prot · GZ09130 · 2012-06-14 00:00:00 — Som huvudtema har utskottet valt nordisk alkohol- och tobakspolitik ur ett folkhälsoperspektiv, där fokus särskilt är satt på unga i men också med inriktning på ett socialt ansvar, marknadsföring och attityder. Det här är ett gemensamt problemområde där jag tror att vi tillsammans på nordisk nivå kan stärka varandra för att på det sättet vara framgångsrika när det gäller ökad folkhälsa och att minska de sociala och medicinska bekymmer som följer ett för högt alkohol- och tobaksbruk. Det handlar om välfärdsfrågor i vid mening, och jag är övertygad om att de erfarenheter som vi har i våra nordiska länder av att föra en solidarisk och restriktiv alkoholpolitik kommer att vara av stor betydelse också när vi samarbetar inom EU. Folkhälsoarbetet och den solidaritetstanke som finns bakom vår alkoholpolitik kan bli ett viktigt varumärke när det gäller att markera den nordiska välfärden. Jag delar helt utrikesutskottets bedömning när man konstaterar att är en utmaning av växande betydelse. Inte minst genom klimatförändringar blir de arktiska frågorna allt viktigare för det internationella samfundet. Min uppfattning är att det finns ett starkt stöd för regeringen när man såväl i strategin för det arktiska området som i programmet för det svenska ordförandeskapet i prioriterar frågor som bidrar till en miljömässigt och socialt hållbar utveckling i . firar , vilket några har påpekat här. I samarbetsavtalet skrev man att länderna ska bevara och utveckla samarbetet på det rättsliga, kulturella, sociala och ekonomiska området, samt i frågor som berör transportförbindelser och miljöskydd. Detta är fortfarande en bra plattform för vårt samarbete, och har det också öppnats upp för ett samarbete i utrikes- och säkerhetspolitiska frågor. Fru talman och övriga som lyssnar! är ingen förbundsstat. Och även om man ibland kan drömma så tror jag kanske inte på allvar att någon här i kammaren får vara med om det. Trots detta är och våra länder tillsammans ändå en stark ekonomisk och politisk kraft. Det ser vi vid varje jämförelse. Jag vill gärna se mer av den nordiska välfärdspolitiken och nordisk miljöpolitik som ett varumärke för det nordiska samarbetet. Därigenom skapar vi nytta, glädje och frihet för nordiska medborgare. Det är ingången för mitt arbete i det nordiska samarbetet. Jag vill med detta yrka bifall till förslaget i utrikesutskottets betänkande UU9. 177 Statsrådet (M): Det är roligt att vara här och diskutera det nordiska samarbetet . presenterade en opinionsundersökning som visade att uppslutningen kring de här viktiga frågorna är väldigt stor även utanför . I den undersökningen konstateras bland annat att vi svenskar faktiskt identifierar oss mer med än med våra yrken. av de tillfrågade svarade också att de kunde tänka sig att arbeta i ett annat nordiskt land. Väldigt många, varannan av de privatanställda och hälften av egenföretagarna, berättade att de hade gjort affärer med andra nordiska länder. De flesta av de 2 500 tillfrågade ville vidare, glädjande nog, se mer av nordiskt samarbete inom områden som handel, kultur, miljö och forskning. Det här rimmar väl, tycker jag, med det som jag ser som den övergripande målsättningen med det nordiska samarbetet, ett gränslöst . Jag menar att vi måste sträva efter att sänka trösklar och ta bort hinder för de människor som vill bo, arbeta, studera och leva gränslöst i . Jag vet att det här är någonting som jag upprepar väldigt ofta, men det är därför att jag tycker att det tål att upprepas och behöver upprepas. Undanröjande av gränshinder är också en av de frågor som står högst upp på den nordiska dagordningen. Så var det även . Vid session i redogjorde jag för att vi lyckats lösa 13 gränshinder. Många av de hinder som kunde av 2011 handlade om arbetsmarknadsfrågor, vilket innebär att det har blivit lite enklare för dem som arbetar i ett nordiskt grannland. presenterades ett förslag om att det skulle anordnas temadebatter om gränshinder i samtliga nordiska parlament, någonting som också genomfördes här i svenska , i danska , i isländska alltinget, i norska och i den finska . Det gläder mig att gränshinderarbetet är ett område som engagerar så många och att vi kunde manifestera det på ett samordnat sätt i hela . De nordiska regeringarna har sjösatt en arbetsgrupp som har fått till uppgift att ta fram en handlingsplan för hur det framtida nordiska gränshinderarbetet ska utformas. Vi har för avsikt att vara mycket aktiva i den processen från svensk sida. När gränshinder inte kan lösas genom ändrad lagstiftning eller tillämpning är informationsinsatser av stor vikt. De regionala informationstjänsterna i och vid den svensk-norska gränsen fortsatte sitt viktiga arbete, och de hade ett nära samarbete med Nordiskt Gränshinderforum. bidrog med till informationsverksamheten . I det stödet ingick ett bidrag för inrättandet av en rådgivningstjänst på i HaparandaTorneå, vilket innebär att vi nu till slut har informationskontor vid samtliga landgränser. Det nordiska globaliseringsarbetet initierades av de nordiska statsministrarna med avsikt att utveckla den nordiska modellen, öka konkurrenskraften och profilera och synliggöra som en föregångsregion. Det arbetet, som rymmer projekt inom bland annat klimat, forskning, utbildning, kultur, hälsa och välfärd, hade hög prioritet . Det nordiska samarbetet bygger på våra länders goda bilaterala relationer. Att och står varandra nära manifesterades bland annat av att nyvalda statsminister valde som mål för sin första utlandsresa. Inte minst för , där omkring 20 000 personer pendlar över , är vårt nära samarbete med givetvis betydelsefullt. I syfte att bidra till ökad integration i har regeringen avsatt medel till ett antal projekt, bland annat för att främja Öresundsintegrationen i skolorna och för en förstudie om möjligheterna att inrätta en företagsdatabas i regionen. Även det täta samarbetet mellan och fortsatte , bland annat kring frågor som rör vårt gemensamma närområde, , och Barents. bidrog även med ekonomiskt stöd till projektet i för att stärka svenskundervisningen. Med hade vi som brukligt ett intensivt besöksutbyte . Jag själv deltog i en konferens med fokus på små och medelstora företags möjligheter att arbeta över den svensk-norska gränsen. har också bidragit till projekt i regi av Grensetjänsten i . öppnade ett Hallå Norden-kontor i på , en informationstjänst som syftar till att underlätta privatpersoners rörlighet i . arbetade även aktivt för att stötta EU-medlemskapsprocess. Jag uppskattar verkligen den goda dialog och samverkan som regeringen har med , inte minst med den svenska delegationen. beslutade att som ett komplement till den årliga höstsessionen även återinföra en tematisk vårsession. hölls sessionen i och hade arktiskt samarbete som tema. är det tur att stå värd, och jag ser med stort intresse fram emot att ta del av förberedelserna. Ett av de gränshinder som nämns i årets nordiska skrivelse och som länge återkommit i gränshinderdebatten handlar om problematiken som drabbat många av dem som bor i och arbetar i . I praktiken har det inte varit möjligt för de här personerna att ta ett extraarbete i . är detta gränshinder dock slutligen löst för de allra flesta. Tack vare en revidering av den reglerande EU-förordningen blir det då möjligt för bosatta i ett EU- eller EES-land att arbeta extra i bosättningslandet utan att behöva byta socialförsäkringsland. har länge arbetat för att få till en lösning på den här problematiken, och jag är väldigt glad över att det ser ut som om vi nu faktiskt har lyckats. Det här var bara några nedslag i det nordiska samarbetet och några ord om utvecklingen under den första halvan av 2012. Blickar vi framåt stundar som bekant det svenska ordförandeskapet i . Jag ser väldigt mycket fram emot möjligheten att leda det arbetet och rikta fokus på våra prioriterade frågor. Vi har mycket att var stolta över i . Vi har kommit långt i våra ansträngningar att föra länderna närmare varandra, men vi har också fortfarande mycket kvar att göra. Jag känner mig trygg i att det nordiska samarbetet är en stark plattform att stå på när vi tillsammans går vidare för att möta framtidens utmaningar. 178 (V) replik: Jag får ställa samma fråga som jag ställde till , för jag fick aldrig något riktigt svar. har jag ju ministern, en regeringsrepresentant, framför mig. Jag upprepar min fråga om det som miljöminister tog upp på höstens konferens på Rainbow Warrior. Hon menade på och var väldigt tydlig med att om vi vill nå de svenska klimatmålen kan vi inte utvinna den olja och gas som finns i . Faktum är att vi inte ens kan förbränna den olja vi redan har hittat om vi ska undvika allvarliga klimatförändringar. Hon var också mycket tydlig med att oljeutvinning i ett så känsligt område som inte är acceptabelt med tanke på olycksrisken och den näst intill omöjliga uppgiften att sanera om ett oljeutsläpp skulle ske. Jag undrar var jag ska hitta att det är mål att arbeta efter tydlighet. Då är frågan: Är regeringen beredd att högt och tydligt uttala ett stöd för ett fritt från ny oljeborrning? 179 Statsrådet (M) replik: Först och främst vill jag tacka för en viktig fråga. övertog ordförandeskapet i . Det är den främsta arenan för de arktiska staterna för att gemensamt verka för en ansvarsfull och hållbar utveckling av regionen. antog regeringen första strategi för den arktiska regionen i syfte att ur internationellt perspektiv presentera förhållande till . Strategin fastställer tydligt att kommer att verka för en ekonomiskt, socialt och miljömässigt hållbar utveckling i den arktiska regionen. Vi ska verkligen påpeka detta tydligt i kammaren, för utgör en utmaning av växande betydelse. Inte minst genom klimatförändringen blir de arktiska frågorna allt viktigare för det internationella samfundet. ska självfallet vara aktivt i detta arbete för att skydda människor och ekosystem i . Frågorna ligger till stora delar inom de olika staternas nationella jurisdiktion. Icke desto mindre pågår en rad aktiviteter för att öka skyddet av arktisk miljö inom ramen för Arktiska rådets arbete liksom inom ramen för andra internationella organisationer. Det är av svenskt intresse att de nya framväxande aktiviteterna också styrs av gemensamma och robusta regelverk och framför allt att all verksamhet i har ett miljömässigt hållbarhetsfokus. 180 (V) replik: Givetvis ska det finnas ett miljömässigt hållbarhetsfokus. Men kan jag då ta som representant för regeringen på orden när det gäller att någon ny oljeborrning i inte ska förekomma? Är det detta som är regeringens mål? Som jag sade har inte de ekonomiska vinningarna, och därför kan vi också vara mer trovärdiga än något annat land. Annars kan man ju alltid misstänka att det ligger någonting och lurar i vassen att olika länder vill få sina plånböcker tjocka och feta. Men det finns också ett dilemma med konsensus. Om man har den gemensamma nämnarens politik kommer troligtvis att drabbas av bottentrålning, oljeborrning och olyckor. Det är därför detta är så viktigt. Jag blir glad när jag har läst hur har uttalat sig på konferensen. Kan jag ta detta som en garanti för att det är detta som vi ska försöka uppnå i och med vårt ordförandeskap? Den chansen kan vi väl ändå inte försitta. 181 Statsrådet (M) replik: Jag tycker att det är viktigt att särskilja internationellt vatten och internationella organisationer och vad vi kan göra med robusta, gemensamma regelverk och eget territorialvatten för de stater som gränsar till området. Ett sådant tydligt exempel är , dit jag verkligen kan rekommendera att resa. Där har man nu fått utökat eget bestämmande över sitt vatten och över sitt område, och man är själv positiv till utvinning av , gas och olja. Vi kan inte styra över och säga att de absolut inte ska få göra detta på sitt eget område. Då är det viktigt att vi går in och talar om vikten av corporate social responsibility, det vill säga hur vi tar miljöhänsyn, som är en viktig del i detta. Det handlar om hur man kan ägna sig åt en hållbar extrahering av naturresurser, för det kommer inte att gå att stoppa detta helt och hållet. Jag vill också säga till att under det svenska ordförandeskapet kommer hållbarhet att vara en huvudprioritering. Vi kommer också att lansera ett nytt projekt om kortlivade klimatföroreningar som kommer att vara av särskild betydelse just för . Det var också detta som var en huvudråga under Clintons besök här i alldeles . Dessa frågor finns definitivt på agendan under det svenska ordförandeskapet, och kommer att göra sin del. Men vi måste också se verkligheten: Vi kan påverka det internationella. Men det finns också stater som har eget bestämmande runt om , och där är det nationell jurisdiktion som gäller. Vi får då försöka påverka på bästa möjliga sätt och påpeka vikten av CSR, inte minst för företagen när det gäller att stärka deras egna varumärken. 182 (S) replik: Jag börjar med att välkomna statsrådet till kammaren. Det är alltid trevligt att ha statsråden med när vi har debatt. Jag kan inte påstå att det är så alldeles ofta vi får den möjligheten. Så känn dig välkommen till debatten, ! Jag tänkte ta upp den fråga som vi som socialdemokrater har ett medlemsförslag om, nämligen frågan om en gränshinderombudsman. Vi ser det som något som skulle likna JO, det vill säga en ansvarig myndighetsperson som privatpersoner som drabbas av gränshinderproblematik direkt kan vända sig till. skulle ha en mer stärkt legitimitet att gå in och snabbare åtgärda de problem som kan uppstå. Visserligen har vi Gränshinderforum, Hallå , Grensetjänsten och andra som jobbar med dessa frågor, men i samband med de ökande EU-direktiv som kommer, och framför allt i samband med komplexiteten i de juridiska förändringar som löpande sker, vet vi att de friare organisationerna inte har samma legitimitet att gå in och agera för den enskilde. Vi får ganska många mejl från privatpersoner just utifrån att de inte vet vem de ska vända sig till. De vet inte vem som egentligen kan hålla i frågan åt dem och stötta dem. Jag vill veta hur statsrådet ser på detta med gränshinderombudsman enligt vårt sätt att se det. 183 Statsrådet (M) replik: Jag vill börja med att tacka för att hon tar upp en viktig fråga, som jag ser det, i det nordiska samarbetet. Med detta inte sagt att eller inte är viktigt, för det är det absolut. Men just gränshinderfrågan är det absolut viktigaste för människor i vardagen. Vad är det man diskuterar hemma vid köksbordet om man lever nära gränsen till , eller ? Det är naturligtvis gränshinder. Jag vet att det kan vara oerhört frustrerande när det går för långsamt, och jag tror att vi alla kan vara överens om att det går för långsamt. Jag är glad över att vi löste ett antal gränshinderproblem , men det räcker inte. Vi måste fortsätta arbetet. Därför är jag också glad över att vi nu fick i gång en gränstjänst mellan och . För mig är det ganska skrämmande att det inte ens har funnits någon sådan förut mellan och när det har funnits mellan och och och . finns den äntligen på plats, även om man egentligen önskar att den inte skulle behöva finnas över huvud taget. Med detta sagt vill jag ta upp det som var inne på i sitt anförande angående budgeten för detta. Vi vet att det ska bli en översyn av gränshinderarbetet. Vi ska också se hur Gränshinderforums mandat ska se ut . Det går som bekant ut . Därav tycker jag att vi ska vänta med att diskutera budget till dess att vi vet hur vi ska arbeta vidare och hur vi kan bli ännu effektivare i vårt gränshinderarbete. Jag ska också kanske förvåna oppositionen med att säga att jag tycker att förslaget om en gränshinderombudsman är intressant. Vi kommer att titta närmare på det, för det kanske inte alls är en dum idé! 184 (S) replik: Det är positiva besked, och vi ska följa utvecklingen. när statsrådet tar över ordförandeskapet i förstår jag att statsrådet kommer att prioritera att jobba med en förändrad budgetprocess. Så framgår av den skrivelse som är lämnad, och det är för att statsrådet ska kunna prioritera vilka egna projekt hon tycker är viktiga att genomföra. Om jag skulle uttrycka mig så innebär det enligt mitt sätt att tolka det mer resurser för statsrådet att själv kunna prioritera utan att behöva ha något större beslutssammanhang runt omkring. Det är så jag tolkar det. Jag vill dock gå över till en annan fråga. I svenska delegation jobbar vi nu ganska enträget, tycker jag, med att på alla möjliga sätt försöka implementera de rekommendationer vi lägger fast på våra sessioner. Det gör vi på olika sätt genom att vi skickar ut till utskotten i och genom att vi försöker lyfta upp frågorna på våra parlamentariska utskottsbeslutsbord för att det ska bli större kraft bakom rekommendationerna. Min fråga till statsrådet är: Vore inte detta egentligen också en fråga för statsrådet att prioritera, alla de goda rekommendationer som läggs fram och tas på sessionen? Borde inte det vara en fråga att prioritera, så att de även kommer upp på regeringens beslutsbord? 185 Statsrådet (M) replik: Om jag börjar med att kommentera vårt arbete med att få en prioriteringsbudget under varje ordförandeskap handlar det naturligtvis inte bara om , utan jag hoppas att det också kommer att fortsätta . Jag tycker nämligen att det är viktigt att ett ordförandeskap kan göra avtryck i arbetet i och att vi också vet att det är projekt som är prioriterade . Med detta sagt ska det inte vara projekt som pågår i all evighet. Jag tror att vi alla har sett att det finns alldeles för många sådana i arbetet inom . Det handlar i stället om att faktiskt levandegöra Nordenfrågorna och också ständigt kunna se, aktuellt, var vi gör bäst nordisk nytta. Vi har sagt att de ledord vi vill använda under ordförandeskapet just handlar om utmaningarna med ungdomsarbetslösheten, utanförskap och hur vi ska säkerställa vår konkurrenskraft, vilket flera har talat om i debatten. Det handlar också om hållbarhet, som vi talade om, inte minst när det gäller våra närområden. En annan viktig fråga, som gäller demografiutvecklingen, är hur allt färre ska försörja allt fler som blir äldre och äldre. Med detta sagt vill jag också tacka som ordförande i svenska delegation för ett gott samarbete. Jag tycker att vi har ett bra samarbete mellan och i . Jag vet också att vi arbetar för tydliga gemensamma mål om att faktiskt göra nordisk nytta. 186 (MP) replik: När det gäller ett gränslöst tror jag att vi faktiskt är väldigt överens, allesammans. Jag vill dock försöka vara lite mer konkret när det gäller detta, och då tänkte jag utgå från överenskommelsen mellan de nordiska regeringscheferna om att ska vara en föregångare när det gäller grön tillväxt. Det rent konkreta jag tänker på är att den största potential för grön tillväxt i jag kan se är att bygga ihop och med en bra järnvägsförbindelse. Det tar att ta sig från centrum ut till flygplatsen, flyga och sedan ta sig från flygplatsen. En modern tågförbindelse skulle kunna bräcka det. Med några få uppehåll på vägen skulle man kunna skapa boendemiljöer för de viktigaste personerna. Det handlar om de nyckelmänniskor vi behöver locka till för att vårt näringsliv ska kunna vara först, ha de bästa hjärnorna och vara främst i nytänkande, ny teknik, utveckling, forskning och så vidare. De kräver boendemiljöer man inte kan leverera på så många ställen, men det kan vi göra i den nordiska miljön mellan och . Jag har ställt frågan om detta på fem sessioner, tror jag, och jag har fått väldigt positiva svar från ministrarna på sessioner kring tanken. Framför allt från sida är man väldigt intresserad av att vi ska ha en satsning på att skapa denna tillväxtregion, som faktiskt skulle kunna bli den mest attraktiva i . Eftersom transporter är det svåra när det gäller klimatarbete är det naturligtvis intressant med järnvägsinvesteringar även på andra håll för att skapa bättre samverkan mellan de nordiska länderna, men det är detta jag är mest intresserad av att höra om. Hur går arbetet framåt? 187 Statsrådet (M) replik: Tack för att du tar upp en väldigt viktig fråga, ! Det är en fråga jag kan säga är viktig för väldigt många människor i och i oavsett var i man lever, tror jag. Vi har gjort en undersökning där vi har frågat människor som bor i de fyra nordligaste länen i vilken fråga som är viktigast. Alla har infrastrukturen som nummer ett. Visst finns det alltså stora behov, och det är därför regeringen har lagt och lägger stora resurser på vår infrastruktur. Sedan kommer det att ta tid, för det tar tid att bygga bra infrastruktur. En viktig del kan naturligtvis vara den mellan och . En annan viktig del är längre norrut, från och och över till . Ytterligare en viktig del är KirunaNarvik, där det behövs bättre kapacitet på den norska sidan. Jag tog initiativ till att få ett möte med den norska, den svenska och den finska infrastrukturministern i för sedan, just för att lyfta upp dessa frågor och hur viktiga de är inte bara för att människor ska kunna transportera sig utan också för att vi ska kunna transportera varor, vilket är viktigt för vår import och export. Glädjande nog tycker jag att har svarat upp bra och faktiskt diskuterat hur man skulle kunna tidigarelägga just de bitar som är känsliga när det handlar om gränsen till . Man ser nämligen att det är av vikt för ännu fler människor. Sedan vill jag säga att jag inte tror att den stora lösningen för oss bara är att vi har rörlighet för människor mellan och , utan vi kommer att behöva väldigt många fler lösningar än så. Det gäller inte minst teknisk kompetens i form av civilingenjörer. 188 (MP) replik: När det gäller civilingenjörer är det just dem jag syftar på när jag talar om nyckelpersonerna. Jag vill först bara skicka med ministern detta: Använd begreppet grön tillväxt! Då kommer man att se att denna region är den stora potentialen i . Jag vill dock försöka hinna med två frågor till. Jag tyckte att svaret på fråga var väldigt bra. Jag vill bara höra om den internationella havskonventionen jag tror att den heter så som säger att man som land ska bevisa kontinentalsockelutsträckningen. Det finns alltså områden som de länder som har kontinentalsocklar mot fortfarande inte kan lägga beslag på. Jag sade i mitt anförande att det om vi ska verka för en lagstiftning i liknande den för finns ett område som skulle kunna omfattas av ett större internationellt ansvarstagande. Jag är nyfiken på vad regeringen tycker om det. Sedan vill jag hinna med frågan om tv också. Jag tänker faktiskt mest på barn som har pappan i det ena landet och mamman i det andra, men det är naturligtvis väsentligt också för alla andra. Jag tycker att detta är lite jobbigt. Jag vet att ett av hindren är de licenser man betalar för filmer och som gör det väldigt dyrt om man ska visa film för en större publik. Man borde dock kunna hitta ett sätt att komma runt detta. Det är så viktigt för kulturutbytet mellan länderna, för språkutvecklingen och också då för barn som har föräldrar i två av våra nordiska länder. Det ska inte vara ett hinder. De ska inte säga: Jag vill inte resa till pappa, för då får jag inte se nästa program i den serie jag följer! Det skulle vara så bra om vi kunde lösa detta på många rent konkreta och praktiska sätt. Jag hoppas att ni jobbar med det. 189 Statsrådet (M) replik: Jag ska försöka hinna med allt, men jag är inte helt säker på att jag kommer att göra det. Jag vill ändå uppehålla mig lite grann vid vikten av att har tillgång till kompetenta, tekniskt utbildade människor. Vi kommer att få en extrem brist på civilingenjörer i och inte minst nu när vår gruvnäring går så starkt framåt. Här behöver vi ta krafttag när det handlar om arbetskraftsinvandring. Då tror jag inte att lösningen är , för de är ännu färre än vi, utan då handlar det om människor från tredje land, utanför . Vi måste underlätta betydligt mer och göra det mer attraktivt att vara i både för att utbilda sig och sedan kunna arbeta här med kompetenta frågor.