidragit någonting till det här. Ni har inga konkreta förslag på hur det ska bli bättre. Det här kontraktet kanske låter fint. Men vad händer om man inte blir överens? Hela upplägget är att vården och patienten ska komma överens. Vad händer om man inte gör det? Där är och helt svarslösa, för de vill fortfarande att ska ha makten och få bestämma. Det tycker jag är jättetråkigt. Vi moderater tycker inte att det ska vara på det sättet i alla fall, kan jag säga. 118 (FP): Det är precis som inledde med att säga. Det här är ett motionsbetänkande, och det spretar. Jag vill först säga några allmänna ord. Jag är stolt över det arbete som och de andra tre allianspartierna bedriver inom det här området. Det händer väldigt mycket. Det som vi också tog upp i samband med läkemedelsbetänkandet är att vi försöker komma till rätta med problem. Det gäller till exempel vårdköer och när vi startar en sådan aktivitet som kömiljarden. Då följer vi resultaten och rättar till problem när vi finner sådant som var inne på. Jag tänker på det som hände i , hur man försökte komma åt pengarna genom att ordna om i de här köerna. Det vi naturligtvis arbetar för är hälso- och sjukvård efter behov. Vi arbetar även för jämlik vård, och där ser vi tyvärr att det finns en åldersdiskriminering. Det finns också problem med att män och kvinnor behandlas olika. Sådant arbetar vi vidare för att komma till rätta med, och får vi nu den lag mot åldersdiskriminering som är på gång är den ett redskap i det sammanhanget. Vi arbetar för kvalitet. Den solidariska finansieringen är grunden, men utförandet kan ske i både offentlig och privat regi. Väldigt viktigt är också patienternas självbestämmande, vilket även var inne på. Det är patienten som bestämmer över vad han eller hon vill ta emot och inte. Det är väldigt viktigt att självbestämmandet finns med under hela livsresan, ända till livets slutskede där vi har exempel på att ingrepp har förvandlats till övergrepp, som brukar uttrycka det. Det sker en självrannsakan inom vården när det gäller att efterhöra vad den enskilde känner är till nytta. En del motioner handlar om det som landsting och kommuner har ansvar för, men det finns en frustration över att det inte alltid går så fort eller åt riktigt rätt håll. Det är dock tillsynsmyndigheten som har ett stort ansvar för att rätta till detta. Regeringen har gjort en rad insatser för att stärka patientens ställning. Här kommer LOV in som ett viktigt instrument. Den inrymmer faktiskt det som Socialdemokraterna tar upp, nämligen certifiering. Man lägger en ribba, och den ska man vara över för att kunna arbeta inom ramen för LOV. Här är det så att landsting och även kommuner måste lära sig att på ett bra sätt formulera vilka krav och certifieringsgrader som behövs. Här finns en hel del arbete på gång. När det gäller patienträttigheterna och den tidsplanerade vårdkedjan har vi en utredning på gång som kommer in på frågan. Men det är inte alldeles enkelt att från början säga att detta kommer att ta så och så många dagar. Det beror ju väldigt mycket på vilken diagnos man kommer fram till. Man har en patient som kommer till primärvården med ett symtom, och så ska man då försöka hitta orsaken till det. Vad som sedan ska göras beror på vilken diagnos det handlar om, och det kan ta olika . Det som är det viktiga är att det är ett flyt i åtgärderna, insatserna och diagnostiken. Tillsynen har skärpts. Patientsäkerhetslagstiftningen är väldigt viktig i det sammanhanget. har fått ökade resurser. Från sida menar vi att hela arbetet med tillsynen bör lyftas över i en egen myndighet, eftersom det har blivit en sådan omfattning på det hela. När det gäller syndabocksletandet vill jag understryka att när det handlar om systemfel är det det man ska fokusera på. Sedan finns det en och annan som inte är en bra vårdgivare, och det ska man naturligtvis också komma åt. Vad gäller har remissvaren kommit in, och de spretar. har sorterat upp dem utifrån olika inriktningar, och arbete pågår för att se vilka förslag som ska läggas fram till . Det finns naturligtvis olika synpunkter från kommun- och landstingssidan om huvudmannaskap och sådant, men jag är övertygad om att denna utredning kommer att landa i bra förslag. Det finns en motion om livets slutskede som har ett eget avsnitt här. Där har föreskrifter om livsuppehållande behandling varit väldigt viktiga. En människa som har legat i respirator ska efter noggrann utredning kunna få sin vilja igenom om man vill avsluta den behandlingsinsatsen. I det här sammanhanget är det också väldigt viktigt med den ställföreträdarutredning som är på väg att komma i gång. I det sammanhanget vill jag bara säga ett par ord om självmord. Som jag också har sagt tidigare i kammaren är begås en fjärdedel av självmorden av människor . Just fick jag några artiklar som tar upp självmord i anslutning till att man har fått en cancerdiagnos. har det funnits arbeten om och sjukdom. Det är oerhört viktigt att vi blir medvetna om att dessa patienter behöver särskilt stöd när de just har fått sin diagnos. I ett tidigare inlägg togs det här med aborterna upp. Jag har upplevt när vi inte hade den svenska abortlagen. Jag har funnits vid obduktionsbordet med kvinnor som har avlidit som en direkt följd av en illegal abort och kvinnor som hoppat från nionde våningen därför att man inte såg någon annan utväg när man hade blivit ofrivilligt gravid. överskrider jag mina , men jag måste ändå understryka att den abortlag som vi har i innebär att vi inte ser några illegala aborter. Barn kommer till världen önskade. Kvinnor föder de barn de har önskat. De av er som hörde i Godmorgon, världen! fick också en redovisning av hur han förändrade sin syn på aborter när han hade varit biståndsminister och sett ute i världen konsekvenserna av de olika ländernas brist på bra abortlag. Den svenska lagen är så utformad att kvinnan själv bestämmer om hon kan ta ansvar för ett barn, och det finns lämpliga tidsgränser. När vi kommer till de mycket sena aborterna har ledamot i rådet just berättat för mig att de beslut man tar om sena aborter handlar om svårt missbildade barn. Det är viktigt. När det gäller det här och så vidare pågår bland barnläkare en diskussion om hur de barn som föds mycket tidigt kan gå ett bra liv till mötes. Är det kanske vård i livets slutskede vi ska ge de här barnen? Det finns nämligen en rad barn som tyvärr går vidare till ett liv med mycket, mycket svåra handikapp utan något medvetet liv. Precis som sade måste professionen få diskutera detta vidare för att komma fram till vilka riktlinjer man ska ha i det här sammanhanget. har jag överskridit min tid , men varav hjärtat är fullt och så vidare. Jag yrkar bifall till utskottets förslag i betänkandet och avslag på reservationerna. I detta anförande instämde (FP). 119 (V) replik: Först vill jag instämma i allt det du sade om rätten till abort, . Jag kan instämma i det sade också. Jag tycker att det är väldigt viktigt att vi har kvar kvinnors rätt till abort och att barn ska födas önskade. Jag skulle egentligen vilja ställa samma fråga till dig som till , om rätt till sjukvård för papperslösa och flyktingar. Jag tycker inte att jag har fått något svar från mer än att man bereder och bereder. Det är egentligen en skam att vi har det som vi har det, att de här människorna inte har rätt till sjukvård. En del landsting har tagit det här beslutet på egen hand, men även där har tagit beslutet är det väldigt mycket som sker på ideell basis och många människor som inte får den sjukvård de ska ha över huvud taget. När kommer det ett förslag som ger gömda och papperslösa rätt till hälso- och sjukvård? 120 (FP) replik: Jag svarar som jag svarade vid en tidigare debatt att vill att den här utredningen ska ut på remiss. Vi driver på och vi driver på. De signaler jag får är att det går framåt i , men jag kan inte ge några tider. Jag ser att landsting efter landsting på eget initiativ inför den här möjligheten. Det tycker jag är utmärkt utifrån en mänsklig utgångspunkt, men också för att vi då får mer och mer fakta om vad det här egentligen kostar. Det finns en kostnadsberäkning i utredningen. Den har ifrågasatts, men det finns andra som säger att den är korrekt. Det är en ganska liten kostnad i förhållande till vad hela hälso- och sjukvården kostar. Det är det svar jag kan ge . 121 (V) replik: Jag bor ju i ett landsting, , som har infört rättigheter, men så länge vi inte har en tydlig nationell rättighet kan vi ändå konstatera att det finns en rädsla för att personalen inte ska förstå och känna till. Människor blir ibland fel bemötta och de vågar inte riktigt. är det så att de ideella, som Läkare i världen och Rosengrenska, för i har också tagit det beslutet, bedriver en väldigt stor del av den sjukvård som de här människorna behöver och har rätt till. Jag hoppas verkligen att den rätten kommer. Det blir en kostnad av att inte ha rätten till sjukvård. Det händer ju att människor får sjukvård i ett alldeles för sent skede därför att de inte fångas upp av den ordinarie sjukvårdsapparaten. Jag hoppas verkligen att rätten till sjukvård kommer och att man faktiskt ser på den kostnaden också. Sedan skulle jag vilja ställa frågan om de patienter som har ME. Det är en grupp som är väldigt hårt drabbad . Jag känner personligen människor som har drabbats av den här sjukdomen och vet att man har tvingats utomlands för att få den specialisthjälp man behöver. Och jag vet att den enhet i som har startat har fått en lång kö med en gång. De kan inte ta emot alla som inte har kunnat tas om hand av sjukvården i övrigt. Jag vet av de mejl jag har fått att man hade väldigt stora förväntningar på att fler partier än skulle säga någonting i den här frågan. Jag har fått förklara för många att en motion inte innebär att förslaget går igenom i utan att man uppmärksammar frågan. Men jag skulle vilja ställa frågan till dig, : Vad tycker och du att man ska göra för dem som har drabbats av ME? 122 (FP) replik: som sådant har inte diskuterat frågan. Själv håller jag på och läser in mig på den. Det här är ett reellt problem och det här är patienter som är illa ställda därför att sjukvården kan för lite och inte tar, skulle jag vilja säga, deras problem på allvar. Det som gör mig beklämd när jag nu läser in mig på det hela är att det inte är någon bra prognos. Man har inte hittat någon riktigt bra behandlingsmetod. Det gör att det också måste till forskningsresurser här för att finna orsaken. Sjukdomen kommer tydligen i anslutning till infektioner som följs av en sådan här abnorm trötthet. Hur man ska behandla är inte klart, men det är väldigt bra att det är fler och fler läkare som börjar intressera sig för den här sjukdomen. På det sättet kan vi också få mer kunskap om hur man ska kunna lägga upp en strategi för hur patienten ska kunna leva ett bra liv med sjukdomen så länge vi inte hittar någon bra behandling för den. Mer än så kan jag faktiskt inte säga , men det är vad jag tycker just . 123 (SD) replik: lyfte fram problematiken med illegala aborter. Då vill jag säga att det inte är så att vi på något sätt vill omöjliggöra aborter i . Vi vill ha fri abort till vecka 12 och efter en prövning upp till vecka 19. Möjligheten till abort ska självklart fortfarande finnas, men vi vill att det ska vara en rimlig abortlagstiftning som tar hänsyn till olika aspekter av abortfrågan. Då tycker jag att vi bör diskutera sena aborter utifrån den medicinska utveckling som har skett när det gäller att rädda barn väldigt . sade i sitt anförande att de aborter som görs sent i graviditeten rör sig om svårt handikappade barn. Då undrar jag om lyssnade på det jag framförde i mitt anförande. Enligt en utredning som har gjort, där man har gått igenom de beslut som har tagits i , en del av Rättsliga rådet, har det framkommit att det gjordes 41 aborter mellan av sociala skäl, där det alltså inte förelåg några fosterskador. Då undrar jag vad har för kommentar till det. Det jag vill framhålla är just problematiken när det görs aborter av fullt friska vid nästan exakt samma tidpunkt som det också går att rädda barn. sade att vi ska ta hänsyn till att de här barnen kan bli svårt handikappade, men det är inte så att alla blir det. Det finns de som räddas väldigt tidigt, som , som kan leva fullt normala liv också. 124 (FP) replik: Först och främst är det för tidigt att stanna vid tolfte veckan. Människor har ju rätt till fosterdiagnostik.