prot · GZ0971 · 2012-02-16 00:00:00 — Denna statssekreterargrupp fortsätter sitt arbete ända till 2015. Där ingår också och tar aktiv del i arbetet. Jag tycker att man kan ställa sig frågan: Vad är ett bibliotek i dagens moderna samhälle? , när jag var och besökte en alldeles ny skola vid Telefonplan, höll man på att tillsammans med den övriga verksamheten bygga upp just ett skolbibliotek. Man hade insett att det kanske inte alls kommer att se ut som det gjorde i den gamla tiden, med ett fysiskt bibliotek. Ett modernt skolbibliotek kanske är någonting helt annat. Jag tror att det är viktigt att vi utmanar oss själva och orkar se att när tekniken förändras och möjligheterna blir större måste vi också ställa krav på duktiga pedagoger. De måste klara av att ta in tekniken i klassrummen. Men det gäller också skolverksamheten som helhet och som sådan; den måste klara av att ge våra barn och unga bra digital kompetens och se till att de får använda digitala lärverktyg. 77 (S): Min fråga går till . Alla människor borde ha en självklar rätt att vara delaktiga i samhället. Det tror jag att vi alla tycker. Men för många människor med funktionsnedsättningar är inte detta någon självklarhet . Det finns länder som har lagstiftat om detta och gjort en betydligt starkare lagstiftning än vad vi har gjort i . Nästan alla partier eller representanter från partier säger i olika sammanhang: Det är klart att vi också ska göra det här! Vi har väntat. Alla där ute som har bekymmer med att få tillgänglighet till samhället har också väntat . Min fråga till är: När kommer det förslag till lagstiftning som vi alla väntar på? 78 Statsrådet (KD): Jag tackar för frågan. En av de häftigaste upplevelser jag har varit med om som statsråd var när jag i FN fick underteckna konventionen för mänskliga rättigheter för personer med funktionsnedsättning. Den ratificerade vi i . Det innebär att vi har påtagit oss ett ansvar för att utveckla funktionshinderspolitiken på alla plan också när det gäller tillgänglighet. Jag gissar att det är det här som åsyftar, det vill säga en lagstiftning som handlar om bristande tillgänglighet som diskrimineringsgrund. Är det rätt uppfattat? Jag ser att nickar. Frågan är under beredning. Den bereds inte på mitt departement, så jag har inte den exakta tidtabellen för den i huvudet. Men jag vet att berört statsråd arbetar aktivt med frågan. 79 (S): Då kan jag kanske hjälpa statsrådet lite grann. Det finns en departementspromemoria, som det kallas så vackert, på regeringens hemsida. Promemorian heter Bortom fagert tal om bristande tillgänglighet som diskriminering. Jag tycker att det snart är dags att man ändrar det, för i de allra flesta sammanhang är det bara fagert tal som det handlar om. Det står på hemsidan att detta ska vara klart och infört . Vi har ännu inte fått någon förvarning i om att det skulle komma någon proposition om detta, så den tidsfristen har på något sätt runnit ut. Det är viktigt att man uppdaterar sina skrivelser om man nu inte har tänkt sig att genomföra lagstiftningen på det sätt som man hade trott från början. 80 Statsrådet (KD): Det finns alltid en problematik med att ange datum för när saker och ting ska vara färdiga. Beredningsprocesser tar så otroligt olika . Det är min erfarenhet arbete i . Det kan stöta på patrull hos juristerna. Det kan stöta på patrull någonstans hos något av de berörda departementen. Då stannar arbetet upp. Därför är det otroligt svårt att förutse hur olika saker tar. När det gäller denna fråga är det många departement som är berörda, och det är många som ska yttra sig. Demokrati är ibland en trögrörlig process. Vi skulle önska att saker och ting gick betydligt fortare. Jag kan trösta med att frågan inte är bortglömd. Den ligger inte i byrålådan, utan det arbetas väldigt aktivt med den. Den politiska utvecklingen i 81 (FP): Utvecklingen i är oroande. Konservativa och nationalister där röstar igenom lagar och förändringar i grundlagen med demokratiska brister. har kritiserat för en lagstiftning som riskerar att strida mot , rättsväsendets och dataskyddsmyndighetens oberoende. Det är också allvarligt att den ungerska regeringen griper in i mediers frihet och hotar pressfriheten. En ny medielag och mediemyndighet utövar nu styrning och kontroll över det fria ordet. EU ställer omfattande krav på frihet, demokrati och respekt för de mänskliga rättigheterna inför att länder ska bli medlemmar i unionen. finns det inga tydliga regler eller muskler för att hindra länder som är medlemmar att göra övertramp. har röstat om en resolution om den politiska utvecklingen i . Jag vill fråga hur regeringen ser på EU:s möjligheter att säkerställa att varje medlemsstat respekterar de värden om demokrati och frihet som anges i Lissabonfördragets inledning. 82 Statsrådet (FP): Jag delar riksdagsledamoten frustration över utvecklingen i . Den är alarmerande. Jag kom tillbaka från där jag befunnit mig i . Där träffade jag EU-kommissionär , , som jobbar med mänskliga rättigheter för , och ledande politiker både från och från andra delar av som jobbar med den här frågan. Som nämnde är det oerhört tuffa krav för att komma med i EU, men när man väl har kommit med kan man slarva med de grundläggande mänskliga fri- och rättigheterna som slås fast i artikel 2 i Lissabonfördraget. Som EU-minister jobbar jag nu hårt med att vi ska få till en årlig granskning av mänskliga rättigheter i EU-länderna. Man kan kalla det för en name and shame-lista, men det bör också finnas en name and fame-lista där man lyfter fram dem som går i rätt riktning. Det måste vi få till. För en månad sedan inledde kommissionen en första granskning av agerande. Vi ska vara medvetna om att den granskningen rör bara ett fåtal delar som vi irriteras över i den ungerska nya konstitutionen. Det är mycket mer vi måste sätta under lupp. 83 (FP): Tack för svaret, statsrådet! Det är mycket bra att det nu förs diskussioner om en granskning av de grundläggande rättigheterna. Det vore verkligen ett steg framåt om EU på det sättet kunde bidra till att varje land i EU lever upp till en grundnivå av demokratiska fri- och rättigheter. tycker jag att det kan vara värt att understryka att det är viktigt att det inte skapas gemensamma regler på EU-nivå, för i så fall skulle vi i riskera att få en mindre frihetlig press- och yttrandefrihetslagstiftning än vi har . På det ekonomiska området diskuteras nu i EU inte bara möjligheten till granskning utan också möjligheten att använda sanktioner mot länder som inte följer överenskomna regler. Vi i har på vårt landsmöte antagit ett förslag som säger att man inte bara ska kunna övervaka att grundläggande värden följs utan också kunna utfärda sanktioner mot de länder som inte lever upp till Lissabonfördraget. Därför vill jag ställa frågan: Är sanktioner också något som diskuteras i ministerrådet och något som kan driva på för? 84 Statsrådet (FP): Låt mig kort komma tillbaka till den omröstning som nämnde tidigare. röstade om en resolution som ställer mycket tuffa krav på , och den vann faktiskt med 315 röster mot 263. Det var liberaler, gröna, socialdemokrater, radikaler och vänstern som stod för den kritiska resolutionen mot . Jag är stolt över att den blev genomröstad. När det gäller att gå vidare med arbetet vill jag säga att vi vet att det finns en process som kallas artikel 7. Den innebär att man kan gå vidare när ett land kränker grundläggande mänskliga fri- och rättigheter. Kommissionen har inlett en första granskning och en dialog med den ungerska regeringen. Vi måste se vad det kan leda till. Men om ett land går väldigt långt mot den grundläggande EU-tanken finns det möjligheter, via artikel 7, att man kan förlora sin rösträtt. Man kan också tänka sig ett indraget stöd, till exempel i form av strukturfonder och jordbruksstöd, men det är en mycket lång process. är det oerhört viktigt att politiska partier från höger till vänster i detta parlament, i den och i är väldigt glasklara och tydliga med att den utveckling vi ser i inte är värdig ett EU-land . 85 (S): Min fråga går till . Den sittande moderatledda regeringen har sagt att det viktigaste uppdraget är att bryta arbetslösheten och skapa fler jobb. I utredningar som gjorts av regeringens egna myndigheter framgår att det som har varit regeringens metod, kraftfulla skattesänkningar, inte har gett något påvisbart utfall. I stället kan vi konstatera att har förvärvsfrekvensen i landet fallit. Det viktigaste måttet på andelen som arbetar och arbetslöshetens plåga är rimligtvis förvärvsfrekvensen. Hur många av de arbetsföra har ett arbete? Här har regeringen försökt med dimridåer. Min fråga till dig är: Har förvärvsfrekvensen ökat eller minskat under er regeringstid? 86 Statsrådet (KD): Tack, , för frågan! Arbetslinjen och möjligheten att få ett jobb i har varit en tydlig prioritering för regeringen. Arbetslösheten har varit hög. En europeisk finanskris och en internationell lågkonjunktur präglar också de svenska förhållandena. Trots det är 200 000 fler personer i sysselsättning nu än vid vårt regeringstillträde. har antalet personer i arbetskraften ökat. Ungdomsarbetslösheten är ett stort problem i vårt land. Låt mig säga det. Det är någonting som vi nu arbetar med mycket aktivt med en mängd olika verktyg. Men ungdomsarbetslösheten har varit hög i . Här finns en komplex problematik. Jag tror inte att någon betvivlar att dessa olika verktyg, där skatteinstrumentet är ett, har varit förutsättningar för att kunna öka antalet jobb i , vilket har skett. 87 (S): Jag tycker att det är ytterligt svagt att regeringens företrädare inte kan svara på om andelen av den arbetsföra befolkningen som arbetar i vårt land har ökat eller minskat. Jag vet svaret, och du vet svaret, men ni försöker mörka. Förvärvsfrekvensen har minskat med nära en . Alla löften ni gav har ju brutits. Arbetslösheten är högre, och antalet långtidsarbetslösa slår rekord på rekord. Ni sade att ni skulle ordna detta genom massiva skattesänkningar. De enda som har fått tydliga avtryck av er politik är barnen i förskolan, barnen i skolan, de äldre i äldreomsorgen, de arbetslösa och sjuka som har fått neddragningar. Ni bluffar om jobben, och ni har misslyckats. 88 Statsrådet (KD): Jag vet inte om har svårt att höra, men det jag sade allra först är alldeles sant. Det är 200 000 fler personer som har ett jobb i vårt land nu jämfört med när vi tillträdde och tog över efter den socialdemokratiska regeringen. Det måste man betrakta som en framgång i tider när hela och hela världen har drabbats av en kris som ökar arbetslösheten i varje land. Det är fler som ingår i arbetskraften . Det är naturligtvis en utmaning att framöver se till att framför allt våra ungdomar kommer in på arbetsmarknaden tidigare och får ett jobb och kan etablera sig i vuxenlivet. Det är en utmaning att se till att våra nyanlända medborgare kan komma in på arbetsmarknaden mycket tidigare. Här har vi också genomfört reformer som innebär att tiden för inträde på arbetsmarknaden kan kortas. Vi övertog en situation där det i genomsnitt tog innan man kunde komma in på arbetsmarknaden som nyanländ. Det är en mängd olika verktyg i gång. Detta är en högt prioriterad fråga. Detta var dagens sista fråga och svar. Vi tackar de deltagande statsråden för deras närvaro. 7 § (forts. från 5 §) Arbetsmiljö (forts. AU5) 90 (V) replik: har precis som flera andra tagit upp regeringens uppdrag att se över kvinnors arbetsmiljö med särskilt fokus på belastningsskador. Jag vill börja med att säga att vi i förstås tycker att det är väldigt bra att man har valt att lägga fokus på detta. Vi har länge efterlyst det. är det en ganska stor brist på helhetssyn, kan jag tycka. Det är lite speciellt att en del av uppdraget handlar om arbetsskadeförsäkringen. är det i stort sett helt omöjligt att få ut ersättning från arbetsskadeförsäkringen om man har slitit ut rygg, nacke och axlar genom arbete inom till exempel vård och omsorg. Av dem som sökte 20092010 var det som fick ersättning för den här typen av skador. Men när man har gett i uppdrag att se över den här situationen har man uttryckligen talat om att lagtexten inte ska ses över. Det framstår som obegripligt, för det är ganska troligt att det behöver göras förändringar i lagen om arbetsskadeförsäkringen för att alla de kvinnor som har slitit ut sig faktiskt ska kunna få ersättning. Jag är inte säker på om kan svara på varför man har gjort på det sättet, men kanske har hon i alla fall någon synpunkt på det. Det är också en brist på helhetssyn när det gäller hur man förebygger belastningsskadorna och förslitningarna. Där tycker jag inte att det finns någon riktig samstämmighet i regeringens politik eftersom vi vet att det är underbemanning och stress framför allt i vård- och omsorgsyrkena som gör att belastningsskadorna uppstår. Har regeringen eller de borgerliga partierna några förslag på vad man ska göra för att minska risken att de här skadorna över huvud taget ska uppstå? 91 (C) replik: När det gäller arbetsskadeförsäkringen har jag inte varit så involverad att jag kan uttrycka någonting om den. Däremot har jag också följt debatten om att det är väldigt få inom den här sektorn som får ett positivt utslag när det gäller arbetsskadeförsäkringen. Från sida tittar vi på detta, och det är sådant som jag i min tur kommer att föra upp och föra vidare. Jag utgår från att det finns diskussioner kopplade till detta, men jag har inte ytterligare synpunkter eller något att rapportera från hur diskussionerna gick. När det gäller hur vi ska komma fram till hur belastningsskador inte ska uppstå över huvud taget är det en del av det som hela uppdraget som har fått handlar om specifikt i den här delen men också rent generellt. Det uppdrag som förändrades under förra mandatperioden då de också fick ett främjandeuppdrag är självklart inte frikopplat från kvinnors arbetsmarknad utan gäller även den. Vi har gett det här uppdraget som mer specifikt går in på belastningsskadorna för kvinnor, och då är det självklart så att det man lär sig och får fram under de år som projektet ska pågå också kommer att ge respons och utfall som vi sedan har att jobba vidare med. 92 (V) replik: Det var inte ett jättekonkret svar. Vad jag menar med en brist på helhetssyn är att just när det gäller serviceyrken, faktiskt både i privat och i offentlig sektor, är arbetet väldigt intensivt. Det är väl känt att är personalstyrkan underbemannad och man är stressad i ett serviceyrke anstränger man sig ännu mer, och det blir mycket svårare att följa arbetsmiljöföreskrifter och annat. Jag har träffat många människor som jobbar i äldreomsorgen. Vad de säger är det här: Vi är alldeles för få på vår arbetsplats och det är alldeles för många som är timvikarier och har deltider och hoppar ut och in så att man inte får någon kontinuitet i arbetet, men alla anstränger sig till sitt yttersta för att det inte ska märkas för de gamla i omsorgen. Det leder till en ökad risk för belastningsskador i till exempel rygg och axlar. Om man då tittar på vad regeringen har gjort ser man att har det gjorts stora neddragningar i kommuner och landsting på grund av att man har dragit ned på statsbidragen. Vi har sett enorma privatiseringar av bland annat äldreomsorgen. När man nu har börjat utvärdera detta ser vi att över lag, enligt SKL som har gjort den här utvärderingen, är bemanningen lägre på de privata äldreboendena och i de privata hemtjänstföretagen än i de övriga. Drivs en politik där man faktiskt försämrar förutsättningarna för människor att göra ett bra jobb genom att ha för låg bemanning frågar jag mig vad en sådan här strategi om att motarbeta belastningsskador ska kunna göra åt situationen. Man ger med den ena handen och tar med den andra. Jag har väldigt svårt att se hur man i längden ska kunna upprätthålla en illusion av att man vill minska den här typen av skador när man för en politik på andra områden som faktiskt ökar risken för skador. 93 (C) replik: Jag instämmer i analys av hur det ser ut i vardagen för vårdbiträden och undersköterskor som jobbar inom äldreomsorgen. Däremot instämmer jag inte i analysen när det gäller neddragningar. Det vi har gjort under vår regeringstid har varit att se till att hålla kommuner och landsting under armarna så att de haft resurser att inte behöva göra neddragningar som annars hade varit nödvändiga i den lågkonjunktur som drabbade oss för . När det gäller privatiseringar arbetar man kanske på olika sätt inom verksamheterna. Det är inte alltid antalet händer som faktiskt spelar roll fullt ut. Tittar man på hur kvaliteten i vården upplevs kan man konstatera att det finns både kommunala och privata aktörer som inte gör ett bra jobb. Då är det upp till de lokala politikerna att bli bättre på upphandling och se till att man får de kvalitetskrav man har uppfyllda. När det gäller belastningsskador är det ett arbetsgivaransvar. Det gäller oavsett om arbetsgivaren är , privat eller ett landsting. I kommuner och landsting är det du och jag och våra partikamrater som inte har varit de bästa arbetsgivarna. Där finns oerhört mycket mer kvar att göra. Jag tror att man måste trycka på ännu mer där för att se till att de som har ledande funktioner och chefsbefattningar, oavsett om det är avdelningschefer eller högre upp på större boenden eller i kommunen, får mer insikt i arbetet med arbetsmiljö och arbetsmiljökultur. Jag tror att en av de uppgifter som ligger framför oss är att organisera om detta, för arbetet inom vården och omsorgen bygger på kvinnor som jobbar deltid och som sliter ut sig utan att protestera. Det är inte okej. Där tror jag att vi har ett oerhört viktigt arbete framöver, lokalt med kommuner och landsting men också tillsammans med arbetsmarknadens parter och som har fått det här uppdraget. 94 (SD): Jag vill börja med att yrka bifall till utskottets förslag i betänkandet och avslag på samtliga reservationer. Det är uppfattning att alliansregeringens handlingsplan En förnyad arbetsmiljöpolitik med en nationell handlingsplan 20102015 måste ges tid att hinna implementeras och verka innan den utvärderas. Vi har möjlighet att vid halvtidsavstämningen 2013 men också vid den utvärdering som kommer att förläggas till tydliggöra och rätta till eventuella brister. Med det sagt får man naturligtvis fram till dess påtala allvarliga brister som behöver rättas till . Socialdemokraternas förslag att ge regionala skyddsombud större befogenheter kanske inte är en sådan dum idé. Men här vill vi ta ett helhetsgrepp. De lokala skyddsombuden tenderar ibland att ge en falsk trygghet. Ovilliga, ointresserade, oengagerade och ofta övertalade har de tagit på sig ett uppdrag som de varken vill, kan eller förmår bemästra. Jag har ofta stått på andra sidan, på arbetsgivarens sida, och mer än en gång mött lokala skyddsombud som har sagt: Jag vill egentligen inte det här, de övertalade mig. Vad får vi då för arbetsmiljö och vad har vi för kontroll av arbetsmiljön? Här behövs ett nytänk. Det här är någonting som inte kom sig av att alliansregeringen tog makten . Jag har jobbat i arbetsledande befattning inom handeln, och det fanns även . förolyckades totalt 60 personer på svenska arbetsplatser. Män är särskilt utsatta. var 53 av de 54 personer som förolyckades män. Branscher som är särskilt drabbade är bygg- och tillverkningsindustrin, transporter, jord- och skogsbruk. Jag kan konstatera att drabbade branscher och verksamheter ofta har oklara ansvarsförhållanden som ibland kännetecknas av oändliga entreprenörskedjor samt utstationerade utländska arbetare som i sammanhanget har varit särskilt utsatta, inte minst här i . Här har regeringen ett ansvar för att arbetsmiljön gäller alla som jobbar i . Ta det ansvaret! Vidare kan jag konstatera att regeringen tillsammans med främst har skapat en arbetsmarknad där inga lagar, inga skyddsföreskrifter och inga begränsningar gäller. Jag talar här om de som genom nyspråk brukar benämnas papperslösa men i själva verket är illegala immigranter som har konstaterats vara utan flyktingskäl och utan skyddsbehov och därmed inte har beviljats uppehållstillstånd. Ändå uppehåller sig dessa, med regeringens goda minne, olagligt i landet. Denna rättslösa situation har skapat en svart arbetsmarknad, där dessa människor utnyttjas av samvetslösa arbetsgivare. Inte minst arbetsmiljön kan för dessa människor vara fullständigt oacceptabel. Farliga arbetsplatser utan skyddsutrustning, förbjudna kemikalier, bristfälliga säkerhetsutbildningar och språkliga problem utsätter dessa människor för mycket stora risker på svensk arbetsmarknad. Här väljer regeringen att blunda. Är det måhända profiten som prioriteras? Skäms och ta ert ansvar! 95 (KD): träffade jag en person som berättade att hans far hade blivit riktigt dålig. Han berättade också att hans far under sitt yrkesverksamma liv som golv- och mattläggare hade dragit på sig skador som visade sig långt efteråt. Han menade att det inte var någon tvekan om att hälsoproblemen som på allvar börjat göra sig gällande hade med arbetsmiljön att göra. De hade med en mängd hälsovådliga kemiska produkter att göra, starka limprodukter och lösningsmedel i utrymmen där det saknades tillräcklig ventilation. Det här är ju tragiskt. När det gäller denna typ av arbetsrelaterade sjukdomar kan det vara svårt att bevisa sambandet mellan en skadlig arbetsmiljö och sjukdomar eftersom de visar sig efter själva exponeringen. Samma sak gäller asbest, som till exempel eternitplattor innehåller. Sådana var populära att klä husfasader med . Asbestcementrör blev försedda med arbetsmiljörestriktioner. kom man fram till att inte använda de här rören för att leda dricksvatten. Det gjorde man väldigt . Där har alltså arbetsmiljölagstiftningen gått före, eftersom det är en fara att jobba med det här materialet. För en yrkesförare som har sin arbetsplats på våra vägar handlar arbetsmiljön om trafiksäkerhet. Det handlar om vägstandard och medtrafikanter. Det handlar om medtrafikanter som är trafikfarliga på grund av stress, trötthet, sms:ande eller därför att de har druckit alkohol. Det lär finnas lika många bilar på våra vägar som körs av rattfulla som det finns taxibilar i vårt land, vilket är en hisnande siffra. Den kristdemokratiska förvaltarskapstanken är inte bara en princip för att förvalta och inte förbruka eller förstöra naturresurser. Den handlar också om att främja och ta till vara människors möjligheter att delta i samhällslivet och i arbetslivet. Här kommer både arbetsmarknadspolitiken och arbetsmiljöpolitiken in i bilden. Det handlar bland annat om insatser för att anpassa arbetsplatser och miljöer för att tillhandahålla lämpliga hjälpmedel för att fler människor med olika funktionsnedsättningar ska kunna ha ett meningsfullt och utvecklande förvärvsarbete. För oss Kristdemokrater är miljöfrågorna viktiga. Bland annat handlar det om att skapa en bra fysisk miljö. Ansträngningar måste göras för att anpassa lokaler, maskiner och utrustning till de människor som finns på en arbetsplats. Lika viktigt är det att se till den psykosociala miljön, där hänsyn i möjligaste mån måste tas till de anställdas behov och förutsättningar i arbetsuppgifter, tempo, arbetstider och så vidare. Vår kollega pratade tidigare om riskfaktorer och friskfaktorer. Det är också värt att lyfta fram i detta sammanhang eftersom det har stor betydelse för folkhälsan. När människor hamnar i kris, riskerar att förlora sina arbeten och det blir oro på arbetsplatsen, när man inte vet hur framtiden ter sig, kan saker uppstå som inte annars skulle ha gjort det, till exempel diskussioner som mynnar ut i hot eller våld på grund av mental stress. Det kan inte sägas nog ofta att rutiner behöver finnas för att ta hand om krissituationer och personkonflikter innan de uppstår. Det förebyggande arbetsmiljöarbetet ska stå i fokus, men naturligtvis behövs rehabiliterande åtgärder för dem som av någon anledning har varit borta från arbetet.