prot · GZ0977 · 2012-02-28 00:00:00 — Vi ser att pensionärer betalar högre skatt . Det är väl en medveten politik? Varför är inte finansministern stolt över den politiken? Varför försöker han låtsas som att han inte medverkar till ökade ekonomiska skillnader? Man pekar på inkomstfördelningen som sker genom offentligt finansierad vård, skola och omsorg. Om kommuner får ägna mer av sina resurser till att ge sjuka och utförsäkrade socialbidrag i stället för att lägga dem på vård och skola blir den omfördelningen felaktig. Finansministern skjuter över sin extremt dåliga arbetsmarknadspolitik på kommunerna. De får ta ansvar för det. Jag och Socialdemokraterna tycker att det är viktigt att människor får växa i . Det är viktigt att människor får en andra chans via till exempel komvux, precis som fick och som fick. Att människor kan förverkliga sig själva och gå vidare och läsa på universitet är jätteviktigt. Men då får man dra ned på den verksamheten. Då minskar vi möjligheten för människor att ta sig vidare och få högre inkomst. Det vore intressant att få reda på: Är stolt över sin politik eller inte? 42 (M): Här har vi som riktar anklagelsen mot regeringen att politiken skulle vara medveten. Självklart är det en medveten politik att sätta jobb framför bidrag för att göra arbetet mer lönsamt. Jag vet inte om det finns någon politik som är omedveten. Kanske är det möjligen en beskrivning av Socialdemokraternas interna kaos och frånvaro av politik. Jag vet inte riktigt. Själv skulle jag gärna vilja komma tillbaka till det konkreta personliga exempel som diskussionen ändå handlar om bortom och stora statistiska mått. Det handlar om flickan som kom till från ett land i kaos. Hon gick i svensk skola, kämpade med extrajobb och fann till slut sin grej. Hon startade ett designföretag. Hon jobbade , och till slut gick det bra. Hon fick en hög inkomst. Den inkomsten använder hon självklart till konsumtion. Hon hjälper släktingar och betalar på olika sätt av studieskulder. Hon är skurken i ert . Ni säger att hon är problemet. Ni vill ta hennes höga inkomst från henne, trots att hon har kämpat hela livet. Vad säger ni till henne? har ni en chans till att svara. Varför tycker ni inte att det är bra att man tar sig från fattigdom till ett bättre liv? Varför är det ett problem? Varför vill ni motverka det med högre skatter och mer regleringar? påpekar att jag inte skulle tycka att inkomstskillnader som ökar är ett problem. Låt mig säga vad som är ett problem: Fattigdom är ett problem. Vi ska öppna så många dörrar som möjligt så att människor tar sig ur fattigdom och tar sig till ett bättre liv. När de kommer till ett bättre liv ska vi välkomna det och inte peka finger, säga att det är dåligt och beskatta bort den ökade inkomsten som de då får. 43 FINN (M): vill inte bara titta utan vill hämta politiken . Det är ett intressant historiskt perspektiv som jag ofta tycker att Socialdemokraterna ägnar sig åt . De tittar bakåt och inte framåt. Finansministern är väldigt tydligt i sitt svar på interpellationen och talar om hur utanförskapet har minskat med 164 000 personer mätt i helårsekvivalenser från maktövertagandet från Socialdemokraterna . Jag skulle i stället gärna vilja blicka lite framåt . Vi vet att arbetar tre för att försörja den fjärde. Om vi bara tittar på den demografiska utmaningen kommer det med allting oförändrat att vara två som kommer att arbeta för den tredje. Min fråga till och är: Hur tror ni att vi ska kunna möta framtidens utmaningar och inte minst den demografiska utmaningen om man inte har en arbetsstimulerande politik? Här har bland annat statsministern visat sig vara klärvoajant i så måtto att han lyfte upp frågan att diskutera: Hur ska den framtida pensionsåldern se ut? Det är den typen av frågor vi måste ställa för att garantera den framtida välfärden och den solidariskt finansierade välfärden som håller landet samman. I stället försöker man här att spekulera i en återgång till en bidragslinje med mer utgifter till dem som inte stimuleras att komma in på arbetsmarknaden. Hur detta på lång sikt ska kunna garantera välfärden i i bortom valen 2014 och 2018, låt säga , är för mig fullständigt obegripligt. Här måste man ha en framåtsyftande politik. De inslag av bland annat jobbstimulans som jobbskatteavdragen har haft, och som för övrigt ert partis ledning ställer sig bakom, är i allt väsentligt rätt väg att gå. Det är då förvånande att fundera över de gigantiska skatteutgiftsökningar som man förväntar sig genom Socialdemokraternas politik. 44 (S): Finansministern anklagar oss för att svartmåla regeringen och regeringens politik. Sedan svartmålar han oss. Det kanske lätt blir så i en politisk debatt, och det må väl vara hänt. Men låt oss nu lämna svartmålandet. Åtminstone jag väljer att tolka finansministern positivt. Jag tolkar finansministerns svar som att regeringen med sin politik vill minska klyftorna. Om vi uttolkar det i svaret återstår de andra frågorna om hur det ska gå till. Om man inte tricksar med statistik och är seriös måste man ändå vara överens om några små enkla fakta. Utanförskapet har inte minskat. Arbetslösheten har ökat. Givet att man får tolka finansministern positivt att regeringen i sin politik strävar efter att minska klyftorna blir frågan: Vad tänker man göra åt det här? Finansministern konstaterar nämligen att långtidsarbetslösheten måste minska för att politiken ska kunna vara framgångsrik. Det står med lite andra ord i svaret. Det står: Sysselsättningen för svaga grupper på arbetsmarknaden måste öka. Det är ett annat sätt att beskriva att långtidsarbetslösheten måste minska. Det har man inte lyckats med. Det är precis tvärtom; man har misslyckats. Regeringen säger att man vill stärka arbetslinjen och sänka trösklarna. Men i så fall skulle utanförskapet och arbetslösheten ha minskat. I verkligheten är det ju precis tvärtom. Då måste finansministern, om han vill undvika svartmålning och föra ned debatten på en seriös nivå, förklara vad han tänker göra. Vilka delar av sin politik tänker finansministern ändra på om han ska vara trovärdig när han hävdar att regeringens politik syftar till att minska klyftorna? 45 HANS (S): har små inkomstklyftor i ett internationellt perspektiv, och har haft en hygglig ekonomisk utveckling. Det talar lite grann emot , och andras teori om att stora dramatiska inkomstskillnader ska skapa jättetillväxt. Det verkar vara så att har klarat tillväxt ganska hyggligt med små inkomstskillnader. Är inte det ett ganska bra bevis för att man inte behöver ha stora klyftor för att kunna lyckas med ekonomisk tillväxt? När man lyssnar på debatten är det intressant att höra målsättning om små klyftor och att hålla ihop landet. Jag delar finansministerns målsättning. Den kan ställas mot retorik. Utvecklingen går åt håll. Då är slutsatsen att endera har finansministern misslyckats med sin politik eftersom verkar få alltmer rätt eller så vill finansministern något annat än han säger. Jag kan inte dra några andra slutsatser. försöker underhålla en nidbild av socialdemokratin som ett bidragsparti för att det har varit partitaktiskt framgångsrikt. Då får jag vara tydlig och säga: Vi vill att människor lyckas. Men vi är bekymrade över ökade klyftor, för det skapar spänningar i samhället som medför stora kostnader både ekonomiskt och när det gäller sammanhållningen i samhället. Vi är bekymrade över att den borgerliga regeringen har misslyckats med sysselsättningen och den så kallade arbetslinjen. 46 (FP): Jag tycker att det är viktigt att man talar sanning. Jag tycker att det är särskilt viktigt att man talar sanning i kammaren. I varje demokratiskt lands parlamentariska församling är det särskilt viktigt att inte luras och fara med osanning. påstod här att pensionärer betalar högre skatt. Det är oriktigt, för att uttrycka sig milt. Skatten för pensionärer har sänkts med . Så ligger det till. Det är sanningen. Jag tycker att det är mycket beklämmande att höra en företrädare för det största partiet i riksdag i dess kammare påstå att pensionärer betalar högre skatt när skatten för pensionärer i själva verket har sänkts med 12 miljarder. Du har en chans, , att gå upp här och korrigera dig själv och be om ursäkt för den grova felsägning som det möjligen var. Men kanske var det medvetet. I så fall blir det som du gav uttryck för och tillät dig att säga dubbelt värre. Vi har hört om bidragslinjen de facto och i praktiken från Socialdemokraternas sida. Vi menar att den har drivits för långt. Det behövs förvisso bidrag . Men den har skapat så svaga incitament och stimulans till arbete att det har blivit för lite. Och glöm inte: Vem är det som betalar bidragen? Det är de som arbetar. Vi måste alltså ha i basen, vare sig det är för pensionärer eller andra, en arbetslinje som ger resurser för pensioner, vård och omsorg även efter . 47 (M): Jag ska inte anklaga för att inte tala sanning. Men vi kan ändå konstatera att det finns olika sanningar som man kan välja att presentera. väljer att presentera en sanning, det vill säga att redovisa hur relationen är mellan antalet medborgare och arbetslösheten. Man kan också välja att se på arbetslösheten eller sysselsättningen utifrån nominella tal. Då ser man att antalet sysselsatta har ökat . Man kan som sagt välja vilken sanning man vill visa. Dessutom har antalet helårsekvivalenter, som det så fint heter, i utanförskap minskat bara för att ge en annan bild av sanningen. Kan vi inte åtminstone konstatera att den största fattigdomsfällan är att man hamnar i ett utanförskap att man hamnar långt ifrån arbetsmarknaden? Kan vi inte vara överens om det? När vi nu ser att utanförskapet har minskat i nominella tal kan vi inte se det som någonting positivt? Jag tycker att det är någonting som är ett bevis för att vi bedriver en politik som är riktig. Sedan finns det säkert mer att göra. Det finns säkert fler insatser som vi ska göra, och ska vi väl fortsätta med dem. Om man kom med lite nyanser och inte bara målade allt i svart skulle det kanske öka förtroendet och kreditvärdigheten en aning. 48 (S): För sedan var jag på resa. Jag mötte då en kvinna som kom fram till mig och sade: Jag har det bra. Jag har faktiskt fått det bättre. Men jag har närstående som inte kan arbeta och som tvingas leva på . Jag är rädd, sade hon, för vad som händer i det samhälle jag har varit van att leva i, där man kan känna trygghet vid livets oundvikliga förändringar. Jag möter många människor som yttrar sig likartat. De gör det därför att idol har ett genomslag i den praktiska politiken. Den arbetslinje som Socialdemokraterna alltid har slagits för innehåller det självklara: Du ska arbeta. Men det kan också inträffa att du ofrivilligt drabbas av arbetslöshet. Du kan bli sjuk. Då ska det finnas trygghetssystem som garanterar en inkomst som gör att du inte tvingas gå ut i otrygghet och gå från hus och hem. Det är detta ni moderater har raserat. Ni sköt sönder sjukförsäkringen. Ni sköt sönder arbetslöshetsförsäkringen. Ni skapade ett samhällsklimat där den arbetslöse och den sjuke belastas. Det är deras eget fel, menar ni. formulerade sig så här: Det finns inget samhälle, bara individer. Det finns bara individer som ska konkurrera med varandra. Det är inte ett samhälle där vi människor samverkar och ger varandra styrka. Ty en gång blir den starke också svag. Den socialdemokratiska samhällsmodellen byggde på att hålla ihop samhället. Ni sköt sönder arbetslöshetsförsäkringen, sjukförsäkringen och solidariteten och sade att det skulle ge fler jobb. Det gav lägre förvärvsfrekvens, högre arbetslöshet, en plågande långtidsarbetslöshet och dessutom otrygga människor. Otryggheten finns inte bara hos den arbetslöse eller den sjuke utan hos de många som vilken dag som helst kan drabbas. Det är det verkliga resultatet av er politik, , och jag tror att det var den faktiska avsikten. Schlingmanns orkester spelar vackrare melodier, men slutstycket blir detsamma som : Det finns inget samhället, det finns bara individer. Ni har kommit långt i den visan. Det vi ser är en ökad ojämlikhet i vårt land som plågar inte bara dem som drabbas utan alla som vill ha ett solidariskt samhälle. 49 Finansminister (M): Regeringens ambition är att bygga ett som förenar tillväxt, utveckling och sammanhållning. Det gör vi med tre beståndsdelar. Det gör vi med arbetslinjen, det vill säga att alla som vill och kan ska vara i arbete och att drivkrafterna för att arbeta ska vara starka och att det ska finnas många företag som vill anställa. Vi gör det med utbildning. Vi ska ha ett utbildningssystem som ger kunskap och ger alla en god grund för social rörlighet. Och vi gör det med direkta omfördelningsåtgärder. Detta är de olika linjer som vi har förstärkt under regeringsåren, och resultaten är mycket tydliga. Antalet sysselsatta har ökat mycket kraftigt. Skälet till att , , och alla andra som gör prognoser för svensk ekonomi just gör prognoser för sysselsättningen på det sättet är att det är det som är det centrala måttet när vi jämför länder och när vi jämför arbetsmarknad över tiden. Sysselsättningen i stiger snabbare än i andra länder. Sysselsättningen i har kommit tillbaka så att den är högre än vid krisen samtidigt som de flesta andra länder ligger sämre. ser vi en kraftig ökning av privat sysselsättning. Den är högre än vad den har varit tidigare. Detta är naturligtvis framgångar. Utanförskapet mätt som helårsekvivalenter, det sätt som den socialdemokratiska regeringen tog fram och lade grund för som mål för sin politik, har minskat kraftigt. Vi har tagit oss igenom en kris där andelen hushåll med socialbidrag endast har ökat något, och den ligger lägre än den gjorde under huvuddelen av den socialdemokratiska regeringsperioden. Detta är positiva tecken på att arbetsmarknaden fungerar. Tittar vi på utbildningssystemet, där vi har förstärkt betygssystem, nationella prov och lärardrivkrafter, är det också tydligt att vi förstärker de sammanhållande krafterna i samhället genom att förbättra utbildningssystemet. Mot detta står en socialdemokrati som verkar ha bestämt sig för att man bara ska styra genom att titta i backspegeln. Här har vi ett parti vars grundidé är att bidragssystemet ska byggas ut. Det är inte så att vi har ett alternativ som säger att vi ska ta ned dem och ett som säger att vi ska behålla dem, utan vi har ett som säger att vi ska behålla dem och ett som säger att vi ska bygga ut dem. Socialdemokraterna vill återställa och bygga ut bidragssystemen. Det är kärnan i den socialdemokratiska budgeten. Det är väl lika bra att Socialdemokraterna står för det för en gångs skull. Det är ju det som er budget innehåller. För att hantera detta ska man höja skatterna kraftigt på ungdomar, höja arbetsgivaravgifter och tjänstemoms, och om jag har förstått det rätt ska man också tredubbla värnskatten. Samlat är detta en mycket kraftig skattehöjningspolitik. Det kommer man inte att kunna kompensera för med den här backspegelspolitiken med industristöd och återupprepade kunskapslyft, utan det kommer att ge en politik som ger färre i sysselsättning. Det är en politik som leder till högre arbetslöshet. Detta är grundskillnaden. Vi vill ha ett samhälle som präglas av sammanhållning. Det ska vara byggt på en tydlig arbetslinje med drivkrafter för arbete och på utbildning där vi har social rörlighet därför att alla människor får en möjligt, oavsett bakgrund, att få en bra utbildning. Vi tror att det kan behövas en omfördelning så att de som har det sämst i samhället också ska få en bra och dräglig levnadsstandard. Mot det står en socialdemokrati som har bestämt sig för att backa bilen, styra genom att titta i backspegeln och vägra varje form av modernisering av den svenska modellen och välfärdssamhället. Här sitter några av riksdags viktigaste tillgångar, de som utgör kärnan i motståndet mot förnyelse inom socialdemokratin och som vill garantera att vi ska återupprepa det som hände 2006 och 2010. Ingen kan välkomna det mer än jag eftersom jag är övertygad om att 2014 blir en upprepning av 2006 och 2010. Vi välkomnar att vi ska utkämpa denna valrörelse på nytt. Jag kan garantera att ni inte kommer att vinna den. 50 (S): Jag tycker att jag är ganska tydlig när jag säger saker. Men jag får väl upprepa en sak för i alla fall. Pensionärer i betalar högre skatt än löntagare med samma inkomst. Var det svårt att begripa? Jag har uppfattat det så. Jobbskatteavdrag heter det, och det betyder att man får en särskild skatt när man jobbar och en högre skatt om man är pensionär. Vi har sagt att lön ska beskattas lika, det vill säga även pension som är innestående lön. Inkomstklyftorna vidgas i . Det har jag försökt att poängtera, och jag ogillar det. Jag ogillar när klyftorna ökar. vill inte gärna berätta om han är stolt över att inkomstskillnaderna ökar. och jag använder 1991 eftersom finansministern tyckte att det var viktigt att gå tillbaka styrdes av och en moderatledd regering. Då fick den rikaste tiondelen mer i disponibel inkomst . fick alla andra minskade inkomster. Det är fakta. Vi ser att den politiken slår igenom nu också och hur skillnaderna ökar. Jag vill också ha sagt till protokollet att i betraktar vi inte arbetslöshetsförsäkringen, sjukförsäkringen, föräldraförsäkringen och pensionen som bidrag. Det är en del av den generella välfärden. Det är bra att vi har fått på papper nu att vi har en finansminister som betraktar pension, föräldraförsäkring, sjukförsäkring och arbetslöshetsförsäkring som bidrag. Han tillhör dessutom en regering som har infört ett nytt bidrag, nämligen vårdnadsbidrag. Det är ett bidrag. Det heter verkligen bidrag. Dessutom har andelen som har försörjningsstöd, det vill säga socialbidrag, ökat . Jag beklagar detta. Vi är för en lägre skatt för pensionärer. Vi vill ha mer resurser till forskning, fler högskoleplatser, bättre utbildning och en bättre arbetsmarknadspolitik därför att vi tror att det minskar skillnaderna och ger fler jobb. Det är synd att regeringen inte har den typen av politik. 51 (S): Jag vill gärna återgälda finansministerns vänlighet och säga att jag tror att tiden talar för att blir en stor tillgång för socialdemokratin. ser vi effekterna av politiken. Vi ser en långtidsarbetslöshet som biter sig fast, ungdomarnas svårigheter att få bostäder, ungdomarnas svårigheter att få verka på en trygg arbetsmarknad, de ökande klyftorna i vårt land och det faktum att människor ser att det recept som ordinerade, att ökade klyftor skulle leda till nya jobb, inte alls har verkat. Det har bara bitit på de arbetslösa och de sjuka som har fått leverera 20 miljarder i försämringar som har omvandlats till skattesänkningar för dem som redan hade det bra. Sedan inträdde som finansminister har de med lägst inkomst i vårt land fått sin inkomst sänkt med . De som har det bäst har fått inkomstförstärkningar med 14 900. Det är dramatiken i utfallet som visar hur olika inkomstgrupper har påverkats av er politik. Och det är det stora misslyckandet. Förvärvsfrekvensen har minskat, arbetslösheten har ökat och långtidsarbetslösheten biter sig fast. Er politik skapar klyftor och ojämlikhet. 52 Finansminister (M): Den här debatten handlar om inkomstklyftorna. Det är alldeles tydligt att vi här har en skiljelinje i svensk politik. Alliansen och regeringen driver en medveten politik för att förena arbetslinje med utbildningspolitik och kunskap för att hålla ihop och för att kunna satsa på omfördelning genom växande resurser. Mot det står en socialdemokrati som ansvarade för av ökningen av skillnaderna där bara under den senaste mandatperioden de bäst ställda fick i ökade inkomster, där förmögenhetskoncentrationen steg, där inkomstspridningen ökade och där könslöneskillnaderna förstärktes. Det är en socialdemokrati som vägrar att ta ansvar och ompröva och som vill upprepa samma bidragspolitik på nytt. Det var bidragspolitiken som gjorde att man ökade skillnaderna. Det var för att man underminerade arbetslinjen och misslyckades med jobben som skillnaderna ökade. Det är alldeles uppenbart att den här regeringens politik har fungerat. Vi upplever stigande reallöner i . Vi har kunnat satsa på välfärden. Vi har en sysselsättning som ligger högre än under krisen, högre än 2006 och som ökat kraftigare än i de allra flesta europeiska länder. Vi har en långtidsarbetslöshet som till andel av arbetskraften är den lägsta i . Vi har ett utanförskap som, mätt med det mått som Socialdemokraterna lade fast, har uppnått de mål som den socialdemokratiska regeringen satte på 800 000 personer som är beroende av olika sociala transfereringssystem. har vi en avmattning. Tillväxten bromsar upp . Socialdemokraterna har en dröm om att den avmattningen och inbromsningen ska gälla . Jag får väl beklaga att jag tror att vi som vanligt kommer att ha en konjunkturuppgång, och som vanligt kommer vi därför återigen se att sysselsättning och arbetslöshet vänder åt rätt håll. Då kommer vi att fortsätta den här diskussionen svartmålning kontra en tilltro på sammanhållning och den svenska modellen. Det är alldeles uppenbart att så ser skillnaderna ut i svensk politik. Överläggningen var härmed avslutad. 12 § Svar på interpellation 2011/12:204 om hållning till EIB:s utlåning till fossilbaserade projekt 53 Finansminister (M): Per har frågat mig om avser att verka för att EIB:s utlåning till fossilbaserade energiprojekt ska fasas ut samt att EIB:s energiutlåning ska begränsas till förnybar energi och energieffektivisering. Vidare har Per frågat mig om jag avser att informera om ställningstagande i EIB:s energiutlåning samt om fördelningen av bankens energiutlåning. Låt mig börja med att betona att EIB styrs av EU:s målsättningar där energi- och klimatpolitiken utgör en del som ska samverka med andra målsättningar som till exempel en ökad sammanhållning och ekonomiska och sociala framsteg. EIB ska därför väga samman olika målsättningar i sin utlåning, inklusive klimat- och miljömål. Ett av huvudmålen för EIB är att av bankens utlåning ska vara klimatfrämjande. utgjorde utlåningen till klimatfrämjande åtgärder av bankens utlåning, motsvarande . Sammantaget har EIB verkat för att energiprojekt ska ha en bättre miljöprofil och bidra till minskade utsläppsvolymer. Regeringen har verkat för och välkomnar denna utveckling. EIB planerar att göra en översyn av sin energipolicy. Regeringen avser i denna översyn att verka för att EIB fortsätter bidra till EU:s målsättningar inom energi- och klimatområdet. Inriktningen bör vara att EIB:s utlåning till fossilbaserade projekt i EU fasas ut i enlighet med EU:s målsättningar. Vidare avser regeringen att verka för att EIB:s utlåning till förnybar energi och energieffektivisering ska fortsätta att öka. Regeringen redovisar agerande i internationella finansiella institutioner samlat i en skrivelse med regelbundna intervall. Regeringen planerar att överlämna en sådan skrivelse som täcker 2010 och 2011 till i vår. Den kommer att innefatta även EIB. En kortare redogörelse för EIB:s verksamhet görs också i den årliga skrivelsen Berättelse om verksamheten i Europeiska unionen. För en mer utförlig redovisning av EIB:s verksamhet på enskilda områden hänvisas till EIB:s årsredovisning. 54 PER (MP): Jag får tacka finansministern för svaret. Det är positivt, måste jag säga, att finansministern åtminstone säger sig vilja arbeta för att Europeiska investeringsbankens stöd till kolkraftverk, olja och fossilgas ska fasas ut. Men som vanligt, har jag lust att säga, när det gäller regeringens klimatpolitik är det skillnad på ord och handling. Det beklagar jag. Finansministerns ord väger tyvärr ganska lätt när de ställs mot den handling som EIB har visat . Sedan finansminister kom in i och satte sig vid bordet där har utlåningen till fossilbaserad energiproduktion fördubblats. Frågan är: Hur har finansministern egentligen agerat för att stoppa den utvecklingen? Om han nu säger att man vill att fossilutlåningen ska fasas ut men den i stället har fördubblats visar det att ord och handling inte riktigt går ihop.