prot · GZ0983 · 2012-03-15 00:00:00 — Jag tycker att det ska kunna utgöra skäl till att man kan få dela askan. Grundinställningen är, som sagt, att man måste vara väldigt restriktiv. 112 (V) replik: Jag kan förstå att man ska vara restriktiv och att askan inte ska delas. Men jag har svårt att förstå att det absolut ska grundas på tro om det ska göras undantag. Jag anser att vi alla ska ha samma rätt inför lagen. Människor har givetvis rätt till sin tro, men man måste också ha rätt att inte tro och ändå bli behandlad likadant av lagstiftningen. Alla måste ha samma möjlighet och få en rättvis bedömning inte grundad på tro utan på egen uppfattning. 113 i (S) replik: Jag kan hålla med . Vi måste givetvis ta hänsyn till enskilda människors och anhörigas önskemål. Det är just anhörigas önskemål som kan skapa komplikationer. Det har även gällt tiden för begravningar att anhörigas önskemål skapar komplikationer. I ett sådant här fall kan jag se att det kan bli komplikationer. De anhöriga är inte överens om begravningsplats. Det är en fråga som dyker upp ganska ofta. Man är inte överens. Ska det vara i eller i ? Frågan är om det ska vara skäl till att man får dela. Jag tycker att det är en ganska god grund när man säger att det ska hanteras med hänsyn till en stark religiös sed. Det kanske inte är den enskildes sed utan att religionen innehåller detta. Jag tycker att det är klokt att vi har en restriktiv hållning och att det ska finnas synnerliga skäl. 114 (M): Ungefär sex och en halv miljon av oss svenskar tillhör . Därmed torde vara den största folkrörelse som vi har här i landet. Trots att det nu har gått staten och kyrkan skildes åt är det många kyrkliga frågor som vi kommer att behandla här i kammaren. antog 1998, med justeringar 2009, lagen om , vilken bland annat reglerar som trossamfund, dess organisatoriska uppbyggnad, kyrklig egendom och kyrkans arkiv samt kyrkoavgiften. Kyrkoordningen är det grundläggande dokument som reglerar det inomkyrkliga regelsystemet och som beslutas av kyrkans högsta beslutande organ, nämligen kyrkomötet. Den första kyrkoordningen antogs 1999 och har sedan ändrats så gott som . Ett antal principbeslut började tas och har fortsatt fram till dess att kyrkan och staten skildes åt . Det är mot bakgrund av dessa lagar och dokument som man får läsa de 14 motioner som behandlas i betänkandet. Jag tror att vi måste bli betydligt tydligare i vårt förhållningssätt mellan och staten. Alltför många lika frågor debatteras fortfarande på såväl kyrkomötet som här i riksdag. Det vet jag eftersom jag också är ledamot av kyrkomötet. Det blir något slags moment 22 av det hela. Vem ska bestämma vad? Jag tänker speciellt på frågan om fri församlingstillhörighet, där motionären tar upp frågan om att man ska få möjlighet att tillhöra vilken församling man vill oavsett bostadsort. Detta har vi moderater motionerat om på kyrkomötet. Just denna fråga har inte beslutats vare sig av kyrkomötet eller av oss här i riksdag. är efter kyrkans ändrade relationer med staten ansvarig för den största sammanhållna delen av vårt svenska kulturarv. För att kunna ta detta ansvar får en viss ersättning av staten som vi beslutar om här i . är det fram för just kulturhistoriskt motiverade merkostnader i samband med vård och underhåll av kyrkliga kulturminnen. Det kan gälla kyrkobyggnader, men det kan också gälla begravningsplatser och kyrkliga inventarier. En av motionerna behandlar just frågan om kyrkoantikvarisk ersättning till begravningsplatser, och jag vill framhäva att man har pengar till detta. Ersättningen fördelas på nationella nivå av kyrkostyrelsen som beslutar just om ersättningsramarna mellan stiften. Sedan är det stiftsstyrelserna som i sin tur beslutar om kyrkoantikvarisk ersättning på grundval av vad församlingarna ansöker om inom respektive region. Det är en viktig markering att vi tycker att kyrkan står för ett kulturarv som berör oss i vår svenska historia. Många av motionerna i betänkandet tar upp viktiga frågor kring tro av olika slag, alltifrån det fortsatta förhållandet mellan kyrkan och staten vad gäller lagar och beskattningsrätt på begravningsverksamheten till människors rätt att bestämma över metallen i sin kropp. Den sistnämnda frågan tycker jag är nog så viktig också ur ett miljöperspektiv då man vid kremering får ut ca miljöavfall som inte förbränns. Det är ofta titan eller andra implantat som knä- och höftleder som finns i våra kroppar. är det kremering som är det vanligaste jordfästningssättet. av alla avlidna kremeras . Då är frågan om de överblivna metallerna viktig eftersom de påverkar miljön negativt. Jag har som kyrkonämndens ordförande i min hemstad varit ute i verksamheterna runt om, bland annat på krematoriet. Jag har sett hur de icke brännbara delarna från kremationen från olika stoft samlas ihop och sedan gravsätts på annan mark än där det ursprungliga stoftet grävs ned. Implantaten är oftast för stora för att gå ned i en urna. Det är vanligt att man gör på detta sätt runt om i , och det är inte bara i som man gör det. Detta tycker jag varken känns etiskt eller särskilt miljövänligt. Metallerna bryts ju inte ned i jorden. I ett par av våra grannländer, bland andra och , återvinns dessa metaller, och det kan kanske vara en fråga också för oss här i . Därför välkomnar jag att regeringen har aviserat att man kommer att bereda frågan och återkomma till oss i redan under detta år. Jag tror att trosfrågor kommer att diskuteras även fortsättningsvis här i denna kammare då frågor kring just tro ofta handlar om vardagen runt omkring oss och att de lagar som reglerar detta stiftas här i . Det vore önskvärt om vi kunde diskutera dessa frågor utanför partipolitiken. Jag välkomnar därför att mitt parti har tagit beslut om att inte ställa upp under partibeteckningen i nästa års kyrkoval. Men detta måste naturligtvis vara ett val för varje parti. Den process som vi satte i gång bör fortsätta så att vi med tiden får en kyrka som är fri från staten. Demokratiska processer har alltid en tendens att gå långsamt, och det kanske är nödvändigt eftersom det är viktiga frågor som detta handlar om. Jag yrkar bifall till förslaget i utskottets betänkande och avslag på reservationen. 115 SKÅNBERG (KD): Jag vill börja med att yrka bifall till förslaget i betänkandet och avslag på motionerna. I detta betänkande tas ett flertal motionsyrkanden från allmänna motionstiden upp. Alla handlar i någon mening om trossamfund. Det finns flera angelägna motioner om att man inom ska få möjlighet till fri församlingstillhörighet, alltså inte geografiskt bunden som den är . Det tycker jag och i grunden är en god idé. Själv har jag under min uppväxt tillhört en sådan icke-territoriell församling, nämligen Amiralitetsförsamlingen i . Det gick alldeles utmärkt. Jag vet att det finns andra, men de är inte många. Det skulle kunna bli en allmän regel. Men var överenskommelsen kring kyrkans skiljande från staten sådan att detta inte löstes. Ett problem att lösa är att kyrkoavgiften utformas för att man rent praktiskt ska klara administrationen. Då måste man göra det i samband med kyrkobokföringen. Det behövs en tillhörighet till församling och att den är knuten till folkbokföringen. Denna fråga har enligt utskottet ännu inte lösts. Det skulle vara lyckligt om denna fråga kunde lösas, och jag hoppas att utskottet kan medverka till det . Men det har ännu inte gjorts. I betänkandet behandlas två motioner från och , , som har efterlyst att regeringen ska ha en regelbunden dialog med trossamfunden. En överväldigande majoritet av den svenska befolkningen tillhör ett eller flera trossamfund, men detta har fungerat dåligt . Det är bara att erkänna. som jag kan överblicka och framåt har trossamfunden knackat på dörren. Oberoende av regeringssammansättning har det inte varit något större intresse för en sådan dialog. öppnade dörren betydligt mer än vad andra har gjort. Men det har varit mycket att önska. har dessa båda motionärer blivit bönhörda. har tagit sig an att möta religioners företrädare och av allt att döma gjort det på ett öppet och bra sätt så att de känner att man lyssnar på dem och känner att deras frågor tas på allvar och att deras konkreta önskemål lyfts fram. Denna dialog är värdefull. Jag menar alltså att man kan säga att motionerna är tillgodosedda. 116 i (S) replik: Bara en liten kommentar till det sistnämnda: Inte är det som startat upp det här rådet. är ansvarigt statsråd för det , men dialogen är i gång ända . Som jag sagt deltar jag . Rådet är alltså aktivt, och har också tidigare varit det. Jag vet att som statsminister var väldigt intresserad av de här frågorna och att han regelbundet förde en dialog. Kyrkan själv och också andra samfund har beklagat att de inte fått samma gehör från den nuvarande statsministern. Rådet fanns, som sagt, innan statsrådet tillträdde. Men att ett gott jobb görs vill jag inte förneka. 117 SKÅNBERG (KD) replik: Det är helt korrekt. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas .) 16 § Allmänna motioner om mervärdesskatt Föredrogs skatteutskottets betänkande 2011/12:SkU15 Allmänna motioner om mervärdesskatt. 118 HANS (S): Jag tänker använda en del av min talartid till att tala om i . Men först ska jag säga några ord om skrotbranschen. Det är så att bad regeringen att göra någonting åt fusket inom skrotbranschen. Man bedömde att försvann i skrotbranschen på grund av fusk, speciellt med momsredovisningen. Man sade också att detta skulle rättas till med omvänd skattskyldighet, precis som gäller i byggbranschen. svarade finansministern på en skriftlig fråga: Ärendet bereds i . har man alltså berett ett ärende där man inte behöver uppfinna hjulet på nytt. I princip behöver man bara genomföra det som redan finns i byggbranschen. försvinner rejält med pengar. Man kan fråga sig hur många de företag är som försöker leva efter de regler som vi satt upp men som blir utkonkurrerade. Det här duger inte! Det är bedrövligt. Det får inte ta att lösa en sådan här fråga när branschen vill ha en ändring. Därför, herr talman, yrkar jag bifall till reservation 4. Det var skrotbranschen. tänker jag övergå till att lite grann tala om den ideella sektorn. Jag börjar med i . I , som ligger mellan och , finns det ett fotbollslag som heter GOIK. Vi som älskar division 4- och division 5-fotboll vet att det nu börjar dra ihop sig till att gå ut och titta på matcher. var första matchen som jag såg. Vi fick stryk med 80 men ändå. När står och tittar på den fotboll som snart utgår jag från även i drar i gång vet han att hans pappa var med om att starta fotbollsklubben. Han vet också att pappan spelade i klubben och gjorde många mål . Dessutom vet han att hans son spelat där. När nu i vår går ut och tittar på matcher tittar han på sina barnbarn som spelar i samma fotbollsklubb den fotbollsklubb som liksom så många andra fotbollsklubbar byggts och leds vidare av ideella krafter. Det är detta som är styrkan och det som är det fantastiska. Men här har vi i ett problem som vi faktiskt gemensamt närmat oss. tycker nämligen att vi ska införa mervärdesskattesystemet i den ideella sektorn. Vi ska alltså införa det system som vi i tog bort för att underlätta för den ideella sektorn det system som företagarna tycker är absolut krångligast när det gäller att peka ut en enskild detalj i regelverket. Detta system ska vi alltså införa! Men de människor som driver den ideella sektorn vill vara tillsammans med sina barn. De vill kicka boll och de vill sälja varmkorv. Men de vill inte hålla på med momsregler. Det här är viktigt. Vi har varit överens om att driva frågan. Vi har träffat kommissionären, och vi har framfört våra synpunkter. Här hemma har vi varit överens. Finansministern har sagt att han vill driva frågan ända in i kaklet. Vi har samma uppfattning. Lite grann känns det dock som att vi varit i underläge. Själv var jag lite besviken när det var svårt att försöka övertyga och få kommissionären att förstå vad vi menar. Vidare har vi jobbat med en grönbok, för kommissionen vill införa ett nytt mervärdesskattedirektiv. Jag tror att det var tusen remissvar från där det pekades just på detta, men det ignorerades. Den första signalen vi fick var att det i det nya mervärdesskattedirektivet inte kommer att tas hänsyn till den ideella sektorn. Detta var inte speciellt roligt. Men plötsligt händer det som det heter. Om vi i fortfarande vill vara överens om att tillsammans driva frågan ända in i kaklet finns här plötsligt en öppning. Om vi ska ha ett nytt mervärdesskattedirektiv måste nämligen alla 27 EU-länder säga ja eller hur? Därmed har vi med ens en möjlighet. Om jag förstått detta rätt pågår nu ett arbete i kommissionen med att ta fram ett förslag som det sedan ska förhandlas om. Då är det kanske inte så dumt att innan kommissionen målat in sig för mycket i sitt hörn sända signalen att om undantag för och den ideella sektorn inte kommer till stånd kommer vi som land att säga nej till det nya mervärdesskattedirektivet. Om vi vill fortsätta att tillsammans driva frågan ända in i kaklet har vi nu alltså en chans. Vi brukar inte köra med sådana här saker, men jag tror att det här kan vara en bra lösning. Därför, herr talman, känner jag mig i sammanhanget lite komfortabel om vi nu kan bli överens om detta. Ifall vi agerar och håller ihop som vi gjort är det vi som gentemot kommissionen har ett läge. Mitt förslag är att vi hjälps åt på alla håll och kanter och ser till att till sända signalen: Inget nytt EU-direktiv när det gäller mervärdesskatten om inte detta med den ideella sektorn blir löst. Jag hoppas och tror att det inte är något problem eftersom vi varit överens om det hela. Jag hoppas att i och alla andra runt om i landet kan fortsätta att jobba och bidra till den ideella sektorn som betyder så mycket och då utan att behöva hålla på med momsreglerna. 119 (MP): Jag börjar där föregående talare slutade, alltså med den ideella sektorn. Det finns ett särskilt yttrande från S, V och MP. Ofta när det gäller EU tänker jag på en sak, nämligen på den erfarenhet jag har jag har växt upp i och på att vi svenskar är lite väl lydiga. Det är något annat för de länder som var med och grundade EU, för de känner ju att de är hemma i huset. De bestämmer var väggarna ska stå. Vi är lite väl lydiga. Jag uppmanar på intet sätt till att exempelvis bryta mot regler, men jag uppmanar till att ta ut svängarna och tydligt visa var skåpet ska stå. Visa att våra rättigheter och våra vanor i är precis lika mycket värda som alla andras och bör beaktas på det sättet! Jag vet att vi inte är oense i sak. Ingen i denna sal är oense om den saken, tror jag. Men jag tror att vi ska visa lite tydligare var skåpet ska stå nere i . Den egenheten har nämligen den och politiken, oavsett färg, nog haft så länge vi har varit med i EU: Vi har varit för dåliga på att visa var skåpet ska stå. Där hoppas jag alltså att vi kan fortsätta och gärna skärpa tonen. Sedan vill jag också i mitt anförande ta upp en annan sak som egentligen har varit en huvudsak för oss miljöpartister när det gäller allmänna motioner om mervärdesskatt. Det gäller reservation 1, som jag också vill yrka bifall till. Den handlar om flygskatten. Även detta är just nu en väldigt aktuell fråga i EU-sammanhang, när vi märker att det även här är så att unionen faktiskt har tagit ett steg framåt inte så långt som jag skulle önska, men försäljningen av utsläppsrätter när det gäller flygtrafik är någonting som ändå finns på EU:s agenda. Sedan är det intressant att se hur detta frammanar uppror och indignation hos en del länder utanför EU. Det är inte vilka länder som helst, utan det är , och . De hotar med köpbojkott mot europeiska flygplan. Det är märkligt hur man kan blanda ihop saker. Men jag är ändå stolt över att EU har vågat ta steget till införande av utsläppsrätter på flygsidan. Det hade dock aldrig skett om inte andra länder, till exempel , tidigare hade varit inne på att införa skatt på flygbränsle nationellt. Därför menar vi i att det är viktigt som påtryckning, alltså en tydlig riktningsvisare, att vi faktiskt går vidare i och inför skatt på flygbränsle. Det skulle äntligen ge lite mer likvärdiga förutsättningar för de olika transportslagen i om vi kunde göra det. Det handlar inte om att vi tycker väldigt illa om flyget, utan det handlar om att ge likvärdiga förutsättningar och lite grann närma sig en klimatbeskattning. Det är ju ändå så att flyget släpper ut väldigt mycket som ökar på växthuseffekten, och det bör man betala för. I en marknadsekonomi ska man betala för de skador man gör. De ska inte vara gratis. Men i vår värld är de gratis, och det betyder egentligen att det är en ofullkomlig marknadsekonomi. Vi menar att det ska betalas, och det ska flygindustrin göra. Det ska konsumenterna och flyget göra. Därför vill vi införa detta. Detta är de frågor jag vill lyfta fram när det gäller skatteutskottets betänkande nr 15: vikten av att vi visar var skåpet ska stå när det gäller ideell verksamhet i i förhållande till EU och att vi äntligen vågar vara lite mer rakryggade när det gäller likvärdig beskattning av flygbränsle jämfört med andra bränslesorter. 120 (SD): Det är första gången jag är uppe i talarstolen när det gäller ett ärende från skatteutskottet. Jag hoppas att vi ska få trevliga debatter framöver. Först, herr talman, vill jag yrka bifall till våra reservationer nr 2 och nr 5. När det gäller allmänna motioner om mervärdesskatt kanske de inte är det mest upphetsande vid en första anblick, men de olika skattesatserna har stor inverkan på människors ekonomi särskilt för de svaga grupperna i samhället. I det perspektivet har den lägre momsen på livsmedel haft stor betydelse. Detsamma kan knappast sägas om den så kallade restaurangmomsen. Jag tror att det är få personer som ser någon skillnad mot hur det såg ut före nyår, varken när det gäller pris, service eller antal anställda. Jag gör det i varje fall inte på de restauranger jag regelbundet besöker. Dessa miljarder hade med fördel kunnat användas på ett helt annat sätt, till exempel för att förbättra den ekonomiska situationen för den grupp som i dagligt tal kallas fattigpensionärer. Sedan vill jag instämma med båda föregående talare när det gäller moms och så vidare för ideella föreningar. Det gör också oss väldigt oroliga. Dessa ideella organisationer och föreningar har väldigt stor betydelse, speciellt för många ungdomar och så vidare, när det gäller olika sysselsättningar. Oavsett om man bor på landsbygden eller i städer har de väldigt stor betydelse kanske ännu större på landsbygden, jag vet inte riktigt. Jag känner igen mig i den beskrivning gör eftersom jag själv är uppvuxen på den riktiga landsbygden, i ett litet samhälle. Som jag upplevde det då betydde idrottsföreningen så otroligt mycket. Om förutsättningarna skulle ändras, med momspliktighet och så vidare, påverkar det. Jag vet hur föreningarna kämpar ekonomiskt för att få ihop det, och det finns många eldsjälar som lägger ned enormt mycket tid. Det skulle vara väldigt tråkigt om detta lade krokben för föreningarna. Det är sådana här saker EU ägnar sig åt. Jag tycker att det är en i allra högsta grad nationell angelägenhet som EU egentligen inte har någonting med att göra, rent ut sagt. Det påverkar inte andra länder i någon utsträckning. Det är denna typ av klåfingrighet, dessa småsaker EU ägnar sig åt, som gör mig väldigt EU-kritisk. Tyvärr är jag ganska ensam om den inställningen i denna församling . Dagens tre olika nivåer på moms 6, ger dock upphov till flera gränsdragningsproblem mellan de olika momssatserna. När man ser de smått absurda konsekvenser de får kan man inte annat än fundera på om inte en generell momssats vore det bästa, kanske med undantag för den lägre momsen på livsmedel. Jag har förstått att det finns en del utredningar som pekar i den riktningen, men så länge vi har dessa momssatser får vi nog förhålla oss till dem. Ett sådant absurt gränsdragningsproblem är den så kallade dansbandsmomsen. får du betala i moms på en entrébiljett om du väljer att lyssna på musiken utan tillgång till ett dansgolv, men i moms om det finns ett dansgolv tillgängligt. Det är en helt ologisk effekt av dessa momsregler. Ur ett folkhälsoperspektiv borde det faktiskt vara helt tvärtom den som har varit och dansat på ett dansställe vet vilken nyttig motion man får. Dessutom är det ganska trevligt. Är det något som borde ha en lägre momssats är det alltså just att dansa till musik och inte bara lyssna till dansbandsmusik. När jag läste på lite angående dansbandsmomsen och googlade på nätet upptäckte jag att det finns fler som har förespråkat denna förändring. Det är inte bara utan även två av allianspartierna. Därför vill jag påminna och om att ni nu har möjlighet att visa att ni står för era vallöften från . Då lovade ni väljarna att sänka dansbandsmomsen till . Det kan ni göra genom att stödja vår reservation. Vår reservation nr 5 gäller veteranbilshobbyn. Det är en hobby som är utbredd. Den är en växande folkrörelse med mängder av bilträffar i olika former. Det kan vara allt från träffar på något torg i en stad någon kväll , speciellt , till stora bilträffar som lockar tiotusentals deltagare och besökare. Inom veteranbilshobbyn finns en efterfrågan på att importera veteranbilar från utlandet, vilket för sedan belades med mindre förmånliga skatteregler . Vi vill med vår reservation föreslå en återgång till tidigare gällande momssatser för äldre begagnade bilar och delar till dessa vid import från länder utanför EU. 121 (V): tycker att flygskatt är viktigt eftersom flyget släpper ut så pass mycket som det gör. En resa fram och tillbaka till orsakar utsläpp motsvarande utsläppet per person för . Det är stora utsläpp det handlar om per resa. Men vi vill inte använda momsen i det här läget, utan vi vill gå via start- och landavgifter eftersom det har en tendens att fylla planen lite bättre. I det här läget gör vi därför så. Jag tänkte tala lite grann om bilpooler. De har i studier visat sig minska bilåkandet. I miljöarbetet är det viktigt att sträva efter att ställa om just transportsektorn eftersom det är där utsläppen ökar . Olika former av bilpooler, som bilkooperativ, är allt vanligare. Det är ett viktigt alternativ för dem som inte har bil men vill använda bil . Det görs ett mycket gott arbete inom bilkooperativen. En betydelsefull drivkraft är miljöengagemanget. Det råder stor brist på ytor för parkeringar i många städer där man vill få plats med bostäder, grönytor och andra verksamheter. Behovet av parkeringsplatser minskar ofta med bilpooler. Dessutom kan man lättare skaffa sig en miljöbil om man gemensamt går ihop och köper in nya effektiva miljöbilar. Man har råd när man är många. Det blir lättare att betala tillsammans än att stå för hela kostnaden själv. Det är viktigt att skynda på omställningen av bilparken, och det skulle vara samhällsnyttigt om fler använde sig av bilpooler ur klimatsynpunkt, av utrymmesskäl och för luftkvalitetens skull. Ett konkret sätt att gynna bilpooler är att sänka momsen från den höga nivån , som den ligger på , till , som är samma nivå som taxiföretag och kollektivtrafik har. Jag yrkar därför bifall till vår reservation nr 3. 122 (M): Jag vill börja med att yrka bifall till förslaget i skatteutskottets betänkande SkU15. , ungefär vid , hade vi en liknande debatt om motioner gällande mervärdesskatt. Då sade jag att intäkterna 2008 från moms var nästan 304 miljarder och att intäkterna ökar . Det stämmer, eftersom intäkterna uppgick till nästan 3 miljarder mer än 2008. Därför är det rätt viktigt hur vi hanterar moms och hur vi gör det i fortsättningen. Mervärdesskatt är något som verkar beröra åtminstone politiker. Det märks på motionerna som handlar om olika skattesatser på varor och tjänster som motionärerna vill förändra. Att det finns tre olika skattesatser och vad som hör till vilken skattesats tror jag inte är något som den vanliga tänker så mycket på.