prot · H00912 · 2012-10-18 00:00:00 — Jag måste säga att jag är oerhört stolt över att få företräda ett land där vi har en human flykting- och invandringspolitik. Vi tar ansvar för vad som händer i vår omvärld utöver vad vi själva kan göra i vårt eget land. Vi har resurser i den svenska statsbudgeten som gör att kan vara en av de största humanitära givarna när människor oförskyllt drabbas av antingen klimatförändringar eller våld och konflikter vare sig de är interna eller externa. Vi har ett starkt och bra bistånd som ställer upp för människor. Det gäller inte minst det humanitära stödet som ska lindra nöd och hindra död. Detta gör vi i utvecklingsländerna. Vi gör det nu i grannländer, kanske mer än något annat land givet vårt lands befolkningsstorlek, därför att vi tycker att det är oerhört viktigt. Vi vet att människorna vill vara kvar nära sina hem. Men det finns en rännil av människor som tar sig hela vägen till . En del av dem har kanske till och med anförvanter här. Det är vår skyldighet att hjälpa dem också här. Vi har ett system där vi avräknar detta från biståndsbudgeten. Och ja, just nu stiger avräkningarna eftersom vi tar emot fler flyktingar också i därför att trycket internationellt på flyktingar är större än kanske . Jag tycker att det är rättvist. Jag tycker att det är rätt och riktigt. Och ja, det kostar mer att ta emot dem i därför att vi har höga och bra krav på hur människor ska bemötas. Det är en politik som den borgerliga alliansregeringen är mycket stolt över. 51 (SD): Det här ökade trycket som statsrådet talar om verkar av någon anledning drabba betydligt hårdare än många andra länder. Jag tolkar statsrådets svar så att regeringen tänker fortsätta på den inslagna linjen, vilket jag beklagar. Jag skulle också vilja fråga varför man vill göra det. Jag kan själv bara spekulera, men regeringens inställning verkar vara att en person som kommer till är en individ, en person, en människa, men de miljontals flyktingar som finns runt om i världen är bara statistik. Det är en stor namnlös massa som inte har fått någon uppmärksamhet i medier här i , och därför vinner man ingen positiv publicitet på att hjälpa de människorna. Regeringsföreträdare brukar använda ord som medmänsklighet i den här typen av debatter. Om man menar allvar med medmänsklighet borde man också försöka optimera biståndets nytta för mänskligheten och därmed försöka hjälpa mångdubbelt fler flyktingar i deras närområden, vilket faktiskt är möjligt. Det är mycket mer kostnadseffektivt. Varför vill inte regeringen optimera nyttan av biståndet för mänskligheten? 52 Statsrådet (M): Jag vänder mig mot beskrivningen att vi någonsin skulle se människor som statistik. Jag har träffat dessa flyktingar. Jag är ute och reser i utvecklingsländer. Jag möter också de humanitära hjälparbetare som vi finansierar. De tar emot dessa barnfamiljer i till exempel . De tar kanske emot åtta nio familjer per dag. Människor berättar om sina umbäranden. De har kanske flyttat runt inne i ett antal gånger för att till slut inse att de måste överge sitt eget land. De söker skydd i till exempel . De är ingen statistik. De är människor som du och jag som faktiskt behöver vårt skydd. Vi gör både och. Vi hjälper människor på plats. Vi stöttar inte minst . Vi är ordförande i det just nu och jobbar förebyggande för att minska de här konflikterna, och när de väl bryter ut finns vi där med våra pengar och vårt engagemang. Vi har också en anledning att ta emot skyddsbehövande i när de väl kommer hit. Jag tycker att det är viktigt att påminna kammaren om att vår politik för att hjälpa humanitärt handlar om att se till att det är neutralt, opartiskt och går till dem som bäst behöver det. Det blir självfallet mer kostnadseffektivt att göra mer i grannländerna. Det är därför vi nu försöker stabilisera situationen, och det är också därför vi nu kräver att fler länder ska göra mer på det här området. Behoven ökar nu tyvärr inte bara i utan också i , och , och jag skulle kunna fortsätta att räkna upp fler länder. Det finns mängder av behov att täcka på det humanitära området, och är en av de största givarna. Det tycker jag att alla i den här kammaren ska vara mycket stolta över. 53 (S): Min fråga går till . Kostnadsutjämningssystemet måste göras om. Beräkningsgrunderna är föråldrade och leder till stora orättvisor. En enhällig utredning med uppdrag att se över det kommunala skatteutjämningssystemet överlämnade sitt slutbetänkande till regeringen . Kommittén föreslog förändringar i både inkomst- och kostnadsutjämningen med införande . När regeringen inte kom med några förslag beslutade på initiativ av , och att regeringen skulle komma med en proposition om förändring av utjämningssystemet till . I propositionsförteckningen för hösten finns inte förslaget med. Min fråga till statsrådet är därför: Varför? Och när avser regeringen att komma med förslag till ? 54 Statsrådet (M): Tack för frågan! Jag tycker att det kommunala utjämningssystemet är en grundpelare i den kommunala verksamheten. Det är viktigt att man kan ha samma service i glesbygdskommuner som i tätorter. Problemet med den utredning som frågeställaren åberopar är att man missar två saker. Den ena är det som står i direktiven, nämligen att man skulle göra förslaget enklare. är det mycket komplicerat. Man brukar ibland säga att de två som kan systemet inte får vistas i samma flygplan eftersom systemet skulle falla ihop om planet skulle störta. Det måste bli enklare. Den andra saken är att resultatet verkar missgynna kommuner med tillväxtkraft, och vi vill inte sjösätta ett system som ger dåliga incitament till tillväxt. Det skulle drabba alla kommuner och hela landet. Jag får återkomma med hanteringen i min nästa minut. 55 (S): Jag har diskuterat med representanter för utredningen. De delar inte statsrådets syn på vad man har gjort och vad resultatet skulle innebära. Man kan konstatera att det gamla systemet drabbar vissa kommuner och landsting mycket hårt för tillfället. Kommunerna och i förlorar 33 miljoner i uteblivna statsbidrag och 32 miljoner i införandebidrag bara . Det är viktiga pengar för verksamheten i mitt hemlän. Det slår också mycket hårt när man tittar på barnomsorgen och fördelningen mellan till exempel och . De har liknande ålderssammansättning och kan jämföras utifrån det och får liknande ersättning. Men när det kommer till kostnader gynnas eftersom man säger att de skulle använda barnomsorgen mer, men faktum är att man använder barnomsorgen precis lika mycket. Så här ser det ut på många ställen. Det är storstadskommuner, ofta styrda av , som gynnas av systemet, och det är glesbygdskommuner som drabbas och får betala väldigt stora summor därför att systemet inte fungerar. Jag frågar ministern: inte ministern att det är akut? Tycker inte ministern att det här är ett orättvist system som snabbt måste åtgärdas? Det här är inte tekniskt komplicerat. I den här delen skulle ministern kunna lämna ett förslag till ganska omgående och lösa ett stort problem. 56 Statsrådet (M): Jag tror att jag och är överens om ett antal saker. På de frågor som ställde vill jag svara: Ja, jag tycker att det är akut. Ja, jag tycker att det är ett problem. Ja, jag tycker att det är viktigt att det åtgärdas skyndsamt. Enligt min uppfattning uppstår den största orättvisan just när det gäller barnomsorgen. Det kommer sig av att barnomsorgen utnyttjas mycket mer nu än . Därigenom blir barnomsorgspengen mindre per barn i systemet i och med att det är ett nollsummespel. Jag håller inte med om att det är självklart att det är borgerliga kommuner som gynnas. I är det uppenbart såväl socialdemokratiskt styrda kommuner som borgerligt styrda kommuner som både tjänar och förlorar. är ett exempel på ett socialdemokratiskt styrt landsting där man skulle förlora väldigt mycket på det nya systemet. Så enkelt är det inte. är det första tillfället då det är möjligt att sjösätta ett nytt system, och vi kommer att lägga fram en proposition så att kommunerna får beräkningsunderlag att i lugn och ro införa detta . Våld i nära relationer 57 (FP): Jag vill ställa en fråga till jämställdhetsminister . I avlider i genomsnitt 29 personer på grund av våld från närstående. Det är vanligt att gärningsmännen inför det här aktuella brottstillfället har både hotat och misshandlat sina offer. finns det en lagstiftning som innebär att man måste tillsätta en när de här fallen inträffar. Ofta har det funnits tecken på att något har varit fel. Det har varit polisanmälningar, och personerna i fråga har försökt att ta sig ur förhållandet. uppgift är att samla och sprida kunskap så att man kan förebygga på ett bättre sätt. Min fråga är: När kan vi förvänta oss ett resultat av det här viktiga arbetet? 58 Statsrådet (FP): Varje gång en kvinna mördas av någon som hon har eller har haft en nära relation till är det ett misslyckande för samhället. Jag kallar det ett misslyckande för samhället därför att, precis som säger, det alltid visar sig att dessa kvinnor på ett eller annat sätt har varit i kontakt med någon av samhällets myndigheter. Det betyder att det har brustit någonstans. Därför föreslog regeringen för att man skulle lagstifta om att vi måste följa upp och utreda dessa mord för att se var någonstans det brast och vad vi kan lära av detta. kan inte inleda en sådan kommission förrän domen har vunnit laga kraft. Först måste polisen göra sitt, och sedan kan polisen överlämna ärendet till . Vad jag förstår kommer det första ärendet att överlämnas . Därmed kommer vi att få bättre kunskaper om var det brister och hur vi kan utveckla verksamheten . 59 (FP): Kan statsrådet, i avvaktan på det här viktiga arbetet med kommissionen, nämna någonting om andra viktiga åtgärder för att förebygga? Det här är ju tragedier, och det berör alla djupt när de går att följa i medierna. Vilka andra insatser är möjliga? 60 Statsrådet (FP): Det ena som jag skulle vilja koppla tillbaka till när det gäller är att vi har haft en sådan lagstiftning när det gäller barn som mördas. Det arbetet ska nu följas upp av Statskontoret för att se om det har legat till grund för att ge oss kunskap som vi sedan har kunnat använda oss av i förslag för att förbättra och för att förebygga. Det tror jag är en viktig sak att följa upp. Det andra är att vi har en handlingsplan som har genomförts med många åtgärder för att förebygga inom ramen för barn- och ungdomsverksamheter, och vi har tillsatt en samordnare som ska tillvarata de kunskaper och erfarenheter som vi har vunnit, så att vi inte tappar bort dem utan har dem för framtida bruk. Det är så jag ser att vi måste jobba framgent. bereder vi också inom en strategi för hur vi ser på det långsiktiga arbetet i kampen mot våld mot kvinnor. Målet måste vara att vi ska göra hemmet till en trygg plats för alla och inte en brottsplats, som det har kommit att bli för många kvinnor i samhället. Finansieringen av JAS 39 61 (S): Jag vill ställa en fråga till . Vi är från Socialdemokraternas sida överens med regeringen om att JAS ska uppgraderas. Däremot är vi kritiska till det förslag om finansiering som regeringen har redovisat. Det handlar om 5 miljarder som är ofinansierade. Ministern säger att man med enkelhet kan göra omfördelningar i försvarets budget för att klara detta långsiktigt. Vi tror inte att det är så enkelt. Försvarsmakten redovisar att man har ett ofinansierat materielberg på 25 miljarder framför sig bara för att vidmakthålla nuvarande militära förmåga. Till det kommer 5 miljarder. Det är alltså . Det är stora pengar som man hanterar. Varför då inte sätta sig ned med oss och komma fram till en uppgörelse? Vi har lagt fram ett förslag om att tillföra 300 miljoner på årsbasis som vi kan göra upp om långsiktigt och därmed försöka göra någonting konstruktivt som skapar en bättre stabilitet i försvarets ekonomi och en bättre finansiering av JAS, vilket innebär att vi tar ansvar för projektet på ett mer konkret sätt. Varför inte ta den chansen nu när den finns? 62 Försvarsminister (M): Tack, , för frågan! Vi välkomnar Socialdemokraternas stöd i frågan om att uppgradera JAS 39 , eftersom vi tillsammans tror att det här är ett bra och nödvändigt sätt att bibehålla och utveckla förmågan till luftförsvar och stridsflyg. Det frågan nu gäller är hur detta ska finansieras. Då är det så, som vi har redovisat och också redovisar i budgetpropositionen, att livstidscykeln för hela det här systemet är . Vi kan se att utvecklingen, anskaffningen och driften av det här systemet kommer att kosta . Den första tioårsperioden kommer kostnaderna att vara något högre, och det är också där vi ser ett omplaneringsbehov om ungefär 5 miljarder. Regeringens bedömning är att inom ramen för de ca 160 miljarder som Försvarsmakten planerar i materielanslag kommer det att kunna gå. Det är inget konstigt med att omplanera 5 miljarder av 160 miljarder. 63 (S): är väl verkligheten lite mer komplicerad än vad ministern redovisade. Det här är uppdelat i dels en anskaffningsdel som ligger på 9,6 miljarder , dels en vidmakthållandedel utöver detta. Det är alltså två konton. Mycket av de här pengarna kommer att gå på anskaffningsdelen. Det kommer alltså att bli en stor ansträngning på just den biten. Sedan har vi alltså 25 miljarder i materielberg ovanpå det som rör samtliga vapenslag. Trycket inom Försvarsmakten är alltså väldigt stort, och läggs det till 5 miljarder på detta. Därför är det inte så enkelt som att man bara omfördelar detta, eftersom det handlar om så , som ministern säger. Det här kommer inte att lösa sig med automatik, utan det här kommer att kräva rätt stora ingrepp. Varför då inte gå in och göra vissa omfördelningar som går att göra inom försvarets budget? Exempelvis har vi nu en överbudgetering på det internationella anslaget. Pengarna kommer inte att användas enligt dagens nivå på det anslaget. lämnar man till och med tillbaka pengar på det anslaget. Här har vi alltså en konkret möjlighet att göra en uppgörelse, och jag förstår egentligen inte varför det ska vara svårt för ministern att tillmötesgå mig på den här punkten. 64 Försvarsminister (M): har rätt i att Försvarsmaktens ekonomi inte är en enkel fråga. Det vet vi . Det vi vet är att Försvarsmakten har en ekonomi i balans , 2013 och 2014. Det som frågan har gällt är just den långsiktiga ekonomin, och där ingår självklart framtida materielinvesteringar som en viktig del. Det här tar regeringen på största allvar. Det är också därför som vi i budgetpropositionen påtalar behovet av att ha ett samlat grepp kring just hur förutsättningarna ser ut för den långsiktiga ekonomin. Det här är ett arbete som vi från måste göra tillsammans med myndigheten för att noga gå igenom och se om pengarna används på rätt sätt, om vi kan göra omfördelningar och hur det här ska se ut . Då handlar det om hur balansen ska uppnås . Det här arbetet kommer också, tror jag, att vara en bra grund för det inriktningsbeslut som vi ska fatta 2015, då också Försvarsberedningen kommer att kunna ta del av det här analysarbetet. Vi får återkomma till hur det ska se ut på lång sikt. 65 (MP): Det här är en allmänpolitisk fråga till . När vi i kommer med förslag på klimatpolitik i får vi ofta svaret: Nej, vi ska jobba internationellt i stället. Jag menar att det ofta blir bäst att göra både och, men okej! har ni chansen att jobba internationellt och göra någonting riktigt bra! Det handlar om EU:s utsläppshandel, som tyvärr har kollapsat. Just nu finns det fler utsläppsrätter än vad det finns utsläpp i systemet, och det är klart att man då inte riktigt får den drivkraft att minska utsläppen som det var tänkt att man skulle få. Därför har kommit med ett förslag om att man helt enkelt ska skrota en stor mängd utsläppsrätter för att på så sätt återställa systemet så att det blir en drivkraft till minskade utsläpp och till en grön omställning. har vi fått höra att och kanske rent av hela regeringen motsätter sig det här. Då blir jag nyfiken på varför. har ju regeringen verkligen chansen att göra någonting bra på klimatområdet internationellt. Ska ni inte göra det då? 66 Statsrådet (M): Jag tycker att en av de roligaste sakerna i alliansregeringen är hur vi jobbar tillsammans för att bygga starkare och mer hållbart och för att kunna vara mer internationellt engagerade genom att också utvecklas själva hemmavid. När vi tänker på långsiktighet kring energitillgång och hur vi lever, konsumerar och distribuerar ökar vi vår egen kunskap och medvetenhet som vi också lär oss saker som andra länder kan ha nytta av. Det här tycker jag är oerhört intressant men också inspirerande genom att vi kan försöka se hur vi kan göra både och. Absolut, jag delar helt uppfattning när det gäller det! Den här gången gällde frågan handeln med utsläppsrätter. Den frågan handlar om det internationella handelssystemet och hur vi ska kunna hjälpas åt internationellt att dra ned utsläppen som vi låter nya innovationer och ny teknik träda fram. Vi har ett beredningsarbete som pågår i regeringen om hur vi ska ställa oss i den fråga som till exempel har anfört om att ett sätt skulle kunna vara att köpa tillbaka utsläppsrätter och inte använda dem. Det pågår som sagt en beredning, och det här är ett av de internationella verktyg som står oss till buds. 67 (MP): Ni ska naturligtvis bereda det här enligt konstens alla regler, men hur svårt kan det vara? Varför skulle man inte vilja ta chansen att få ordning på det här utsläppssystemet och faktiskt minska utsläppen? Minskningen i det här förslaget motsvarar 25 gånger utsläpp. Det är någonting som verkligen gör skillnad. Varför skulle man inte vilja ta chansen att få fart på omställningen? Det här är till och med någonting som skulle gynna svenska företag, som faktiskt säljer sina utsläppsrätter för att man släpper ut mindre än vad man får tilldelning för. Med högre priser på utsläppen tjänar man på det här, så det är en vinst för svenska företag och för statskassan, eftersom man får in mer auktionsintäkter, och inte minst är det en vinst för klimatet. Vad är det ni behöver bereda? 68 Statsrådet (M): Det är just för att se vilka effekter det får för vår egen ekonomi, vilken betydelse det har, om det är den rätta vägen att gå. Det vi ser vad gäller näringslivet, oavsett den handeln, är att det redan sker en stark omställning eftersom många företag ser den stora marknads- och konsumentnyttan i att börja ställa om i förväg och kunna göra saker även om det inte finns lagstiftning på plats. Vi konsumenter efterfrågar mer av ansvarstagande, modern teknik och förståelse. Därför sker det tillsammans med näringslivet tack vare att vi försöker bana vägen framåt. Tänk bara på att vi bestämt oss för att ha en fossilfri bilpark och att 2050 ska vara klimatneutralt. Det handlar om att trigga i gång en mängd aktiviteter, och handeln med utsläppsrätter är en av de möjligheter vi har att påverka. Det sker allaredan mycket, och därför tänker vi, precis som sades, i god ordning se till att ärendet blir berett på ett klokt sätt. Därefter kommer vi att återkomma. 69 (C): Min fråga ställs till statsrådet och handlar om bolån. Tillgången till bostäder är avgörande för våra möjligheter att skapa tillväxt genom växande företag som har möjlighet att få tag i personal med rätt kompetens. För att familjer ska kunna etablera sig på en ny ort är det viktigt att det finns tillgång till bostäder. Det behövs rörlighet på bostadsmarknaden för att vi ska få en fungerande arbetsmarknad. Det finns många skäl till att det är brist på tillgängliga bostäder, såsom finansiell osäkerhet och försiktig kreditgivning hos bankerna. Trots att vi har en förenklad plan- och bygglag uppges planprocessen vara ett av skälen till att det byggs för lite bostäder. När stora byggföretag, småhustillverkare och även barnfamiljer beskriver vilka hinder som finns kommer bolånetaket högt på listan. Min fråga till statsrådet är: Håller statsrådet med om att bolånetaket kan ha bidragit till att det blivit svårare för många att ta sig in på bostadsmarknaden? 70 Statsrådet (M): har fått kritik från IMF och andra välrenommerade institutioner för en hög skuldsättning hos hushållen och för höga priser på bostadsmarknaden. Vi har en skuldsättning på hushållen som är av den disponibla inkomsten. Den är stor, men den är inte alarmerande. Den är dock fortfarande i ökande även om ökningstakten minskat något. För att få bukt med detta beslutade att inrätta ett bolånetak som innebär att man bara får låna av bostadens värde. Åtgärden för att lösa just detta problem applåderas även av . Vi har ingen anledning att ha någon annan uppfattning, utan vi tycker att det är rimligt med ett sådant bolånetak för att lösa just det problemet. När det sedan kommer till det problem som frågar om småhusfabrikanter, rörelser på bostadsmarknaden måste vi hitta andra typer av ekonomisk-politiska verktyg varav ett flertal redovisas i årets budget, som jag gärna återkommer till. 71 (C): Ja, den beskrivningen stämmer. Svenska statens skuldsättning är relativt låg i en europeisk jämförelse medan hushållens skuldsättning i en sådan jämförelse ligger betydligt högre, tyvärr. Vi ser att viljan och förmågan hos hushållen att amortera lånen tack vare arbetslinjen, tack vare att hushållen fått det bättre ekonomiskt är stark hos de flesta. har lanserat sparandelinjen. Vi har föreslagit grundavdrag för sparande och även ett skattesubventionerat bostadssparande för unga. Det är tråkigt när unga familjer med stadig inkomst nekas rätten att förverkliga sin boendedröm. I bästa fall kan de köpa ett gammalt hus någonstans och rusta upp det i den takt ekonomin tillåter, men några nya hus blir det inte tal om. Vi ser ett minskat bostadsbyggande på landsbygden. Vi ser nedläggning av husfabriker. Jag tror att ett ökat sparande i kombination med ett bolånetak samt förenklingar för den som vill låna skulle ge positiva effekter för byggbranschen och sätta fart på bostadsbyggandet. Min fråga till stadsrådet är: Ser statsrådet någon möjlighet att kunna stimulera sparandet och minska skuldsättningen genom att bankerna exempelvis erbjuder någon form av amorteringskrav som komplement till bolånetaket? 72 Statsrådet (M): Det har vidtagits tre åtgärder för att få hyfsad fason på skuldsidan . Det första är bolånetaket, det andra att bankerna självmant gått med på att om man har en belåning utgår amortering och det tredje att vi i EU mot många länders vilja drivit hårt att kapitaltäckningen för bankerna ska ökas. verkar det som att minnet är kort. Vi hade en bankkris så sent som 20082009. Vi hade en fastighetsbubbla i . Vi vill inte tillbaka dit. Tittar vi på de länder som har stora problem, till exempel och , ser vi att det är fastighetssektorn som varit grundorsaken till dessa länders stora problem. Vi vill kort och gott inte hamna där. Vad gäller sparandet har regeringen infört ett sparande, investeringssparkontot, som skattemässigt är mycket fördelaktigt. Förhoppningsvis kommer många unga att använda det för sitt sparande framöver. förslag om förbättrad läsfärdighet 73 (S): Min fråga går till statsrådet . För någon vecka sedan presenterade sitt uppdrag. Bland annat konstateras att ungas läsförmåga och läsförståelse sjunker, framför allt hos pojkar. Det är bra att den allvarliga frågan sätts i fokus. Utredningen har många detaljerade förslag och vill att vi ska få god läsfärdighet och tillgång till litteratur . Så långt är det bra. Problemet är att utredningen föreslår att detta ska finansieras genom att 30 miljoner tas av folkbildningsanslaget. Min fråga till ministern är: Vad anser ministern om detta finansieringsförslag med hänsyn till att vi i ansett att folkbildningen är fri och frivillig fri från statlig styrning, frivilligt deltagande och att det är folkbildningen själv som avgör hur de av staten beslutade målen och syftena ska uppnås? 74 Statsrådet (FP): Låt mig börja med att säga att det som lägger fram är oerhört viktigt. Vi kan se att skolresultatet för pojkar sjunker. De har sämre betyg än flickor i princip i alla ämnen utom idrott.