prot · GZ0982 · 2012-03-14 00:00:00 — Åt det hållet vill nämligen jag också gå. När det gäller azofärger var vi överens om att azofärger inte är bra. Sedan ser vi lite olika på hur man ska göra med lagstiftningen och var lagstiftningen ska ske någonstans. har vi faktiskt hittat en överenskommelse där vi vill trycka på EU lite grann, eftersom vi tycker att EU går långsammare fram än vi skulle vilja. Där är vi överens. 93 (V) replik: Vi kan komma ihåg att det förbud mot azofärgämnen som jag hoppas att röstar för innebär att vi ska 1.ha ett nationellt förbud här i och 2.verka för ett förbud på . Jag tolkar dock svar som att nu är för även ett nationellt förbud mot azofärgämnen. Om det inte är på det viset tycker jag att det är viktigt för denna debatt att vi får ett tydliggörande. Det har nämligen inte riktigt varit så när vi har diskuterat frågan i utskottet, och det är därför jag tycker att det är viktigt att få ett förtydligande från . säger att nu ska ta fram nya kostråd. Fast regeringen stoppade ju kostråd, och såvitt jag förstod var det just att man rekommenderade mer närodlat och en minskad konsumtion av kött. Därför vill jag fråga igen: Tycker inte att en svensk myndighet ska kunna ha detta mandat? Förutsatt att det är baserat på en solid grund, vilket det alltid är när våra myndigheter föreslår saker, ska inte en myndighet ha friheten att komma med sådana rekommendationer? Avslutningsvis tycker jag att det är bra att vill utveckla Matlandet så att det verkligen blir ett mervärde för miljön och klimatet. Jag ska därför skicka över vårt förslag om det hållbara Matlandet , så hoppas jag att vi kan rösta igenom det i kammaren. 94 (M) replik: Som jag sade innan ska alla politiska beslut tas med fakta och evidens i grunden. Bygger saker och ting inte på fakta och evidens kan vi inte lagstifta om dem. har fått tillbaka att man ska ta fram mer fakta och evidens inom området. Det ska inte bara vara tyckande och lite politiska vindar som blåser, utan det ska bygga på saker och ting innan vi fattar beslut om det hela. Uppdraget ligger kvar. Jag ser fram emot att läsa om hur vi kan utveckla Matlandet , och jag hoppas verkligen att vi får möjlighet att diskutera detta igen. Det tror jag också att vi kommer att få . 95 (FP): Livsmedel är ett område som engagerar många. Vi kan alla förhålla oss till dessa frågor, som omfattar så många perspektiv: hälsa, ohälsa, matglädje, turism, företagande, handel, överlevnad, djurhållning, miljö och klimat, etik, forskning och ibland även kemikalier. Det finns förstås också många andra perspektiv. Betänkandet vi debatterar, Livsmedelskontroll, handlar om motioner från allmänna motionstiden. Jag vill börja med att yrka bifall till förslaget i betänkandet och avslag på reservationerna. Det ligger mycket makt i att vara konsument och ännu mer makt om vi blir aktiva konsumenter. Personliga matvanor är ett område där det är angeläget att skapa goda förutsättningar för medvetna val. Det finns också ett stort intresse för miljö- och klimatfrågor hos konsumenterna även vad gäller livsmedel. Många vill konsumera på ett hållbart sätt. Med anledning av att frågan om klimatpåverkan, kostråd med mera har nämnts i debatten skulle jag vilja passa på att ta tillfället i akt och hänvisa till betänkandet. Det finns nämligen på s. 17 en beskrivning av ett interpellationssvar från : Landsbygdsministern tydliggjorde att regeringen inte har stoppat arbetet med miljösmarta kostråd. Anledningen till att regeringen drog tillbaka notifieringen av kostråd var att omfattande omarbetningar behövdes och att regeringen bedömde att dessa bäst gjordes av . Kostråden ska vara myndighetens, inte regeringens. Jag skulle vilja framhålla att det också påtalas att det i förvaltningsanslaget finns pengar avsatta för aktiviteter kring just matens klimatpåverkan . Även den offentliga sektorn har en viktig roll. har varit inne på just den offentliga upphandlingens roll. ska enligt regleringsbreven stödja kommuner och landsting i deras roll att ta fram handlingsprogram för offentliga måltider i förskolor, skolor, äldreomsorg med mera. Det kan till exempel gälla offentlig upphandling av mat, hållbar mat, samverkan mellan skola och primärproduktion samt projekt där maten används som ett pedagogiskt verktyg. Jag ska nu beröra några andra frågor i betänkandet som också har varit uppe i debatten tidigare. Det gäller märkningen av livsmedel. beslutades om en ny EU-förordning om livsmedelsinformation till konsumenterna. Obligatoriska bestämmelser om ursprung har utvecklats till exempel när det gäller honung, frukt och grönsaker, fisk och nötkött. Genom EU-förordningen kommer uppgift om ursprungsland eller härkomstplats även att vara obligatorisk för kött av svin, får, get och fjäderfä . Det är positivt att reglerna för livsmedelsmärkning förtydligas genom den nya förordningen. Kommissionen har fått i uppgift att efter utvärdera konsekvenserna. Utskottet utgår ifrån att regeringen återkommer med förslag i frågan när kommissionens konsekvensrapport har presenterats. När det gäller frågan om märkning av maten som serveras på restauranger anser utskottet att det finns ett värde i förbättrad information till konsumenterna, inte minst när det gäller ursprungsmärkning av kött. Utskottet uppmanar regeringen att inleda en dialog med hotell- och restaurangbranschen i frågan om hur informationen till konsumenterna kan förbättras. Regeringen har gett i uppdrag att analysera hur ett nationellt regelverk som begränsar användningen av industriellt framställda transfettsyror i livsmedel kan utformas. I uppdraget ingår att kartlägga andra länders erfarenheter och effekterna av lagstiftningsförändringar avseende transfettsyror. Vidare ska effekter av andra åtgärder som har vidtagits för att minska andelen transfettsyror belysas. Uppdraget ska redovisas till . Märkning av livsmedel är verkligen viktigt, inte minst för dem som kan drabbas av sjukdom genom att äta något de inte tål. Allergiker och gluten- och laktosintoleranta är några av många som betonar vikten av märkning. har föreskrifter om märkning och presentation av livsmedel. Märkningen enligt dessa föreskrifter får inte vara sådan att den på ett avgörande sätt skulle vilseleda köparen. Märkningsuppgifterna ska vara lätta att förstå, väl synliga, klart läsbara och beständiga. De får inte på något sätt döljas, skymmas eller avbrytas av annan text eller illustration. Märkningsuppgifterna ska anges på svenska. Det har skett betydande förbättring . Men det finns alltid en förbättringspotential. I den nya EU-förordningen om livsmedelsinformation till konsumenterna skärps bland annat kraven på läsbarhet. Det är något som många välkomnar. behöver man inte uppfattas som en konstig konsument när man står och lusläser etiketter. Det är allt fler som gör det av olika skäl. finns i många affärer specifikt märkta hyllor för olika typer av . Branschen känner av konsumenternas efterfrågan, och många organisationer bidrar till att lyfta konsumentperspektivet. Behovet av märkta livsmedel kan ha helt olika grund. För en del handlar det om en etiskt eller religiöst baserad diet. För andra är det påtvingat av hälsoskäl. Vi kan konstatera att azofärger fortfarande förekommer, bland annat i godis och snacks. I betänkandet påtalas att användningen av azofärgämnen som livsmedelstillsats är harmoniserad inom EU genom EU-förordning. Utskottet konstaterar i likhet med motionärerna att det är väsentligt att den mat vi äter är säker. Särskilt när det gäller barn och unga är en försiktighetsansats angelägen vid riskvärderingen. Utskottet anser därför att regeringen med kraft ska verka för att ett förbud mot azofärgämnen som livsmedelstillsats återinförs i inom ramen för . Vidare bör regeringen verka för att en nationell, frivillig överenskommelse träffas med branschen om att branschen ytterligare begränsar användningen och saluföringen av livsmedel som innehåller azofärgämnen. Regeringen bör också verka för att förbättra tillsynen över det regelverk som gäller azofärgämnen i livsmedel. Slutligen, herr talman: valfrihet förutsätter god information. Viljan att värna bland annat hälsa, djur, klimat och miljö är viktig och viktig att ta fasta på. Så är även möjligheten att genom sina inköp påverka utvecklingen. Information och märkning är viktigt för allt fler. Men det är även kunskap. Jag tycker att det är glädjande att regeringen arbetar aktivt med att förbättra informationen. Vi får inte glömma bort det globala perspektivet. Den globala handeln är oerhört viktig, inte minst för utvecklingsländerna. Det är alltid en viktig fråga för att framhålla i dessa debatter. 96 (C): Herr talman, riksdagskolleger och åhörare! En del av betänkandet om livsmedelskontroll handlar om upphandling av livsmedel. Jag tänker fokusera mitt anförande på just denna del. Upphandling av livsmedel är otroligt viktigt. Jag tycker personligen att det är viktigt. Det är viktigt för barn, elever, gamla och sjuka som äter i det offentliga köket . Tre miljoner mål mat serveras i det offentliga köket . Det är viktigt för livsmedelsproducenter. Det finns ett stort värde i matkonsumtionen i det offentliga köket och därmed ett stort intresse av att vara leverantör till det. I regeringens vision om som det nya matlandet är de tre miljoner mål mat som serveras i det offentliga köket ett av fem prioriterade områden. Det ska vara god och näringsriktig mat som serveras på skolor och äldreboenden, till exempel. Detta är en funktion i den offentliga verksamheten. Barn behöver näring för att kunna lära sig också . Förhoppningsvis får de frukost hemma. Barn behöver få ett bra mål mat mitt . Gamla på våra äldreboenden behöver näring för att hålla sig friska. De som finns på våra sjukhus behöver näring för att bli friska. Måltiden utgör ofta dagens höjdpunkt på våra äldreboenden. Då ska inte maten bara vara god utan måltiden ska också vara en stor upplevelse. Man kan konstatera att mycket har gjorts men att mycket återstår att göra. Låt oss ta skolan och skolmaten, till exempel. Det har inte varit uppe i debatten här tidigare, men under förra mandatperioden ändrade alliansregeringen skollagen. sades det i skollagen att skolmaten skulle vara avgiftsfri punkt. står det i skollagen att skolmaten dessutom ska vara näringsriktig. Man kan tycka att det är självklart. Men för den som är offentlig upphandlare är det ett viktigt styrmedel. Det är ett viktigt styrmedel från alliansregeringen och från den här som har antagit skollagen, som anger att upphandling av livsmedel ska styras mot kvalitet och alltså inte bara mot lägsta pris. För mig och är det självklart att upphandlare ska ställa kvalitetskrav på maten. Man ställer kvalitetskrav när vi köper brandbilar och annat. Det är klart att man ska ställa kvalitetskrav också när man köper mat. Maten ska vara näringsriktig, den ska vara god och den ska vara producerad med god miljöhänsyn och gott djurskydd, för att ta några exempel. Men många offentliga upphandlare i kommuner och landsting har känt en osäkerhet, och de har inte vågat ställa krav. Det har funnits en kunskapsbrist. Man vågar inte. För att inte göra fel har man därmed handlat upp livsmedel av en alltför låg kvalitet. Man har inte vågat ställa kvalitetskrav. Därför har regeringen gett resurser till för att stödja offentliga upphandlare när det gäller att ställa miljökrav. Vi har också gett uppdrag till att göra ett nationellt för att stödja kommuner och landsting i att ta fram handlingsprogram. Det är en sak för upphandlaren att ställa krav, men upphandlaren behöver också ha en politisk uppbackning. Mindre än hälften av kommuner och landsting har en livsmedelspolicy. Man behöver ta den politiska backuppen först, och sedan ska man ge upphandlarna stöd och råd. Man kan fortsätta med att konstatera att det finns stöd för kommuner och landsting som vill ställa kvalitetskrav på livsmedel när det gäller god miljöhänsyn och gott djurskydd. Men det har funnits en rättsosäkerhet, vilket har varit uppe tidigare i debatten. Jag är glad att det finns flera rättsfall, tidigare i och senast i , där det har blivit tydligt att exempelvis har fått rätt utifrån notera förslag på kriterier för livsmedelsupphandling. Vad jag förstår kommer inte Servera att överklaga. har det varit många som har velat ställa krav, men det har nästan slentrianmässigt överklagats av de stora drakarna och grossisterna Servera och Menigo. Från att man slentrianmässigt har ställt krav blir det nu möjligt att som upphandlare undvika att till exempel djur behandlas med antibiotika och att djur transporteras än . Det är också viktigt att kunna kräva att ett djur är bedövat före avblodningen vid slakten. Detta är otroligt viktigt, och jag tror att fler kommuner nu kommer att våga följa efter. Många har haft viljan, men inte tillräckligt många har haft modet. Jag var inne på strax före debatten här, och jag såg att med flera grannkommuner nu går in och ställer denna typ av krav. Det är oerhört positivt. finns inte bara stödet från och , utan nu finns också denna tydligare rättssäkerhet. Vi vet vad som gäller. Det är bra. Det är bra för dem som äter maten i det offentliga köket. Det är bra för dem som levererar till det offentliga köket. Man ska också tänka på att man kan dela upp upphandlingar. Man kan som upphandlare på ett smart sätt göra det lätt för producenter som finns i kommunens eller närhet. Jag lyssnade på kommuns kostchef och fick höra hur de på ett smart sätt jobbar med sina upphandlare. ligger lägst i landet när det gäller hur mycket de lägger på varje skolmåltid. Men de har en fantastiskt bra skolmat. Det finns kött, fisk och ett vegetariskt alternativ . Om man har lokalt producerad mat och tillagningskök på skolor och äldreboenden kan man både ha en bra ekonomi i den kommunala kostverksamheten och en bra kvalitet. Det är viktigt att ta med sig. Förut har det varit så att man har tagit det lägsta priset. Då blir det mycket halvfabrikat, och sedan blir det ändå dyrare och dåligt. Då har ingen vunnit någonting förutom de stora grossisterna kanske. Jag vill avsluta med att det här inte bara är bra för dem som äter i det offentliga köket. Tydligheten och det stöd som finns där ute är inte bara bra för dem som kan leverera till det offentliga köket, utan det är också bra för totalt som matland. Det blir en tydlighet. Den offentliga upphandlingen och den offentliga maten är en av fem delar i det nya matlandet. Jag vill avsluta med att yrka bifall till förslaget i betänkandet och avslag på samtliga reservationer. 97 (V) replik: Det är jättebra att ni vill att skolmaten ska bli bättre, . Det vill vi i också. Det är därför vi avsätter extra pengar för att skolmaten och maten inom äldreomsorgen ska bli bättre. Ni i röstar mot det. Vi har också avsatt extra pengar för att man ska kunna öka den ekologiska produktionen av mat. Ni i och de andra borgerliga partierna röstar mot det. Jag pratade tidigare om transfetter. Vi vet att i synnerhet ungdomar får i sig väldigt stora mängder transfetter. Det finns mycket transfetter i bakverk och snabbmat. Transfetter är helt onödigt. Det tillför inte maten någonting. Det var därför den här kammaren beslutade att transfetter ska förbjudas. har det gått det beslutet. Ditt parti sitter med i regeringen, , och än så länge har vi inte sett något. ska det redovisas någonting . Vi vet inte ens om det blir ett förslag på ett förbud mot transfetter. Varför tar det så , ? Kommer det att bli ett regelrätt förbud mot industriellt framställda transfetter ? Avslutningsvis vill jag säga att jag lyssnade på radiointervjun med miljöminister förrförra lördagen. Hon konstaterade att köttindustrin är ett miljöproblem. Det är därför vi i vill ha en handlingsplan för mer vegetarisk konsumtion och en minskad köttkonsumtion. Vi vill till exempel ha vegetariska på skolor, äldreboenden och andra platser. Ni i är emot det. Vilka förslag har ni för att minska köttindustrins miljöbelastning? 98 (C) replik: Tack för intressanta frågeställningar, ! När det gäller detta att öronmärka pengar till kommunerna vill jag säga att jag är för att man som kommunpolitiker ska kunna göra sina egna prioriteringar och att kommunerna får pengarna i en påse. och öronmärker pengar till att handla ekologiskt eller till skolmaten. Som jag sade i mitt anförande tycker jag att skolmaten ska vara bra. Den ska vara näringsriktig. Jag noterar att inte har lagt fram något förslag om att den inte bara ska vara gratis. Det är alliansregeringen som har drivit igenom att skolmaten också ska vara näringsriktig. I blir de kanske med något slags periodicitet uthängda för att lägga väldigt lite pengar på sin skolmat. Sedan säger de till samma journalister som hänger ut dem: Kom och ät maten! När de kommer och äter maten märker de att den är fantastiskt bra. Det handlar inte om pengarna utan om hur man gör maten och att man har tillagningskök på varje skola och på varje äldreboende. Man ska laga maten från grunden. Då behöver man en livsmedelspolicy, . Mindre än hälften av kommunerna har en livsmedelspolicy. Jag tror att det är där man ska börja. Jag har ingenting emot att man har köttfria dagar i det offentliga köket, men det är fel att börja med att säga att vi ska ha en köttfri måndag innan vi har en livsmedelspolicy som kanske gör att man kan ha vegetariska alternativ . Det är bättre att ha vegetariska alternativ än att tvinga alla att vara vegetarianer en gång . 99 (V) replik: Jag noterar att vill ha vegetariska dagar . Lägg fram det förslaget, , och jag lovar dig att ni kan räkna med stöd när vi röstar om det. Kom inte och säg att är emot att vi ska ha en näringsriktig mat i våra skolor! Självklart ska vi ha det, men jag tycker inte att det är riktigt sjyst mot skolorna att man å ena sidan ställer ökade krav och å andra sidan inte tillför några nya resurser. Det är viktigt för skolorna att de har resurser att köpa in bra mat, ekologisk mat och näringsriktig mat. Då behöver vi extra pengar, men det är någonting som ni har röstat emot. Jag tycker att det är olyckligt. Jag fick inget svar på frågan om transfetter. Jag kastar över frågan igen. Varför tar det så ? Kommer det verkligen att bli ett förbud mot industriellt framställda transfetter såsom vi beslutade i den här kammaren? 100 (C) replik: Låt mig börja med den andra frågan om transfetter. Precis som sade kommer det en redovisning . Jag vill inte föregå den. Jag tycker att det skulle vara bra om varje kommun hade en livsmedelspolicy som säger att man ska ha ett vegetariskt alternativ . I har man ett fiskalternativ, ett köttalternativ och ett vegetariskt alternativ . Men jag tycker inte att man ska börja med att säga att det ska vara en köttfri dag, en köttfri måndag, i en kommun innan den ens har en livsmedelspolicy. I landsting använder man till exempel mycket bomull. Bomull har en stor miljöpåverkan. Ska vi ha en bomullsfri tisdag? Det blir lite löjligt. Man ska börja med att i grund och botten ha en bra kostverksamhet och en livsmedelspolicy som säger att det ska finnas vegetariska alternativ . Då tror jag att man kan få barnen i skolan att inte rösta med fötterna. Man har ju sett exempel på att de går till i stället när man har haft köttfria . Vad har man vunnit om de går och köper snabbmat i stället för att äta maten i skolan? Jag tror att det är viktigt med funktionen skolmat för att barnen ska kunna lära sig också . Då behöver vi öka värdet av skolmaten, men därmed inte sagt att man måste tillföra nya resurser. Det ska finnas tillräckliga resurser, men det ska också finnas en kostpolicy som gör det möjligt att ha tillagningskök i alla skolor och på äldreboenden. Diskussionen om cook and chill finns även i kommuner där stöttar. I har man till exempel tänkt göra ett stort centralkök och sedan skicka ut maten. Det är inte en bra måltidsverksamhet. strider för en måltidsverksamhet där man tillagar maten från grunden ute på skolorna och äldreboendena. Då blir det bra mat, men den behöver inte nödvändigtvis bli dyrare. 101 (S) replik: Jag noterar att naturligtvis talar sig väldigt varm för Matlandet . Vi har haft den här diskussionen förut, och jag, och den har säkert förts med andra också. Ett av syftena med Matlandet är att öka mervärdet på den svenska matproduktionen. Därvidlag är vi faktiskt helt överens. Jag tycker att det är viktigt att vi har en hög kvalitet på den svenska matproduktionen. är det så att som Matlandet har introducerats har den svenska matproduktionen och konsumtionen av densamma sjunkit. Det har lett till att konsumtionen av svensk mat i förhållande till importerad mat inte ökar utan minskar. Offentlig upphandling, som valde att lägga vikten vid i sitt tal, är en mycket väsentlig del av inköpen av all mat i . Det tror jag att håller med om. Då ställer jag frågan till : Vad har Matlandet tillfört den offentliga upphandlingen? kan vi konstatera att den del av svensk matproduktion som konsumeras sjunker. 102 (C) replik: Jag delar oro. Vi pratar om många decennier av minskande livsmedelsproduktion i och ökande behov av import. Jag tror att vi gemensamt i den här kammaren behöver ta tag i detta och se vad vi kan göra för att säkra livsmedelsproduktionen i . Det handlar om flera olika delar. Matlandet har haft betydelse för att lyfta fram mervärden hos svenska livsmedel, och det är det främsta syftet. Sedan ska vi inte bara fokusera på att exportera, utan vi ska också fokusera på att nyttja de livsmedel som kan produceras i till exempel i det offentliga köket. Jag ser väldigt positivt på den tydligare rådgivningen från . Det är en tydlig del av Matlandet . Det är inte för inte som de har fått mer pengar och tydligare uppgifter, och det är likadant med . Det kan man se som en del i Matlandet . Rättsosäkerheten börjar bli mindre. Jag hoppas att kommun får efterföljare, för nota bene, de använde kriterier och fick rätt, och verkar det som att det är slut med de tidigare rutinmässiga överklagandena från de stora grossisterna. De fattar väl själva att det inte har varit så bra för deras varumärken att ständigt överklaga upphandlingar som vill ställa krav på miljö och djurskydd. Jag är glad att vi nu kan se en utveckling där kommuner vågar ställa krav. Det är en del i Matlandet . 103 (S) replik: Jag är också, precis som , väldigt glad åt att kommuns överklagande blev positivt bemött. Men faktum kvarstår, och så kommer det att vara , att fortfarande kommer de offentliga upphandlingarna av mat i väldigt stor utsträckning att vara kopplade till de regler som finns , och dess värre vågar bara de stora drakarna lägga anbud. Det är ett bekymmer i sig, för det kommer att ta tid innan vi får mer ekologiskt odlade produkter i de offentliga upphandlingarna just av det skälet att det är ganska krångligt. Det är komplicerat, tar mycket kraft och kräver mycket kompetens från leverantörerna och producenterna att vara med i de här större upphandlingarna. är det också så, även om det är ett steg i rätt riktning, att man inte kommer att våga lägga de här anbuden för att det inte lönar sig. Då är frågan till : Kommer den borgerliga regeringen, och framför allt som är främjare av Matlandet , att lägga extra mycket kraft på den offentliga debatten och komma med utfästelser från regeringen som styr åt att man ska främja den svenska matproduktionen vid upphandlingar och skapa de utbildningsarenor som behövs? har en mycket positiv inverkan, men de har alldeles för lite resurser och för lite personal för att kunna åka runt och utbilda alla upphandlare. Kommer regeringen att ha den offensiva attityden att nu har det hänt saker, nu måste vi agera, och vi hoppas att alla följer exempel? 104 (C) replik: Precis som konstaterar är jag väldigt glad och nöjd över att det verkar som att vi har fått en tydligare rättssäkerhet och över att kommun kan få flera efterföljare. Men det är viktigt att se bidrag till det här. Det är kriterier som kommun och andra har använt. De har fått ökade resurser, och jag tycker att de gör ett väldigt bra jobb. Sedan är det inte regeringen som gör de specifika upphandlingarna.