prot · H00931 · 2012-11-27 00:00:00 — Det man har föreslagit är i realiteten en teknisk förändring av rabatterna. Jag nämnde att den tillkom som en brittisk rabatt. Sedan har väldigt många definierat den som en rabatt på rabatten. För säkerhets skull föreslår man här snarare en klumpsumma. Tanken är att den gradvis ska erodera och försvinna. Även om man initialt går med på en rabatt vill nog många att den ändå ska fasas ut, därför att det här är någonting som är oönskat av majoriteten av länder. Man måste alltså försvara både en svensk rabatt och hur man konstruktionsmässigt placerar in den så att den inte försvinner. Det är egentligen, återigen, bara britternas rabatt som är riktigt skyddad. Alla andras är mer lösliga och uppe till förhandling varje gång. För att också komplicera tillvaron jobbar vi nu med olika förslag. Så är det alltid i de här förhandlingarna. Vi har ursprungligen kommissionens förslag. Sedan lade det cypriotiska ordförandeskapet fram ett förslag. Därefter kom 1 inför mötet och 2 . När vi säger att rabatten gick upp menar vi egentligen att den gick upp något mellan det cypriotiska ordförandeskapets förslag och 1, det vill säga att den under resans gång delvis har förskjutits. Den här klumpsummekonstruktionen är i grunden dålig för alla länder med rabatt. Jag är ledsen att detta är så komplicerat som det är, men det är egentligen ännu mer komplicerat än vad jag nu har redogjort för. Med detta vill jag säga: Ja, det kommer definitivt att vara en lång diskussion kvar kring rabatterna, som jag upplever det har jag angivit nu att vi inte ens hann med vid det här tillfället. Hela den förhandlingen är kvar. Överläggningen var härmed avslutad. 2 § Justering av protokoll Justerades protokollen för . Förste vice talmannen meddelade att (S) ansökt om ledighet den 15 januari10 . Kammaren biföll denna ansökan. Förste vice talmannen anmälde att (S) skulle tjänstgöra som ersättare för . Förste vice talmannen meddelade att (SD) avsagt sig uppdragen som ledamot i justitieutskottet, som suppleant i utrikesutskottet och som suppleant i , att (SD) avsagt sig uppdraget som ledamot i kulturutskottet, att (SD) avsagt sig uppdraget som ledamot i utbildningsutskottet, att (SD) avsagt sig uppdraget som ledamot i arbetsmarknadsutskottet, att (SD) avsagt sig uppdraget som suppleant i kulturutskottet och att (SD) avsagt sig uppdraget som suppleant i utbildningsutskottet. Kammaren biföll dessa avsägelser. 5 § Anmälan om kompletteringsval till utskott Förste vice talmannen meddelade att riksdagsgrupp på grund av uppkomna vakanser anmält som ledamot i finansutskottet , som ledamot i justitieutskottet , som ledamot i kulturutskottet , som ledamot i utbildningsutskottet samt som ledamot i arbetsmarknadsutskottet . Förste vice talmannen förklarade valda till ledamot i finansutskottet (SD) ledamot i justitieutskottet (SD) ledamot i kulturutskottet (SD) ledamot i utbildningsutskottet (SD) ledamot i arbetsmarknadsutskottet (SD) 6 § Meddelande om statsministerns frågestund Förste vice talmannen meddelade att vid frågestunden skulle frågor besvaras av statsminister (M). 7 § Anmälan om inkomna uppteckningar från EU-nämndssammanträden Förste vice talmannen anmälde att uppteckningar från följande EU-nämndssammanträden inkommit: 8 § Anmälan om inkommen faktapromemoria om förslag från Europeiska kommissionen Förste vice talmannen anmälde att följande faktapromemoria om förslag från Europeiska kommissionen inkommit och överlämnats till utskott: 2012/13:FPM24 Kommissionens arbetsprogram 2013 KOM(2012) 629 till utrikesutskottet 9 § Anmälan om inkommen granskningsrapport från Förste vice talmannen anmälde att följande granskningsrapport inkommit från : RiR 2012:18 Bemanningen av marinens och flygvapnets stående insatsförband 10 § Anmälan om fördröjt svar på interpellation Till hade inkommit följande skrivelse: Interpellation 2012/13:124 Till Interpellation 2012/13:124 Strategi för mobiltäckning av (S) Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är tidigare inbokade resor och arrangemang. (C) Enligt uppdrag 11 § Hänvisning av ärenden till utskott Föredrogs och hänvisades Motioner 2012/13:Ub3Ub6 till utbildningsutskottet 12 § Förnyad bordläggning Föredrogs och bordlades åter Miljö- och jordbruksutskottets betänkande 2012/13:MJU4 Miljö- och jordbruksutskottets utlåtande /13:MJU7 betänkande 2012/13:CU1 betänkande 2012/13:FiU15 betänkanden /13:JuU4, JuU5 och JuU7 betänkande 2012/13:KU9 betänkande 2012/13:UU8 13 § Svar på interpellation 2012/13:129 om den svenska exporten 36 Statsrådet (M): har frågat mig vilka åtgärder jag är beredd att föreslå för att öka exporten eller minska den nedgång vi kan befara. Jag välkomnar intresset för den svenska exportens utveckling då svensk utrikeshandel utgör en hörnsten för vårt lands välstånd. För att svenska företag ska lyckas expandera, växa och anställa måste de erbjudas bra förutsättningar att handla med varor och tjänster i andra länder. Som ett resultat av finanskrisen rasade vår varuexport 2009 , vilket ledde till en kraftig inbromsning i tillväxten och tusentals förlorade jobb. Det var viktigt med krafttag och nytänkande på exportfronten. Därför presenterade jag 2010 en ambitiös vision för den svenska handelspolitiken. Exporten återhämtade sig starkt , men mot bakgrund av flera tunga orosmoln i horisonten lanserades ett program med 40 konkreta åtgärder för att bidra till ökad utrikeshandel. Jag kan här bara nämna några av dessa. I arbetet för ökad global frihandel arbetar vi bland annat för att få ett positivt avslut på WTO:s Doharunda samt för ett frihandelsavtal för it-varor och -tjänster samt teknologier. För att öka handeln med strategiska marknader arbetar vi för ett frihandelsavtal mellan och , och och andra viktiga marknader. Likaså ökade vi anslaget för exportfrämjande till tillväxtmarknader som BRIC-länderna och , med särskilt fokus på små och medelstora företag samt framtidsbranscher. Jag är glad att vi kunde enas med Socialdemokraterna om den satsningen. Exportvisionen omfattar även att arbeta för en tydligare och positiv Sverigebild. Därför följer svenska ambassader nu en främjandekalender, där olika aktiviteter för Sverigebilden fokuserar på olika teman vid särskilda tidsperioder. Likaså är drivande för att skapa en öppnare och mer handelsvänlig EU-marknad, till exempel genom ett enhetligt EU-patent och att yrkesförbud och andra nationella regler inte får användas för att hindra tjänstehandeln. För att förbättra hur exportresurser hemmavid används skapar vi en ny och vassare organisation för både export- och investeringsfrämjandet. En enig riksdag, förutom Socialdemokraterna, ställde sig bakom regeringens förslag på en sammanslagning av exportråd och Invest . Utöver detta arbetar vi aktivt för att svenskar med internationell kompetens våra kosmopoliter bättre ska kunna bidra till företagens affärsmöjligheter. Regeringen satsar även på att utveckla exporten i branscher med outnyttjad potential, som livsmedel, miljöteknik, de kreativa näringarna samt hälso- och sjukvård. Det rör sig om sektorer som är mindre konjunkturkänsliga än den traditionella industrin och som bidrar till att bredda exporten. Redan under finanskrisen stärkte vi det statliga exportkreditsystemet genom och AB . Det gjorde att svenska företag kunde hitta finansiering av sin export trots att bankerna blev försiktigare med att ställa ut krediter. Behovet av statliga exportkrediter kvarstår, och vi arbetar nu för att även små och medelstora företag ska bli medvetna om dessa finansieringsmöjligheter. Läget i den globala ekonomin är fortsatt osäkert, och situationen slår också mot . Minskad efterfrågan i världsekonomin, inte minst i , innebär särskilda utmaningar för svensk ekonomi. Inte nog med det, vi ser oroande signaler på att protektionismen är på frammarsch i världen. Regeringen arbetar aktivt för att skapa förbättrade möjligheter för svenska företag att handla internationellt, inte minst inom ramen för arbetet med att genomföra de 40 åtgärder som hänger samman med exportvisionen. Regeringen följer utvecklingen i vår omvärld noga, men behöver vi främst fokusera på att effektivt genomföra de åtgärder som vi tidigare identifierat inom ramen för vårt åtgärdsprogram. Många åtgärder är på god väg att genomföras, men mycket arbete kvarstår. Det är slutligen viktigt att understryka att hela regeringen arbetar för att stärka den svenska ekonomins internationella konkurrenskraft. Grunden är stabila offentliga finanser samt ett förbättrat jobb- och näringslivsklimat. Särskilt värt att nämna i detta sammanhang är regeringens kommande satsningar på infrastruktur, forskning, utveckling och innovation samt sänkt bolagsskatt, vilka alla kommer att bidra till att stärka den svenska konkurrenskraften. 37 (S): Precis som statsrådet säger är det inte särskilt ofta som vi diskuterar handelspolitik i denna kammare. Men när det sker ska det vara ordentligt. Dess värre är det inte en fråga som vi är så oeniga om, men vi får försöka göra det bästa av situationen. Det kan kanske också vara bra att vi har ett samtal och inte i första hand ska försöka övervinna varandra i det sista replikskiftet. Mycket i statsrådets svar stämmer. Men regeringen har ibland en förmåga att säga att det var så hemskt under finanskrisen . Tittar man hur det såg ut rasade det mycket snabbt nedåt. Sedan kallades man tigerekonomi. Men det gick nästan lika snabbt upp, men jag ska erkänna att det tog lite . Man kan likna det vid en ispik som först gick rakt ned och sedan upp. Denna utmärkta exportvision med 40 åtgärder står vi socialdemokrater i princip bakom. Men det finns säkert någon punkt där som vi skulle kunna vara lite oeniga om eller tveksamma till. Men i allt väsentligt är vi överens. Problemet med denna exportvision är att mycket i den är långsiktigt. Det är inte så säkert att WTO:s Doharunda kommer att avslutas och kanske inte heller, och framför allt inte under denna lågkonjunktur. Det går sisådär i förhandlingarna mellan och . Det finns en lång rad saker som är bra . Men vi har inte sett så mycket av det , och vi kan inte säga att vi ska lösa de problem vi har med en nedåtgående export. gällde detta september månad, men allt tyder på att det ser likadant ut i alla fall. Sedan får vi se hur det kommer att se ut framöver. Det som statsrådet sade om EU är naturligtvis riktigt. Problemet med det är egentligen att man på EU-nivå är mycket bra på att fatta besluten. Sedan tar det , för att inte säga , att få dessa saker implementerade i de olika lagstiftningarna. Statsrådet nämnde sammanslagningen av . Det var tur i detta sammanhang att man lyssnade ordentligt på debatten. När man sammanför dem har man faktiskt tittat på hur man på bästa sätt ska få in investeringsfrämjandet i verksamhet, så att detta inte helt och hållet glöms bort, vilket man riskerade med det upplägg som man hade från början. Det är bra att man satsar på branscher med outnyttjad potential. Men vad är nästa del som man ska satsa på? Det kan inte bara handla om detta. Då går vi ned i denna förmodade lågkonjunktur, men vi har egentligen ganska få medel att ta till. Därför är det viktigt att vi även fortsättningsvis har en aktiv politik vad gäller handeln. Statsrådet talade om sänkt bolagsskatt. Det är knappast en strukturreform att sänka bolagsskatten. Vi kan konstatera att det är många företag som varslar . De ser inte sänkt bolagsskatt som en möjlighet. Slutligen vill jag ställa en fråga till ministern. Har ministern verkligen inte några fler åtgärder att ta till än att bara hänvisa till gamla åtgärder? 38 (FP): Jag vill tacka för att han har ställt denna fråga. Handelsfrågor väcker inte ofta så stort intresse. Jag vill gärna säga att ofta ställer frågor som är mycket viktiga för det svenska välståndet. Det är viktigt att vi kan debattera dessa frågor även om antalet åhörare på läktaren är mindre än man skulle ha hoppats. Inget har gagnat den svenska välfärden så mycket som den fria handeln. Utan den skulle vi inte ha råd med det välstånd som vi håller oss med i vårt land. Från borttagandet av det bottniska handelstvånget till tullstriden har det varit otroligt värdefullt att de svenska företagen har haft goda villkor och kunnat exportera så mycket. Vi ser att de stora svenska företagen är mycket viktiga för vår levnadsstandard och för vår möjlighet att upprätthålla välfärden. Man behöver bara nämna ABB, , , , och inte minst , ett statligt företag, i , och handelsföretag som Hennes & och och alla våra viktiga skogsföretag som fru talman är väl bekant med från och . Det är klart att vi alltid måste se till att vi har mycket goda förutsättningar för alla dessa stora företag. Om det är någonting som vi har märkt så är det vikten av att knyta samman det mänskliga och det tekniska produktionskapital som vi exporterar med finansieringsvillkoren. Om det var någonting som var bekymmersamt så var det när exporten föll 2009, vilket statsrådet nämnde. Då skakade hela , vill jag påstå. Jag vill inte efterlysa fler åtgärder, men jag efterlyser ytterligare en betoning av att svenska exportföretag får mycket goda finansieringsvillkor. Det som vi framför allt såg var att när goda finansieringsvillkor föll bort och företagen skulle hitta finansiering på den internationella kapitalmarknaden och något internationellt kapital inte fanns gick det i hög grad ut över sysselsättningen i . Därför är det så oerhört viktigt att vi också har goda finansieringsvillkor. Den organisation som vi har för detta med olika garantivillkor är säkert mycket bra. Men här får vi aldrig förtröttas när det gäller att se till att vi också i denna del håller oss i topp i den internationella konkurrensen så att våra företag kan exportera och att vi klarar välståndet i vårt land. Jag ska sluta detta anförande på följande sätt: Det är aldrig fel att göra rätt. 39 Statsrådet (M): Jag tackar för inläggen här. fokuserade på att många av dessa åtgärder är långsiktiga. Det kan vi vara överens om. Jag kan också tillägga att flera av dem inte bara handlar om hur vi bedriver politik här i . Vi är också mycket beroende av vår omvärld, som Doharundan är ett ypperligt exempel på någonting som är mycket svårt. Just nu ser det mörkt ut för Doharundan. Det stämmer mycket väl. Men inför nästa ministermöte har vi just nu förhoppningen att sy ihop något slags minipaket i delar av Doharundan där vi ändå är överens. som det ser mörkt ut för Doharundan gäller det att man än mer intensivt bedriver förhandlingar om bilaterala och regionala frihandelsavtal. Det är någonting som EU fokuserar starkt på . Jag ska snart resa till på , handelsdelen, och diskutera om man eventuellt kan påbörja en frihandelsavtalsförhandling med . Det är en mycket viktig nation. Det skulle underlätta enormt om vi kunde få ett frihandelsavtal. Nästa steg är . Vi är just nu i slutfasen av förhandlingarna när det gäller avtal med . Vi har ett annat på gång med och fler därtill. Det jag skulle vilja se som vore nytt i detta perspektiv handlar mycket om att starta arbetet med frågan om ett grönt frihandelsavtal, det vill säga att underlätta för gröna tjänster, varor och teknologier. Det ska helt enkelt vara billigare för människor att välja det som är grönt. Ett annat område är att förnya , som handlar om många av de tekniska produkter människor omger sig med . Det är och till vissa delar ganska förlegat. Det hoppas jag alltså kommer att förnyas. Detta gäller mer på den globala nivån och för EU i förhållande till tredjeland eller annan region. När det gäller egna initiativ inom EU är det otroligt viktigt att vi nu implementerar tjänstedirektivet fullt ut. Det finns nämligen uträkningar på att vi om vi gjorde det skulle kunna tjäna 330 miljarder. Det vore en fantastisk vitamininjektion för EU:s ekonomi. Vi är dock inte där . Det är precis som sade: Vi är bra på ny EU-lagstiftning, men när det sedan handlar om att komma hem till respektive nation och verkställa detta går det betydligt långsammare. En annan fråga jag har drivit länge och som är väldigt nära mål handlar om EU-patentet. Där hoppas vi att det kommer att kunna bli ett patent . Det finns en hel rad sådana åtgärder som vi arbetar med på den inre marknaden. Ytterligare en fråga, där också går i bräschen, är den om bättre e-handel inom . Inte minst kommer vi att ta upp denna fråga under vårt ordförandeskap i och se hur kan gå i bräschen för en utökad e-handel. Det finns många hinder och svårigheter på den vägen . Många handlar på nätet i , men inte särskilt många handlar på nätet utanför , just för att man känner sig osäker som konsument. Dessutom finns det företagare som helt enkelt inte känner att de är trygga på nätet . Detta är ett viktigt nytt område att satsa på. Jag får fortsätta i mitt nästa inlägg. 40 (S): Jag har ytterligare en kommentar med tanke på svaret, och det gäller kampen mot protektionism. Det är inte så att protektionism är något som minskar i världen. Tvärtom ökar det i världen, och hur man ska hantera det globalt är lite svårt att veta. Jag tror inte att det är någon som har lösningen på det. Vi är tack och lov ett litet, exportberoende land som också älskar frihandel. Det finns en ganska gemensam uppfattning här det finns lite invändningar, men i allt väsentligt tycker kammaren att frihandel är någonting bra. Det jag skulle vilja efterfråga är till exempel vad man gör med den allt större andel små och medelstora företag som inte finns ute på exportmarknaden men som skulle kunna exportera. När man frågar småföretagen varför de inte försöker säger de att de inte har råd med de avgifter har. Det är en enkel, konkret fråga man skulle kunna ta tag i . De säger att de inte har råd att delta i en delegation för att åka utomlands. De vet inte ens vilka kontaktvägarna är utan frågar: Hur får man upp kontakterna? har regionala kontor över hela vårt land. Varför har man inte en aktivt uppsökande verksamhet mot de små och medelstora företag som eventuellt skulle kunna exportera? Det är väldigt mycket diskussioner om BRIC-länder, och . De kan helt klart bli riktigt viktiga marknader för . Men om man tittar på siffrorna ser man att sanningen är att de inte ens är i närheten av vad vi skulle kunna kalla viktiga exportländer . Vi har inte kommit så långt, utan tvärtom. Våra viktigaste exportländer är nu är detta inget konstigt; så är det nämligen över hela världen våra grannar. Det är , , och . Det är klart att det om man slår ihop alla BRIC-länder blir lite mer, men jag vill mena att kommer ganska långt ned på listan på tionde eller elfte plats om jag minns rätt. kommer ännu längre ned. ligger en bit ned också. Visionen man har, att man ska vara i framför allt , och för att hitta ett avtal på detta är alltså möjligen viktigt, men än viktigare är att vi är hos våra grannar och ser om det finns någonting vi kan göra där. Finns det någonting ytterligare vi kan göra för att komma in på denna marknad? Finns det någonting vi från vår sida skulle kunna hitta på? EU-patentet är jätteviktigt, men jag kan vara lite tveksam till exakt vad det skulle innebära. Att det är viktigt med ett patent är vi alla överens om, men vad det skulle innebära för den inre marknaden är jag osäker på. Däremot får man väl nästan säga att det är en skandal ur handelspolitisk synpunkt att frågan om e-handel än inte är löst. Jag har suttit i denna kammare och under nästan hela i , och e-handeln tror jag har nämnts . Jag undrar dock fortfarande: Varför kan man inte göra mer för att små och medelstora företag ska få möjlighet att exportera för en billigare peng än ? 41 (S): Ministern säger i sitt svar att vår varuexport rasade 2009, som ett resultat av finanskrisen. Det ledde till en kraftig inbromsning i tillväxten och till att tusentals jobb gick förlorade. Så var det tyvärr. Visst var det också så att en hel del företag, precis som ministern skriver i sitt svar, reste sig igen och kunde återanställa. Framför allt fick de tillbaka delar av sina ordrar, vilket var positivt. Men det var långt ifrån alla som kom tillbaka , eller 110 som man kanske låg på innan. Det ministern uttalade och som i svaret sägs vara en ambitiös vision var att vi skulle fördubbla exporten till 2015. Ministern uttryckte denna vision 2010, och jag tycker fortfarande att det var ett väldigt bra förslag. Tyvärr är det en lång resa kvar, kan man konstatera. Jag säger tyvärr eftersom detta i allra högsta grad handlar om företagande och jobb i . Ministern säger bland annat i svaret: Vi har sänkt bolagsskatten, och vi har slagit ihop med Investeringsfrämjandet. Då kan jag inte låta bli att tänka på alla företag hemma i som är små och medelstora. För dem tror jag inte att något av dessa två förslag är till något större gagn precis just nu när de ligger och balanserar med ordrar som inte kommer in och när de lägger varsel. De har ingen glädje av sänkt bolagsskatt som kommer att träda i kraft , och de är inte den typen av stora företag. Tyvärr, , hörde jag mycket tydligt vad du sade i ditt inlägg. Det var förvisso väldigt många kloka ord, men det handlade om de stora företagen. Vi har så väldigt många små och medelstora företag som är ute på marknaden, men det är fler som kan komma ut på marknaden. Det är för att fler ska komma ut på marknaden som det behövs förslag och åtgärder. Om nu inte här i kammaren vill begära eller kräva åtgärder kan vi från oppositionen göra det. Det är faktiskt hög tid. Det är bråttom att vi kommer till skott med konkreta åtgärder för hur vi kan få ut fler av de företag som kanske känner osäkerhet över om de vågar ta steget eller inte, just för att marknaden ser ut som den gör inte minst i vårt närområde, vilket var inne på. Det är sådana konkreta åtgärder som åtminstone jag upplever, fru talman, saknas i det här svaret. Här är ett gyllene tillfälle. Vad säger ministern till underleverantörerna i som just nu lever under en ganska stor osäkerhet? Det gäller inte bara utan hela , vi har väldigt mycket industrisysselsättning där. Vi vill gärna fortsätta i och med att det finns en hel del högteknologi där, och det finns väldigt mycket som går att utveckla . Jag vet det har gjorts undersökningar att det finns mer än 400 företag som, om man bara hjälper dem lite på traven med vissa insatser, skulle kunna komma ut och nå nya marknader. Är ministern beredd att vidta några konkreta åtgärder? 42 Statsrådet (M): Låt oss gå in lite närmare på vad vi kan göra här i och hur situationen ser ut här hemma. Jag genomförde en tre dagars tur med Exporttåget från upp till och träffade över 100 företag, många av dem små, från enmansföretagare till företag med upp till 1 600 personer, och lyssnade av: Var ser de möjligheter och var ser de problem när det gäller export? Mycket av det som säger stämmer precis. Sanningen är att närmarknaden är otroligt viktig, i det här fallet för de flesta . finns det en hel del problem med, det vet vi . Jag kan nämna ett exempel, och det är osttullarna. Jag kan ta ett annat exempel. Småföretagare ska betala moms när de vill ta med sig maskiner in i . Det blir omöjligt att inte ens lämna något slags offert. Det finns flera exempel på gränshinder och handelshinder i vårt närmaste grannland. Det är ganska fascinerande att det är enklare och billigare att handla med på andra sidan jordklotet därför att vi har ett frihandelsavtal med dem än med där vi själva kan gå över gränsen. Det här jobbar vi med, inte minst i där vi tar upp frågan om gränshinder. Det kommer att vara en av de viktigaste frågorna på agendan under vårt ordförandeskap . Vi påpekar ständigt hur situationen ser ut i fråga om . För är en viktig marknad, så det är bra om det här fungerar. Vi tittar också närmare på regional exportrådgivning och hur vi kan utveckla den. Det var en av de delar som ingick i de 50 extra miljoner som vi beslutade om tillsammans med Socialdemokraterna. Hur kan vi få bättre regional exportrådgivning? Jag håller med där, den är inte tillräcklig .