prot · GZ09125 · 2012-06-07 00:00:00 — Till dags datum har den skrivits på av 43 länder, däribland , och ratificerats av 18 länder, bland dem och men inte . Att har tagit fram en konvention för att få ett ännu starkare skydd för barn mot sexuell exploatering är något vi socialdemokrater välkomnar. Vi socialdemokrater anser att det ska råda nolltolerans mot barnsexbrott. Att har undertecknat, men inte ratificerat och genomfört, Lanzarotekonvention är inte Sverigemannamässigt. ska vara ett föregångsland i det internationella arbetet för barns rättigheter, och regeringen bör, såväl nationellt som i internationellt samarbete inom EU och FN, verka än mer för att skydda barn mot sexuellt utnyttjande. I det ingår en ratificering av konventionen och en revidering av svensk lagstiftning så att den står i överensstämmelse med konventionen. har fått signaler av det svenska att det kan ta till innan något sker. Därvidlag är det glädjande om det är som de säger här , nämligen att det är en proposition på gång under detta år. Det är min uppfattning, det är uppfattning, och det är mina övriga partikollegers uppfattning att en ratificering bör ske . alarmerande siffror att ett barn av fem är offer för någon form av sexuellt utnyttjande gäller även . Sexuella övergrepp av barn förekommer även här. Höjdhoppsstjärnan satte bollen i rullning när han avslöjade att han blivit utsatt för sexuella övergrepp av sin tränare och styvfar. Fler avslöjanden följde efter det. Ingen av oss kan längre blunda för att barn utnyttjas sexuellt i och att det finns barn som mår dåligt år och till med hela livet efter att ha utsatts för övergrepp. Det handlar inte bara om en fruktansvärd kränkning av det egna jaget, det förstör också barnets förtroende för vuxenvärlden och påverkar starkt hur det mår. I stället för att gå och lägga sig och tänka på allt spännande som har hänt i skolan, eller att fundera över hur kul sommarlovet ska bli, ligger sexuellt utnyttjade barn i sina sängar och tänker på allt hemskt de varit med om och som det kan bli mer av så fort sänglampan släcks. Låt mig avsluta som jag började, med den amerikanska poeten ord: Vi dansar runt i ring och antar, medan hemligheten sitter i ringen och vet. Vi är politiker i riksdag, inte för att dansa runt i ring. Alla kvinnor och män här inne är modiga nog att möta hemligheten och leda den ut ur cirkeln. I detta anförande instämde , , , , och (alla S). 143 (S): Det har framgått av debatten att jag hade fel. Jag hade inte den riktiga uppfattningen om vilket betänkande i som reservation 10 syftade på. Mina kolleger på den socialdemokratiska bänken och andra kolleger i kammaren har rättat till denna missuppfattning från min sida. Jag har alltså röstat för det betänkande som antogs och har röstat emot olika tilläggsförslag som jag fann vara olämpliga. Men jag accepterade det som det var i slutändan. Jag har inget mer att tillföra annat än att jag i sak står för de punkter som jag lyfte fram i mitt tidigare anförande. Jag kan också hänvisa till behandlingen här i kammaren av socialutskottets betänkande. Jag gör detta inlägg för att den statsvetenskapliga forskningen inte ska bli helt förvirrad. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas .) 10 § It- och postfrågor Föredrogs trafikutskottets betänkande 2011/12:TU16 It- och postfrågor. 144 (S): ska vara ett hållbart informationssamhälle för alla. Det har vi socialdemokrater jobbat för , till och med närmare , och haft ett hållbart informationssamhälle för alla som vårt politiska mål, där vi ser till att vi sluter de digitala klyftorna och ser till att vi bygger en hållbar it-infrastruktur i hela landet med höga hastigheter så att det går att möta framtidens krav. Vi ska naturligtvis också se till att vi har en fungerande post och postutdelning i hela landet. Det är oerhört viktigt att det fungerar för människor som bor i glesbygd men också för människor som bor i storstäder och i mellanstora städer. Det måste funka i hela landet, både med it-infrastruktur och med post och postutdelning. Varför är det så viktigt med ett digitalt samhälle för alla? Vi socialdemokrater vill motverka klyftor över huvud taget. Vi vill motverka klassklyftor, könsklyftor, åldersklyftor, klyftor mellan olika etniska grupper och klyftor som kan uppkomma mellan människor som har olika funktionshinder och oss som tror att vi inte har funktionshinder fast vi faktiskt har det. Alla har väl någon typ av funktionshinder. Men med hjälp av it och digital teknik skulle vi kunna sluta dessa olika klyftor om vi använder de politiska verktygen rätt. Jag ska dra några exempel. Vi skulle kunna digitalisera demokratin mycket mer än vad vi har gjort . Vi skulle kunna se till att vi som medborgare får ett betydligt mer engagerat sätt att ta till oss beslut som beslutsfattare tar och också kunna vara delaktiga i hela landet när det ska fattas politiska beslut. Vi behöver också underlätta för medborgare, konsumenter och företag med hjälp av e-legitimation. Här kan man fråga sig: När kommer förslaget från regeringen om e-legitimation? Var är propositionen? Trots att det gjorts flera, jag tror till och med fyra, statliga utredningar om e-legitimation kommer ingen proposition. Det är möjligt att det kommer någon , men det vet vi inte . Vi behöver också se till att vi använder it till att skapa ett hållbart och klimatsmart digitalt samhälle. It utgör nyckeln för att vi ska klara klimat- och miljöomställningen. Vi skulle kunna se till att minska utsläppen. En global och omfattande studie visar att vi kan sänka världens totala utsläpp om vi använder den digitala tekniken. Här måste aktivt arbeta med så kallade intelligenta transportsystem, ITS, som kan främja trafiksäkerhet, miljö och logistiska lösningar. Vi måste också bygga ut den digitala infrastrukturen och se till att vi har it-infrastruktur som fungerar i hela landet. Då pratar jag både om mobiltelefoni och om möjligheter att surfa på nätet. Det finns teoretiska kartor och teoretiska påståenden som säger att vi har täckning till där befolkningen bor. Det låter bra, men många av oss vet att det inte stämmer i praktiken. Väldigt många av oss som varit i , , , eller var vi nu befunnit oss har märkt att det inte fungerat. Ändå står det i dagens betänkande att vi har en väldigt bra it-infrastruktur i hela landet. Jag tycker inte att vi ska vara så nöjda som man utger sig för att vara i detta betänkande. Vi har en ganska ambitiös och i mångt och mycket initierad it-minister. Hon är i och för sig inte här, så jag kanske inte ska kommentera henne, men vi har regeringspartier på plats. Det jag saknar från regeringen är förankringen i . Vi får höra talas om digitala agendor och olika utspel om bredbandsstrategier och så vidare, men regeringen glömmer att förankra besluten politiskt genom att lägga fram propositioner i som vi har möjlighet att ta del av. Det är fint med digitala agendor, och det är ambitiöst och bra att diskutera med olika aktörer på marknaden, men det vore heller inte fel att se till att vi fick möjlighet att diskutera det politiskt och lägga fram motförslag och motioner, så att vi kunde bli ännu bättre på den digitala agendan. Jag var inledningsvis inne på en fungerande mobiltelefoni i hela landet, och jag vill säga att det finns märkbara brister i mobiltäckningen. Det är väldigt viktigt att vi ser till att ställa krav på mobiloperatörerna i samband med att vi delar ut frekvens. Det är viktigt för dem som jobbar ute i skog och mark, och det är viktigt längs kusterna. är det ett arbetsmiljöproblem. Tänk på dem som jobbar inom hemvården och ska besöka äldre långt ute på landsbygden där det inte finns mobiltäckning! Det är inte bra. Vi måste se till att det fungerar med mobiltelefontäckning. I början när mobiltelefonerna kom kanske det kändes naturligt att sätta upp målet att dela ut frekvensband till dem som ser till att vi har mobiltelefoni där vi bor. Men är själva grejen med en mobiltelefon att man kan ta med sig den utanför sitt hem, att man kan vistas någonstans i glesbygden, ute i naturen och så vidare. Då fungerar inte nätet lika bra. Det är väl bra att det fungerar i hemmen och där vi bor, men vi socialdemokrater vet att det är dags att sätta upp ett politiskt mål för detta, så att vi ser till att vi har en fungerande mobiltelefoni i hela . En annan sak som vi borde jobba mycket mer med är att digitalisera undervisningen och lärandet och se till att vi främjar it som ett pedagogiskt verktyg. Tyvärr har vi en utbildningsminister som inte riktigt tycker om de moderna verktygen utan vill flytta bakåt den svenska skolan för att han tycker att det är bättre med griffeltavlor än pekplattor. Det behövs en samlad it-strategi för skolan. En annan punkt handlar om en modern it-strategi för hälso- och sjukvården. Ett sådant förslag hann vi lägga och sjukvården började arbeta med det då vi hade en socialdemokratisk regering. Vi påbörjade en nationell it-strategi inom hälso- och sjukvården, och det arbetet pågår, men naturligtvis måste det fortlöpa snabbare. I takt med att tekniken blir bättre och bättre måste vi också se till att sjukvården kommer så långt i framkant som den ska. Målet bör vara en patient en journal och att det är patienten som har tillgång till journalen och också har möjlighet att ta del av den i hela landet oavsett var man bor, till exempel om man blir sjuk när man är på besök på eller någon annanstans i landet. Därför måste de olika it-systemen kunna prata med varandra och vara kompatibla med varandra. Vi socialdemokrater har också jobbat med frågan att göra kulturen mer tillgänglig genom digitalisering. Eftersom vi har en rik och blomstrande kultursektor borde vi göra den tillgänglig för alla, så att vi människor, var vi än befinner oss, kan ta del av olika kulturella upplevelser. Fritiden är ännu en punkt som vi socialdemokrater jobbar med, eftersom vi vet att människor skulle kunna erbjudas roligare, aktivare, kreativare och mer upplevelserik och stimulerande fritid med hjälp av it. Studieförbunden skulle kunna göra mycket på detta område, liksom folkbildningen. Ni känner till min käpphäst att vi behöver ha en folkbildningskampanj för att sluta den digitala klyftan. Vi har alltför många människor som står utanför it-samhället, visserligen färre än tidigare, men fortfarande närmare en miljon. Det skulle vara så mycket enklare för dem om de fick möjlighet att ta steget in. Det skulle också kännas som en trygghet för de människor som inte gjort det. Dessutom måste vi se till att vi har bra integritet och trygghet på nätet. Jag yrkar bifall till reservationerna 1, 2 och 4. Vi vill se till att det svenska samhället fortsätter att vara ett hållbart it-samhälle för alla och att vi har robust och hållbar it-infrastruktur i hela landet. (Applåder) I detta anförande instämde , , och (alla S). 145 (MP): Att människor ska kunna ringa oavsett var de bor i borde vara självklart. Lika viktigt är det att ha tillgång till bredbandsanslutning som är snabb och driftsäker nog, att kunna betala räkningar, få posten utdelad och skicka brev samt att om man är företagare enkelt och säkert kunna lämna ifrån sig sin dagskassa. Tyvärr är det ännu inte alltid så. När det gäller viktig samhällsservice och likvärdig tillgång till grundläggande infrastruktur fungerar det inte att ensidigt förlita sig på att marknadskrafterna ska ordna det. Risken är då att de människor som bor i glest befolkade områden blir utan om det inte är kommersiellt lönsamt att uppfylla deras behov. Det krävs att staten tar sin del av ansvaret, och jag vill nämna några viktiga frågor som kräver ökad statlig uppmärksamhet och insatser. Den påbörjade nedmonteringen av det fasta telenätet slår hårt mot befolkningen på landsbygden. Dels är det svårt för etablerade företagare att klara sina kundrelationer utan väl fungerande teknik för elektronisk kommunikation, dels vågar få ta chansen att nyetablera sig när man inte vet vilka möjligheter för kommunikation som kommer att finnas. Många företagsidéer som lämpar sig mycket väl att bedriva på distans för den som av olika skäl vill bo på landet blir helt enkelt omöjliga när kommunikationen per kabel rycks undan. Landsbygden tappar visserligen befolkning, men sker det en utflyttning av stadsbor till landsbygden. Många som tar det steget gör det på grund av att de har svårt för stadsmiljön. Även för denna grupp är telefon- och datoruppkoppling via kabel viktig för försörjning och kontakt med samhället i övrigt. Det är bra att PTS följer upp Soneras teknikskifte, och det är bra att Sonera nu vidtar ett antal åtgärder för att människor inte ska få problem som de tidigare fick. Men de mobila alternativ som erbjuds har visat sig inte alltid fungera tillräckligt väl av olika skäl, exempelvis klarar de åska dåligt. Långa avbrott i telekommunikationerna är naturligtvis oacceptabelt för såväl småföretagare som hushåll. Människor är med all rätt oroliga för det pågående teknikskiftet. Ett exempel på hur svårt det kan vara är Bruk, en mindre ort vid gästrikekusten. Där skulle den fasta telefonin försvinna , men avvecklingen har fått skjutas upp och är ännu inte genomförd därför att alternativen inte fungerat. De boende har testat två mobiloperatörer men det har inte alltid gått att ringa. Det är oacceptabelt. Man måste kunna lita på att det alltid går att ringa, inte minst av säkerhetsskäl. Småföretagare hör av sig. blev MP kontaktade av en restaurangägare i och en transportföretagare i som berättade att det fasta telefonnätet ska ersättas i deras hemtrakter. Innan ett sådant teknikskifte genomförs måste de det berör garanteras att det nya systemet fungerar på ett godtagbart sätt. Och måste systemen testas på plats, vilket inte alltid varit fallet tidigare. Optisk fiber för telefoni och datakommunikation är den lösning som många efterfrågar, inte minst av driftsäkerhetsskäl. Det handlar inte bara om telefoni. Frågan om teknikskiftet är större och handlar de facto om möjligheten att vara inkluderad i samhället när alltmer av samhällets tjänster finns på nätet och förutsätter uppkoppling. Nedmonteringen av kopparnätet är bara en föraning om de utmaningar som snart kommer. Problemet är inte att kopparen försvinner, utan avsaknaden av fibern. Ja, investeringar i infrastruktur är resursintensivt. Det kostar pengar. Men det är samhällsekonomiskt lönsamt. Det går heller inte att komma ifrån att infrastruktur tar tid att etablera. Det är centralt att uppnå framförhållning och så långt som möjligt skapa en långsiktighet, kanske en långsiktighet som sträcker sig lika långt som bredbandsstrategins målsättning. Landsbygdens befolkning, liksom marknadsaktörer behöver veta vad som gäller för att kunna planera och agera. Det är därför bra att regeringen gör en tillfällig satsning på i budgeten för att sprida tekniken utanför tätorterna. Men det gäller att denna satsning kommer den glest befolkade landsbygden till del och inte tvärtom bromsar upp de privata operatörernas investeringsvilja i de områden som ligger närmast i tur att bli utbyggda på kommersiella grunder. Områden som bör prioriteras är de där kopparnätet rivs upp. Staten måste göra klart att satsningen inte är avsedd att ersätta investeringar som operatörerna på kommersiella grunder bör kunna ta. Om skattemedel tydligt används för att koppla upp den mest glest befolkade landsbygden så ökar trycket även på operatörerna att ta sitt ansvar för inte fullt så glest befolkade områden, vilket innebär att statens satsning gör dubbel nytta. Det räcker inte med enbart pengar. Här är det viktigt att följa upp att länsstyrelserna och regionerna som har ansvar för att målen i regeringens bredbandsstrategi för agerar. Det ska ställas krav på att de återrapporterar vad de gjort för att skapa bättre förutsättningar för bredband på landsbygden och att de har en strategi för bredband regionalt som inkluderar alla boende. har antagit målet att alla hushåll och företag bör ha goda möjligheter att använda sig av elektroniska samhällstjänster och service via bredband. Om formuleringen att hela ska leva verkligen ska betyda något så är det i tider av stora teknikskiften nödvändigt att politiken tar ansvar för att den nya tekniken blir tillgänglig, på lämpligt sätt, för alla i samhället. Det finns mycket mer att göra framöver. Jag står givetvis bakom alla våra reservationer. Men för tids vinnande yrkar jag bifall till reservation 3 om tillgång till elektroniska kommunikationer och reservation 4 om teknikskifte i delar av det fasta telefonnätet. 146 (SD): Jag ska endast uppehålla mig vid en punkt här . Jag yrkar bifall till reservation nr 5, ägande av it-infrastruktur, under punkt 6. Det gör jag därför att det kan ifrågasättas om dagens modell där mobiloperatörerna vanligtvis väntas bygga separata mobilnät gynnar konkurrensen och är till gagn för konsumenterna. Det är endast få operatörer som har råd att bygga en egen infrastruktur. Dagens situation leder dessutom till att masterna placeras ut långt ifrån optimalt eftersom operatörerna bygger parallella infrastrukturer. Det gör de i första hand i de mer trafiktäta delarna av landet. Med ett gemensamt statligt mobilnät bedömer vi i att täckningen skulle kunna bli bättre i hela landet som strålningen skulle kunna reduceras i många områden där det annars skulle utplaceras parallella . Vi anser därför att det för nästa generations mobilnät kan vara lämpligt med en strukturell separation där staten äger infrastrukturen medan tjänsterna i mobilnätet tillhandahålls i fri konkurrens av marknadens aktörer. Det är motiveringen till mitt yrkande om bifall till reservation 5. I övrigt yrkar jag bifall till utskottets förslag i betänkandet. 147 (V): En av de frågor i detta betänkande som har diskuterats mest i samhället är Soneras pågående förändringar i det fasta telefoninätet, det så kallade teknikskiftet. När teknikskiftet bedrevs i full skala kunde konstatera att det inte fungerat enligt de krav som PTS angivit plus de utfästelser som Sonera själv gjort. Sonera fick krav på sig att förbättra situationen för de berörda abonnenterna. Det handlar om att när teknikskiftet görs måste abonnenterna få en tydlig och framför allt begriplig information om vad som gäller i frågor som rör vilka rättigheter som abonnenterna har. Det har också varit problem med den installerade ersättningslösningen som getts. Kundbemötandet och felavhjälpningen har inte heller varit tillfredsställande. Utskottsmajoriteten gör en välvillig bedömning av de åtgärder som presenterats. De säger att Soneras teknikskifte har dragits med en del problem men menar: Utskottet bedömer dock att rådliga åtgärder vidtagits, inte minst av PTS, för att tillförsäkra tillgången till en fungerande telefonitjänst för berörda hushåll och företag. Jag yrkar bifall till reservation 4, teknikskifte i delar av det fasta telefonnätet. Det är en reservation som förutom även och Socialdemokraterna står bakom. kommer mer än 50 000 hushåll i 200 kommuner att beröras. De ersättningslösningar som erbjudits har visat sig inte fungera på ett tillfredsställande sätt. Bland annat har det nya systemet klarat åska dåligt. Såväl småföretagare som enskilda kunder har blivit lidande på grund av långa avbrott i telekommunikationerna. Det är naturligtvis oacceptabelt. Det är en självklarhet, men i detta sammanhang måste det upprepas: Rätten till en väl fungerande telefoni måste säkerställas i hela landet. Det gäller också trygghetslarm som är anpassade till det traditionella fasta telefonnätet. Det räcker inte med att, som it-ministern , hänvisa till att det är ett kommunalt ansvar att följa upp och utveckla trygghetslarm. Kommunernas trygghetslarm är i grunden beroende av befintligt telefonnät. De är precis som alla andra kunder beroende av att teknikskiftet erbjuder alternativ infrastruktur innan Sonera ersätter kopparnätet med annan teknik. På samma sätt måste även de hörselskadades möjligheter att använda texttelefonin säkerställas innan teknikskiftet genomförs. Regeringen har det yttersta ansvaret för att teknikskiftet fungerar för medborgarna. De uppkomna problemen med teknikskiftet är ett konkret resultat av it-ministerns och regeringens marknadsfundamentalism. Regeringen måste våga ställa tydliga krav och begära samrådsplikt med berörda myndigheter för att minimera effekterna för den enskilde. Regeringen måste ändra fokus från företags rätt att konkurrera till individers rätt att få grundläggande samhällsservice. Jag yrkar bifall till reservation 8, It och miljön, som förutom även står bakom. It-sektorn kan på många sätt användas för att minska miljöpåverkan. Med utgångspunkt från transporthierarkin blir det tydligt redan vid den första frågan, det vill säga om man över huvud taget behöver förflytta sig eller inte. Vi står inför stora utmaningar när det gäller klimatet och miljön. Utsläppen av växthusgaser måste minska radikalt. Det finns möjligheter att med ett ökat användande av informationsteknologin skapa förutsättningar för ett mer resurseffektivt samhälle. Världsnaturfonden har i en rapport visat att it-sektorn snabbt kan minska koldioxidutsläppen i EU-länderna med genom relativt enkla it-lösningar. Man har räknat ut att om hälften av alla anställda i EU skulle ersätta ett enda fysiskt möte med telefonkonferens skulle utsläppen av koldioxid minska med drygt . It-sektorn kan på många sätt användas för att minska miljöpåverkan som tillgängligheten kan öka. Med exempelvis videokonferenser, telefonkonferenser och distansarbeten minskar behovet av fysiska transporter, och därmed minskas miljöbelastningen. Även om regeringen i sin digitala agenda tar upp it:s potential att bidra till ett miljöanpassat samhälle tenderar det att bli rekommendationer och önsketänkande. Regeringens agenda saknar därför fokusering på konkreta insatser. Det behövs en tydlig e-strategi för it-sektorn. Det behövs mål i en sådan strategi och konkretisering av vilka medel som ska användas för att nå de uppsatta målen. Enligt mening måste även verka för att ett liknande arbete genomförs på EU-nivå. Det handlar om att gå från ord till praktisk handling. Jag yrkar bifall till reservation 2, Tillgång till elektroniska kommunikationer. Förutom står även Socialdemokraterna bakom den. Jag fick ett telefonsamtal från en person som väntat på att få internetuppkoppling. Han bor norr om i en banvaktarbostad i längs järnvägen till . Han berättade att där han bor hade grävt ned en optokabel från hans bostad på den ena sidan av vägen. På den andra sidan hade kommunen grävt ned en liknande kabel. Han hade frågat båda aktörer om han kunde bli ansluten men fått avslag. Vidare berättade han att Sonera hade annonserat om att de hade teknik för att kunna surfa på internet i fjällen. Mannen hade naturligtvis köpt erbjudandet. Men även här fick han tji, för man höll inte vad man lovade i annonsen. Mannen berättade vidare att han har varit i kontakt med olika myndigheter, bland annat PTS. är han med på en lista som har överlämnats till Net 4 , till vilka regeringen har anslagit ett belopp på för att de skulle se till att de som saknade tillgång till bredband skulle få detta. Men mannen var fortfarande förtvivlad och frustrerad. berättade han att han ville veta när hans ärende skulle bli åtgärdat. När jag talade med honom hade han ännu inte fått besked om när hans efterlängtade uppkoppling skulle förverkligas. Det var tydligen upp till företaget att bestämma när, vilket också regeringen har bekräftat. Mannens berättelse visar på att tillgången till it är en klassfråga i . Tillgången och hastigheten på nätet varierar stort över landet, vilket bland annat tydligt framgår av Post- och senaste kartläggning av bredbandstillgången. Tillgången till bredband och mobiltelefoni är särskilt viktig i glesbygd på grund av de långa avstånden till samhällets service och borde vara en självklar del av den svenska infrastrukturen. Så är det uppenbarligen inte. Utgångspunkten för regeringens politik är att marknaden ska tillhandahålla säkra och goda elektroniska kommunikationer.