prot · GZ0990 · 2012-03-28 00:00:00 — Vilken juridisk bedömning lutar ni er emot? Kan vi räkna med att Socialdemokraterna, om olyckan skulle vara framme, kommer att fortsätta att överpröva Lagrådet? 27 (S) replik: Jag ska gå in på det som jag själv pratade om . Först vill jag säga att är en alldeles utmärkt uttolkare av den socialdemokratiska politiken så som den är formulerad i kommittémotioner och reservationer. När det gäller och blev jag lite förundrad under anförande, och det är inte bara som jag tvistar till det. Vi har faktiskt en gemensam uppfattning i betänkandet. Det finns inte någon socialdemokratisk reservation, utan det är faktiskt ett gemensamt tillkännagivande till regeringen som jag trodde att också stod bakom. Det handlar om att pröva frågan och se vad som har hänt . Hur ser ut? Vad har hänt i de länder som har prövat detta? Det är vi fullständigt överens om i utskottet såsom jag läser betänkandet. Eller tänker rösta emot? Det här är en väldigt underlig debatt. När det gäller skatteavtalet med säger att det är analyserat och att analysen är klar och undrar varför man då ska ligga på. Han lyssnade kanske på mig. fick jag svaret av finansministern att detta inte var något som man över huvud taget behövde titta på. fick gå in och titta på det och rätta finansministern. I en annan interpellationsdebatt fick jag svaret att man inte kan göra det eftersom Socialdemokraterna har bidragit till att det inte finns så många tjänstemän på . Det var den typen av argumentation. Gång på gång har visat att han inte har något intresse av att lösa detta. Då får faktiskt träda in och säga att det är dags att omförhandla avtalet. Jag hoppas att vi kan fatta det beslutet . 28 (M) replik: Det är den första betänkandedebatt som deltar i för skatteutskottets räkning. Därför kan vi väl ha överseende med några missförstånd. Så här är det: Vi i Alliansen har reserverat oss i frågan om att man inte ska få göra ROT- och RUT-avdrag utomlands. Det är det den här debatten delvis har handlat om. Det kommer vi att ha en votering om i kammaren. kan det nog vara bra att försöka få klart för sig vad debatten verkligen handlar om och vilka konkreta förslag vi ställs inför, . Jag och alla andra allianskolleger har yrkat bifall till detta. Så ligger det till. Sedan måste jag säga att det är mycket intressanta besked vi får från . har alltså uttolkat socialdemokratisk skattepolitik rätt. Jobbskatteavdraget är i grunden av ondo. Det är orättvist och fel, och det ska bort. Det ska bli mycket intressant att höra om Löfven kommer att ge samma besked i tv-debatter med . Jag tror inte det. Jag tror att den socialdemokratiska skattekommittén kommer att stå med byxorna nere när det är dags för konkreta besked. Är det så är det glädjande nyheter, för då har vi tydliga alternativ i svensk politik. Jag tror att vi kommer att få tydliga alternativ i svensk politik ändå, men då blir det ännu mer tydligt att det är en arbetslinje med sänkta skatter för dem som arbetar som står emot en bidragslinje. Det är en bidragslinje där man vill höja bidragen för dem som inte arbetar och höja skatterna för dem som arbetar och på så sätt dra tillbaka till den situation vi befann oss i tidigare, där 120 personer förtidspensionerades och där den arbetslösa höginkomsttagaren kunde få mer pengar i plånboken genom bidrag än de surt förvärvade pengar barnskötaren kunde få genom hårt arbete. Det är tydligt att det är arbetslinjen som fortsatt står mot bidragslinjen i svensk politik. 29 (S) replik: Då konstaterar jag att uppfattar 70 miljoner som en nödvändig kostnad för det här systemet. Han vill inte ens pröva frågan utan hänvisar till Lagrådet. Lagrådet ska vi verkligen lyssna på, men det är inte svårt att plocka fram väldigt många ärenden i den här kammaren där regeringen fullständigt ger den i Lagrådets synpunkter och lägger fram förslag. Det där är någonting man tar till i vissa fall och i vissa fall inte. Detta handlar om att titta över det här och se hur rättsläget ser ut. Alldeles klart är det så att det inte bara sticker i ögonen utan är otillständigt att använda svenska skattepengar för att subventionera hushållstjänster och annat utomlands. Är det så att den europeiska rätten är glasklar på det området får vi ta fajten om det. Vi måste stå upp för ett skattesystem som svenska folket tycker är legitimt, och det här tycker man alldeles uppenbart inte är legitimt. Jag konstaterar att i frågan om skatteavtalet har jag inte fått några direkta argument eller replikinlägg. Jag konstaterar också att i var parti helt överens och, höll jag nästan på att säga, pådrivande om att vi skulle kräva av att faktiskt kalla till de där förhandlingarna. Varför kan vi inte göra det gemensamt ? Vi vet ju att de här miljarderna som försvinner från kommuner och landsting verkligen skulle behövas i vård, omsorg och skola, och har vi chansen att göra någonting vettigt av det. 30 (M): Vi har en debatt här om inkomster och beskattning av inkomst. Den reser grundläggande frågor om vad pengar är. Vad får pengarna sitt värde av, och vems är pengarna egentligen? Från vänster i politiken får vi ofta höra att staten på något sätt sitter på en kassakista med pengar som staten har tryckt upp och bara kan sitta och fördela till människor lite till sjukvård och lite fickpengar till medborgarna. Men så är det ju inte. Pengarna tillhör dem som har arbetat ihop dem. Låt oss ta oss till ett enkelt samhälle, ett samhälle där är fiskare, jag är möbelsnickare och är bagare. Där finns inga pengar, så det är krångligt att byta dessa varor med varandra. Därför inför vi pengar, en sorts små svarta stenar som vi kan använda för att byta till oss saker med. Bröd från kostar två stenar, en fisk från kostar fyra stenar och en stol från mig kostar tio stenar. Tack vare att vi har ett betalningsmedel som vi har erkänt värdet på kan vi nu byta de här varorna med varandra. Pengar underlättar handeln i ekonomin. Pengar underlättar det här bytet. Men vad hade hänt om inte längre bakade bröd? Vad hade hänt om slutade fiska? Hade pengarna, de svarta stenarna, haft något värde då? Nej, de fick ju sitt värde av att vi bakade, fiskade och snickrade. Så fick pengarna ett värde. Då kommer man till nästa fråga. Vi som arbetar har skapat pengarnas värde. Vems är då pengarna? När jag betalar för hans fisk är det hans pengar, för pengarna motsvarar ju det värde som han har arbetat ihop. Vad gör han med de pengarna? Lägger han dem på hög helt improduktivt? Han är en skicklig affärsman och ser till att investera lite pengar i ett nytt nät så att han kan utöka sin produktion. Det är nämligen hans pengar. Han köper lite bröd av och håller hans verksamhet i gång. Så fungerar pengarna i ekonomin. Så skapar vi ett värde. Så ser vi till att det är arbete som skapar våra egna pengar som vi håller fast vid. Sedan avstår vi en summa pengar för gemensamma angelägenheter. Vi ska se till att bygga vägar. Vi ska ha skola för alla. Vi ska ta hand om den som kanske inte kan arbeta för stunden. Självklart avstår vi pengar till det, men pengarna tillhör den som har jobbat ihop dem och som har skapat ett värde. Eller är det någon som tycker att om jag köper extra mycket fisk av så ska staten komma och ta den ökade intäkten från så att han inte får någon ökad intäkt och kan investera? Är det någon som tycker att det är rättvist, och är det någon som tror att jobbar mer för det? Det här för oss till samhället som det ser ut. Pengarna tillhör inte först staten. Pengarna tillhör den som har jobbat ihop dem, för det är där värdet har skapats. 31 (S) replik: För det första är jag inte säker på att jag skulle ha mod att äta bröd bakat av . Det som beskrevs här, och det kanske gäller oss tre herrar, är vår särskilda oförenlighet att bilda ett samhälle. Jag tror att världen inte bara består av individer som ska konkurrera med varandra, utan att individer som har förmåga och insikt om att gå samman gör det för att åstadkomma sådant som är omöjligt att göra ensam. Det var så vi byggde ett välfärdssamhälle. Fiskaren och bagaren avstod tillsammans med andra som gjorde intäkter till en gemensam kassa, så när fiskarens båt förliste eller hans hustru fick sjukdomar kunde han få av det systemet. I grund och botten använder anarkistiska värderingar på högerkanten i sin agitation. Skatt är stöld! Allt ska stanna i fiskarens nät och i bagarens bod. Det är bara jag själv som ska klara mig ur det trassliga nätet eller när bageriets ugn går sönder. I grunden är det en djupt primitiv samhällsuppfattning som pläderar. Men det förvånar mig inte. Det har runnit mycket vatten längs sedan han tog båten till . 32 (M) replik: Får jag tolka detta som att inte anser att pengarna tillhör dem som faktiskt har arbetat ihop dem? Anser att det egentligen är politikernas, statens pengar? Vad skulle pengarna i så fall ha fått sitt värde av? För mig är det uppenbart. Jag försvarar den enskilda människan och att den enskilda människan som jobbar, som gör en insats, som får en inkomst, är den som har rätt till dessa pengar, för det är den personen som har skapat ett värde. Delar inte den uppfattningen? Vad anser du att pengarna får sitt värde av? Och vems anser du att pengarna är? Jag skulle vilja ställa en fråga. Om du hade varit fiskare jag tillhör dem som är lite modiga så jag skulle gärna ta emot dina produkter och fått en intäkt som du investerar för att kunna producera mer, få högre intäkter, det vill säga en högre inkomst, ska du inte få det då? Ska vi ta den inkomsten från dig så att du inte kan investera, så att du inte kan konsumera mer, så att du inte kan utveckla din verksamhet? Tror du att det leder till ett samhälle där vi skapar välstånd? Tror du att det leder till ett samhälle där vi har pengar att ta hand om dem som inte kan ta hand om sig själva? Hur tror du att vi över huvud taget ska kunna skapa resurser för att människor som inte kan arbeta ska få hjälp om inte de som jobbar får jobba och skapa välstånd? Här kommer det igen: Det handlar om arbete eller bidrag. Ni tycker att man bara ska få bidrag, pengar för att inte göra någonting. 33 (S) replik: Verkligheten är mer komplicerad än du tror, . Allt kapital är naturligtvis resultatet av arbete som möter naturtillgångar av arbete. Arbetet är också exploaterat. Det ni vill i den maktbalans som finns, i förhandling mellan arbete och kapital, arbetsgivare och fackförening, är att driva en lönesänkarpolitik, att faktiskt ta ifrån människor det de rimligen och rätteligen ska ha av produktionsresultatet. Yttersta avsikten med att attackera arbetslöshetsförsäkringen, som människor har betalat in till, och införa jobbskatteavdragen är ju att åstadkomma lönesänkningar. Jag kan citera vad regeringens egen rådgivare sade vid en presentation i : Jobbskatteavdraget kan antas öka sysselsättning på lång sikt men regeringen vill inte förklara varför. Mekanism via löneförhandlingar: Lön före skatt minskar, men lön efter skatt ökar. Vad är så kontroversiellt med det? Här ser vi ju den praktiska agitationen. Det är arbetsgivarnas företrädare, , som pläderar för sänkta skatter därför att det är ett verksamt instrument för att också åstadkomma lägre löner. Det åstadkommer någonting mer. Det åstadkommer en erodering av den bas som det svenska välfärdssamhället står på och försämringar av skolor, äldreboenden och andra nyttigheter. I nästa fas ska vi själva betala det vi behöver. Det är er strategi. 34 (M) replik: hade en sammanställning som visar att har liberaliserats mest av alla europeiska länder . Vi har ökat vår ekonomiska frihet kraftigt. Vi har underlättat arbete, företagande, handel, investeringar, valfrihet och konkurrens, sådant som du inte tycker om, för du vill ha en centralstyrd, en statsstyrd ekonomi. Vi har liberaliserat, och vad har hänt? Du säger att lönerna skulle falla, . I snitt har reallönen ökat under den tiden. som ni styrde, den statsstyrda ekonomin , hade vi reallöner som stod stilla. stod reallönerna stilla, eller de kanske ökade . , när vi har ökat den ekonomiska friheten och liberaliserat mest, har reallönerna ökat . Då säger du att vi skulle vilja ha lägre löner. Självklart vill vi ha en produktivitetsökning så att vi får högre löner, så att människor har bra jobb. Låt mig också komma tillbaka till det vi pratade om tidigare, löntagare. Jag försvarade alla dem som arbetar. Det är de som arbetar som har gjort sig förtjänta av sin inkomst och det är deras pengar. Vi kan lägga till en aktör i det samhälle som jag beskrev, inte bara bagaren, fiskaren och snickaren utan också investeraren. Det finns någon som har pengar och som faktiskt är beredd att sätta sina pengar i den fiskebåt du har som fiskare så att den blir mer produktiv. Det är väl inget fel. En investering är också någonting som är bra. Vi ska investera. Vi ska arbeta. Vi ska ha nya företag. De sakerna bygger ett rikare samhälle, inte en statsstyrd ekonomi. 35 (M): Jag har ett par kommentarer med anledning av det som utskottets vice ordförande , som jag verkligen vill hälsa välkommen till kammardebatter och utskottsarbete, nämnde i sitt inlägg. När vi pratar om och när vi pratar om skatteavtalet mellan och vill jag hälsa honom välkommen in också i den matchen. Det är nära nog så att oppositionen här slår in väl öppna dörrar. Får jag bara påminna utskottets ledamöter om att tog den initiativ för att med den danska regeringen initiera en gemensam ekonomisk översyn av skatteavtalet. Det initiativet från den togs emot väl av den danska regeringen och en gemensam ekonomisk översyn är redan inledd. Jag vill påpeka detta. Det är viktigt. Ska man sedan rusa in i en omförhandling av detta avtal är det nämligen bra om vi har grunden mycket klar för oss. Grunden i detta, översynen, måste vara klar innan vi rusar in i en förhandling, om vi vill värna svenska skatteintäkter och om vi vill vara säkra på att göra en bra förhandling. Det här är inte någonting som är ensidigt, där kan ha synpunkter. Detta är ett avtal mellan de två parterna och . Jag vill upplysa utskottets ledamöter om att det krävs två för att dansa tango. Om vi inleder en omförhandling av detta ska vi göra det från en svensk styrkeposition. Men då måste vi göra saker och ting i rätt ordning. Jag vill återigen uppmärksamma ledamöterna på att tog den initiativ och vände sig till det danska skatteministeriet. En gemensam översyn av detta är nu inledd. Att huvudlöst kasta sig in i uppfattningar om omförhandlingar innan vi vet grunden för det, vilket har varit återkommande, är varken seriöst eller ansvarsfullt. Det är tvärtom oseriöst och ansvarslöst. Jag vill påminna utskottets ledamöter och även kammaren om detta inför eftermiddagens votering. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under 14 §.) 8 § Allmänna motioner om punktskatter Föredrogs skatteutskottets betänkande 2011/12:SkU16 Allmänna motioner om punktskatter. 36 HANS (S): Jag måste väl erkänna att i de mörkaste av stunder man har kan man ibland fundera över vilken nytta det gör när man står i talarstolen och argumenterar, ibland . Ni vet hur det är. Men plötsligt insåg jag att det kanske ändå gör en viss nytta. , tror jag att det var, hade vi också en debatt här. Då skällde vi socialdemokrater på regeringen för att den inte fick fram någonting mot fusket inom skrotbranschen. De hade hållit på . kom det ett förslag. Tydligen finns det de som lyssnar på det vi säger. vid hade vi också en debatt om punktskatterna. Då hade vi bland annat förslag från socialdemokratin om skatt på handelsgödsel. visar det sig att lyssnade rejält på den debatten och ångrar att det var med och tog bort skatten. Det är klart att det gör nytta. tänker inte jag dra några höga växlar på att har ändrat sig. Jag vet hur det är. Om man ska hålla ihop är det inte så konstigt att man får ge avkall på sina frågor. Men eftersom vad vi säger här verkar fungera tänkte jag argumentera utifrån en viktig sak i betänkandet, nämligen vägslitageavgifterna och reservation nr 11. Det är dags att ta ett samlat grepp för hållbara lastbilstransporter med sjysta villkor och ökad trafiksäkerhet. Jag tror att vägslitageavgifterna kan vara en del. har koldioxidutsläppen från tung trafik ökat . Det är oacceptabelt när de sjunker i andra sektorer. ska jag inte lägga mig i så mycket regeringens klimatmål och klimatpolitik, men jag vill ändå uppmärksamma er på att ett av målen för transporter i klimat- och energiöverenskommelsen som ni träffade 2009 är att fordonsflotta bör vara oberoende av fossila bränslen . kom av energin till transporter från olja och naturgas. Ni har gjort ett gigantiskt åtagande. är det kvar tills fordonsflottan ska vara helt oberoende av fossila bränslen. Min grabb fyller 20 , och det var inte länge sedan han tyckte att pappa var det bästa som fanns. De ni har på er kommer att gå fort. Jag tror att en vägslitageavgift är en hjälp på vägen. Om avgiften differentieras så att den blir dyrare för dem som släpper ut mycket, och de som kan köra lastbilar med andra bränslen än fossila får en billigare avgift, kan den vara ett sätt att skynda på omställningen av fordonsflottan och hjälpa er på traven med målen. Framför allt är det rättvist mot de svenska åkarna. De utländska lastbilarna får också vara med och betala. Här har vi ett problem i , som inte bara handlar om miljön för lastbilstransporter utan att det på vissa håll är lite grann som vilda västern. Där måste vi hjälpa till att få ordning. Det skulle vara bra att få in de utländska åkarna i systemet. av vägslitaget står de tunga transporterna för, och de står för enbart av kostnaderna. Med hjälp av vägslitageavgiften, som väntas inbringa 45 miljarder , kan man investera och förbättra i infrastrukturen. Det kan vara fråga om säkra uppställningsplatser. Det är ett bekymmer för åkarna som kommer till , och även svenska åkare, och behöver sova efter vägarna. Sammantaget tror jag att skatten kommer att bidra till att främja lastbilstransporter från seriösa åkare, göra det mer besvärligt för oseriösa åkare, öka trafiksäkerheten, förbättra miljön och hjälpa åkerinäringen i konkurrens mot utländska åkare. Skatten är en bra väg mot en bättre ordning inom branschen. Den är inte allt, men den är ett viktigt steg. Vi måste ta tag i åkerinäringen. Det är inte så att det land som inför skatterna sist kommer att vinna. De finns i . Där har de funnits och fungerar. De finns i . Där infördes de mer . Jag har förstått fast jag har inte exakt vetenskapligt belägg att de kommer att införas i , och . kommer svensk åkerinäring inte att acceptera att få betala avgifter när de kör utanför och att utländska åkare tillåts köra gratis i och konkurrera ut näringen. Jag yrkar bifall till reservation 11. Självklart står jag bakom alla andra av våra reservationer. Men ni vet hur det är när vi ska votera. Det är många tåg och flyg som väntar på oss. För tids vinnande väljer jag att yrka bifall till enbart reservation nr 11. 37 (MP): Jag yrkar bifall till reservationerna 5, 11 och 16. Låt mig anknyta till föregående talare. Det här handlar om att skapa rättvisa och likvärdiga förutsättningar för lastbilstrafiken i . Jag gillar ordet likvärdiga i transporthänseende. Det handlar om att skapa likvärdiga förutsättningar för svenska och utländska åkare, precis som den konservativa regeringen i har skapat. Det handlar om att skapa incitament, att det ska löna sig att satsa på moderna maskiner, på moderna förnybara bränslen, och att skrota gamla stinkande lastbilar som släpper ut på tok för mycket avgaser. Det handlar om att skapa hållbara transportsätt i hela landet dit inte järnvägen når. Transportsätten ska vara så moderna och rättvisa möjligt. Vi ska inte tillåta att åkare från andra länder åker gratis om de använder alltför gamla maskiner, kanske de som vi har utrangerat i vårt land. Det handlar om att bygga framtidens transportpolitik och transportstruktur i . Det intressanta är att flera länder, som vi hörde av föregående talare, inför sådana system. Det finns moderna fungerande gps-baserade system som till och med kan skilja på vägar och vägar, regioner och olika delar av landet. Här kan vi konstatera att alliansregeringen verkar tävla i divisionen sist-ut-i-Europa. Är det modernt? Är det rättvist? Är det hållbart? Det skapar sämre förutsättningar för svenska åkerier, sämre förutsättningar för konkurrensen, färre jobb i och fortsatta höga koldioxidutsläpp. Det är dålig miljöpolitik. Det blir underkänt på jobbsidan, infrastruktursidan och miljösidan. Min fråga till Alliansen är enkel: Varför ställer ni upp på detta? Jag trodde att ni ändå försökte föra en modern politik. Ni vill i alla fall det. För oss i är det naturligtvis en viktig fråga, och har varit det . Om vi tittar på resultatet i ser vi också att man har fått resurser som man kan använda för infrastrukturinvesteringar, som man kan använda för att lyfta upp landet infrastrukturmässigt. Och jag konstaterar när jag kollar de tyska åkeriernas hemsidor att de inte har några problem med systemet. De klagar inte. De deltar däremot konstruktivt i den fortsatta ökade miljöviktningen av det nya systemet och att det ska utvidgas ännu mer. Då menar jag: Måste vara sist ut? Måste , som annars berömmer sig av att ha en stark miljöprofil, vara det land som sist fattar vad det handlar om? Jag tror inte att det måste vara så. Vi får se vid omröstningen i kammaren om fortfarande måste vara sist ut, skapa färre jobb i svenska åkerier och skapa dåliga miljöincitament för investeringar i åkerierna. Men det är upp till partierna att visa var man står i denna fråga, för det är när vi röstar här i kammaren som vi avgör vilken bild vi vill skapa av våra partier. Det är därför jag yrkar bifall till reservation nr 5, efter att vi i har motionerat om att återinföra skatten på konstgödsel. Det blir intressant att se hur kommer att rösta. Bara innan vi fattade beslut i utskottet hade partiledning en mycket intressant DN Debatt-artikel där man sade att man ville lyfta upp miljöprofilen. Man skrev att alliansregeringen hade gjort fel, att Alliansen hade fattat fel beslut genom att avskaffa skatten på konstgödsel, som innehåller kadmium. Ja, jag tyckte att hade förstått någonting. Det var klokt att man skrev att Alliansen hade fattat fel beslut. Det var fel beslut att avskaffa skatten på konstgödsel. Men bara efter att man skrev debattartikeln vägrade att rösta för denna motion i skatteutskottet. Ett löfte att profilera sig miljömässigt höll alltså . Jag tycker att det är allvarligt när väljarna inte respekteras, när väljarna får ett budskap och det inte gäller längre. Det är problematiskt. Det är problematiskt inte bara för utan för hela alliansregeringen. Det här är en viktig fråga som jag tycker att borde fundera närmare över. Står man för den politik man har haft när man säger att Alliansen har fattat fel beslut? Eller har man inordnat sig i ledet? brukar annars vara väldigt duktig på att sticka ut, men han kanske ordnar in sig i ledet till slut ändå för att inte väcka alltför mycket uppmärksamhet. En tredje sak jag skulle vilja lyfta fram i mitt anförande är frågan om etanolens skattebefrielse och låginblandningen som också tas upp i flera motioner. Det är bedrövligt för näringen, för industrin och för tillverkarna att vi inte vet vad som gäller efter 2013. Ryktena säger att departementen inte är ense och att man därför inte kan komma fram med något besked. Alliansen sjunger näringslivets lov. Och det är rätt näringslivet är otroligt viktigt för välmående och utveckling. Men om det är någonting näringslivet behöver är det stabila regler med lång framförhållning så att man vet vad som gäller, vilka investeringar man kan göra, vilka investeringar man måste avveckla och vilka som kommer att bli olönsamma. Därför behövs det långtgående framförhållning i sådana beslut. Att alliansregeringen nu inte kan lämna besked om etanolens och andra biobränslens skattebefrielse framöver efter 2013 är ett ynkedomsbevis. Det innebär att man lägger en död hand på investeringarna.