prot · H00932 · 2012-11-28 00:00:00 — Särskilt hyresrätten har en viktig funktion i samhället, och här vill vi från underlätta ett långsiktigt underhåll av hyreshus genom att införa skattefria underhållsfonder för just hyresrätten. Skattereglerna behöver förändras och likställas med dem för andra upplåtelseformer så att det blir långsiktigt lönsamt att bygga och förvalta hyresfastigheter. Hyresrätten är trots allt den upplåtelseform som allra flest människor efterfrågar eftersom den utgör just den flexibilitet och den service som vi människor efterfrågar. Det är bara att konstatera att det efterfrågas och behöver byggas fler hyresrätter än . Vi kan inte leva upp till behovet. Befolkningen och behovet ökar i allt snabbare takt. Marknaden fungerar alltså inte tillfredsställande. Det är här vår uppgift som politiker kommer in. Det måste skapas bättre förutsättningar för byggande av såväl hyresrätter som andra bostäder. Bostadspolitik kan således inte lösas enbart av marknadens krafter. Det måste finnas ett samhälleligt ansvar där vi påverkar politiskt, för om vi kapitulerar och överlåter helt till marknaden att styra bostadsbyggandet, varför debatterar vi då ens bostadspolitik här ? drev för en kampanj som kallades enkel matematik. Den handlade förvisso om äldreomsorg, men jag tycker ändå att det går att applicera begreppet även här för man behöver inte vara mattegeni för att se att denna ekvation inte går ihop. Man behöver inte ens nämna några siffror för att förstå att den inte går ihop. råder som vi ser stor bostadsbrist. Vi har hemlöshet och vi har studenter och arbetstagare som inte kan uppfylla sina drömmar för att det saknas bostäder. ökar befolkning kraftigt, inte minst på grund av det höga antalet asylsökande. Trots detta byggs nästintill ingenting. Vår befolkning ökar, vi har en stor efterfrågan, men vi bygger i princip ingenting. Den matematiken går helt enkelt inte ihop. Inte ens om vi fördubblade byggandet skulle det vara tillräckligt med tanke på den utveckling som vi har . Det är för mig enkel matematik att med dagens förhållande kommer vi inte ens i närheten av ett plus minus noll-resultat. Framtidens bostadspolitik måste vara att bygga där efterfrågan finns, att vi satsar där landet växer, att vi hjälper de delar av som avfolkas och stagnerar men också att vi utvecklar de boendeformer som verkligen efterfrågas. Som sagt: Min bedömning är att marknaden inte ensam kan garantera alla medborgare rätten till en bostad. Stat och kommun bör bära ett gemensamt ansvar för att förse även resurssvaga grupper med ett värdigt boende. Jag är glad att kunna konstatera att Socialdemokraterna nu föreslår samma sak som har gjort tidigare, att det ska satsas på en egnahemsrörelse för 2000-talet, eller som jag sa i mitt första budgetanförande: Kanske är i behov av en nutida egnahemsrörelse. Tanken är att hushållen ska få hyra sin bostad med ett visst löfte att få köpa bostaden efter en tidsperiod mot ett visst bosparande i ett säkrat system hos fastighetsägaren. Det är precis så här i många frågor som vi hanterar inom , att vi är överens men uttrycker oss på olika sätt. Vi måste tänka brett och vi måste framför allt tänka nytt, för det är uppenbart att det gamla sättet att tänka inte har fungerat. har stannat upp eftersom människor tvingas bo kvar där de bor på grund av bostadsbrist. bostadspolitik vilar på samhällets och människans gemensamma ansvar, möjligheter och skyldigheter. Men det handlar också om att skapa framtidstro, att människor ska kunna ha ett hopp om att förverkliga sina drömmar och kunna se möjligheter i stället för svårigheter. En nutida egnahemsrörelse eller en egnahemsrörelse för 2000-talet kan förverkliga människors drömmar och ge dem just en framtidstro. Vilka är då förslag? För att nämna några anser vi att det är orimligt att studentbostäder inte betraktas som elevhem, vilka man gör undantag för i fastighetstaxeringslagen med slopad fastighetsavgift som följd. Vi vill förenkla byggnormerna för att göra det billigare att bygga. Vi vill se över hissnormen men också andra normer för studentbostäder för att det ska vara smidigare och billigare att producera studentlägenheter. Vi vill också ge riktade anslag i form av garantiprogram för upprustning och omstrukturering av utanförskapsområden. Jag vill dock påpeka att vi i grunden menar att fastighetsägare och kommuner bör ta ett gemensamt ansvar för upprustningen av miljonprogrammen. Vi ser anslaget som en tillfällig och akut åtgärd som vi fördelar . Det svenska samhället är byggt på tillit, sammanhållning och gemenskap. Utanförskap hotar det svenska samhällets framtid. Det är först när vi känner oss inkluderade och är en del av samhället som vi också kan bli aktiva samhällsmedborgare och bidra till vår samhällsutveckling. Större insatser måste därför göras i framför allt utanförskapsområdena för att de ska kunna bli en del av ett fungerande samhälle. Vi menar att staten i detta akuta läge måste ta ett visst ansvar och vidta åtgärder. Vi ser starka motiv i detta läge för att hitta finansieringslösningar, trots att det egentligen strider mot våra grundtankar. När det gäller anslagen inom utgiftsområde 18 valde vi att avstå till förmån för vårt eget förslag och lämnade därför ett särskilt yttrande. Jag vill passa på att yrka bifall till vår reservation 12. , herr talman, vill jag bara kort säga någonting om konsumentpolitik jag ser att jag har överskridit talartiden. Konsumentpolitik är tyvärr inget område som får stor uppmärksamhet, och resurserna inom området är marginella jämfört med andra områden. Ändå är konsumentpolitik ett område som berör oss alla och som vi dessutom förväntar oss ska fungera. Som konsumenter ställs vi inför allt fler och komplicerade val, val som vi inte kan ta tillbaka. Det är viktigt att vi kan känna trygghet de gånger vi har gjort ett felaktigt val. Jag måste tyvärr tillstå att det är först nu som jag börjar landa i hur vill utforma sin politik på detta område, så jag ser all anledning att återkomma. Därför har jag i avvaktan på att vi tar fram våra riktlinjer på området valt att inte ställa mig bakom några av de reservationer som ligger, även om jag kan se en tydlig samsyn i många frågor. Konsumentfrågor är viktiga och konsumentfrågor berör. Ett fortsatt högt konsumentskydd är en prioriterad fråga i mitt framtida arbete. 4 AMINEH KAKABAVEH (V): Jag står givetvis bakom alla våra reservationer, men för tids vinnande yrkar jag bifall till reservationerna 2 och 21. förslag om anslagsfördelning inom utgiftsområde 18 utgår från att bostadspolitiken ska återupprättas och att staten ska återta sitt ansvar inom både bostads- och konsumentpolitiken. I vår budgetmotion har vi presenterat en politik som är ett helhetsalternativ till regeringens tomhänta politik. För är full sysselsättning det överordnade målet för den ekonomiska politiken. Med våra förslag skapar vi fler jobb som utjämnar inkomstskillnaderna mellan män och kvinnor och som ökar den ekonomiska jämlikheten i . föreslår stora och nödvändiga samhällsnyttiga investeringar som skapar framtidens jobb för en stark välfärd och välstånd. Vi vill investera i gröna jobb för miljö och klimat, bland annat genom en stor satsning på förnybar energi. Ett nytt anslag för investeringsstöd tilldelas . Investeringsstödet ska kunna ges för nyproduktion av hyresrätter, inklusive hyresrätter för studenter och ungdomar. Stödet ska uppgå till högst av produktionskostnaderna eller maximalt per lägenhet. Ett nytt anslag för hissbidrag tilldelas 100 miljoner. Bidraget ska kunna ges av kostnaderna för en hissinstallation. I har vi tyvärr inte kommit så långt när det gäller byggandet av icke-spekulativa upplåtelseformer. Kooperativa hyresrättsföreningar har inte kommit till användning i tillräcklig omfattning i . Det finns anledning att sprida kunskap om hur upplåtelseformen kan utvecklas och stärkas. Vi satsar på detta ändamål. vill möta bostadsbristen med ett ökat bostadsbyggande. Genom investeringar i nyproduktion av bostäder skapas också samhällsnyttiga jobb. mål är att det ska byggas 40 000 nya bostäder . En majoritet av dessa ska vara hyresrätter. Vi är därför beredda att avsätta statliga medel de kommande tio åren för att långsiktigt investera i byggandet av hyresrätter. Vi föreslår att det införs ett statligt investeringsstöd för att stimulera ökat bostadsbyggande med inriktning på miljövänliga hyresrätter. Med vårt förslag möjliggörs en fördubbling av antalet nyproducerade hyresrätter jämfört med . Som villkor för att ta del av stödet ställs krav på att boendekostnaderna blir rimliga enligt samma ordning som tillämpats inom det tidigare investeringsstödet. Målet ska vara ett i förväg fastställt produktionskostnadstak. För att få stöd ska fastigheterna vara energieffektiva och klara energiförbrukningskrav som varierar beroende på geografisk zon. Vidare ska investeringsstödet riktas till orter där brist på ändamålsenliga och efterfrågade bostäder är särskilt stor. För att komma till rätta med akuta bostadsbrister avsätter vi också medel för ombyggnadsstöd så att befintliga kontorslokaler med mera kan göras om till hyresrätter. Utifrån tidigare erfarenhet gör vi bedömningen att av det totala investeringsstödet bör gå till ombyggnationer. Hyresrätten är den vanligaste boendeformen i . Nästan var tredje person i bor i hyresrätt. Vi anser att regeringen borde använda betydande delar av det reformutrymme som finns för investering i bland annat bostadsbyggande, energieffektiviseringar med mera. Behovet av bostäder är oerhört stort, främst bland unga och studenter men också bland vuxna. En kvarts miljon ungdomar söker bostad eller bor ofrivilligt kvar hos sina föräldrar i brist på bostad. För den gruppen är hyresrätten den mest attraktiva eftersom unga ofta saknar möjlighet att köpa en bostad. Vi i tycker att den pågående utförsäljningen av allmännyttan är katastrofal ur ett socialt och samhällsekonomiskt perspektiv. I stället för utförsäljningar och omvandlingar till bostadsrätter vill vi att allmännyttan ska växa. Den kan värna rätten till en bra bostad och boendemiljö utan det krav på egen ekonomisk insats som regeringen ensidigt fokuserar på. Verksamheten ska bedrivas utan vinstsyfte och utifrån en långsiktig självkostnadsprincip. Den försvagning av allmännyttan som pågår kommer oundvikligt att leda till en försämring av möjligheterna att föra en social bostadspolitik där människan och inte marknaden är i centrum. Utförsäljningen av egendom i form av hyresrätter, oftast till underpriser, skapar nya trösklar för kommande generationers möjlighet att skaffa en bostad utan stora kapitalinsatser. Vi anser också att alla kommuner ska vara skyldiga att i egen regi eller genom regional samverkan ordna en bostadsförmedling som är transparent och förmedlar de flesta såväl allmännyttiga som privata hyreslägenheter och som fördelar lägenheter enligt turordning och social och medicinsk förtur. Allmännyttan är tillsammans med planmonopolet kommunernas viktigaste verktyg för att låta ett rättviseperspektiv genomsyra bostadspolitiken i enlighet med mål för bostadspolitiken, det vill säga att skapa socialt hållbara boendemiljöer där alla får plats. har lagt fram förslag om en bostadspolitik med en helt annan inriktning än den som bedrivits av högerregeringen . Det handlar om ett nytt statligt och kommunalt ansvarstagande på en bostadsmarknad som till stor del styrs av marknadskrafterna. Bostadspolitiken måste inriktas på att bryta boendesegregationen. , veckorna och åren har vi hört hur bostadssegregationen ökar. har det talats om det i radio och tv. Det är därför nödvändigt att se till att bostadssegregationen minskas och bekämpas. ökar orättvisorna i . Konsekvenserna av samhällets växande klyftor avspeglas tydligt i boendet. Människors ekonomiska och sociala villkor avslöjas av vilket område de bor i. Den svenska bostadsmarknaden är segregerad, det vill säga olika befolkningsgrupper bor fysiskt åtskilda från varandra. Den är också segmenterad, vilket betyder att de olika upplåtelseformerna i hög grad är geografiskt åtskilda. De med lägst inkomster bor oftast i hyresrätter. Personer med utländsk bakgrund bor ofta i hyresrätter i socialt och ekonomiskt utsatta områden medan de som bor i villaområden till största delen har svensk bakgrund. Man bör angripa denna segmentering av bostadsmarknaden i samband med planeringen av nya bostadsområden. En social bostadspolitik kräver att vi motverkar marknadshyror och satsar på blandade upplåtelseformer. Det kräver en påtaglig omläggning av den bostadspolitik som bedrivs av högerregeringen och av de borgerligt styrda kommunerna. Den politiken har ensidigt fokus på att genomföra ombildningar av hyresrätter till bostadsrätter. Man tror att befolkningsomsättningen ändras bara för att man byter från hyresrätt till bostadsrätt. Det är en politik som leder till att bostaden blir en handelsvara i stället för en social rättighet. Boendet och bostadspolitiken handlar emellertid inte enbart om själva bostaden utan också om hur skola, vård, omsorg, kommunikationer och service fungerar där man bor. För att man ska komma till rätta med bostadssegregationen och boendesegregationen krävs, enligt , kraftfulla satsningar på att stärka välfärden. Mot den bakgrunden tycker vi i att en parlamentarisk utredning bör tillsättas i syfte att föreslå åtgärder som kan motverka boendesegregationen. Därför yrkar vi på att en parlamentarisk utredning ska tillsättas och komma med förslag om hur boendesegregationen ska bekämpas i . som det råder bostadsbrist i stora delar av landet finns det kommuner som har en mycket svag bostadsmarknad. En befolkningsminskning skapar ibland ett akut behov av att avveckla lägenheter, vilket i sin tur ofta leder till svåra ekonomiska problem för bostadsföretagen. Därför behövs en samverkan mellan berörda parter om ett program för att hantera problem på svaga bostadsmarknader. har det från olika håll lagts fram förslag om åtgärder som kan bidra till en bättre fungerande bostadsmarknad i glesbygd. , , har lämnat förslag om att utnyttja systemet med kreditgarantier i detta syfte. De små kommunernas samverkansorgan Småkom har bland annat pekat på möjligheten att stimulera den samverkan som bedrivs av lokala kreditgarantiföreningar. Småkom har även understrukit behovet av samordnade åtgärder från statens sida för att komma till rätta med dagens problem på bostadsmarknaden. Det finns en hel del andra politikområden som vi ska prata om. Min kamrat kommer att prata om konsumentpolitiken. 5 (M): När man hör oppositionens företrädare i den här typen av debatter är det verkligen ord och inga visor. Jag ska försöka ge en lite mer positiv bild av hur läget ser ut och av den bostadspolitik som bedrivs än vad vi har hört . Jag kan i viss mån ha förståelse för att man använder stora ord och kraftuttryck. Det har inte så mycket att göra med innehållet i form av praktisk politik från oppositionen jag ska återkomma till det utan med den känsla man får när man diskuterar de här frågorna. I grund och botten handlar det om vårt hem, om var man bor. Det är klart att det är starka känslor kring det. Bostadsbyggandet är en central fråga. Det här betänkandet handlar om en rad politikområden som man kanske, om man inte är väldigt intresserad av politik, kan tycka låter lite träiga. Det skulle kanske inte sälja i stora mängder i . Innehållet är just känslan av det som är vårt hem och hur viktigt det är. Det handlar om hur man vill bo, var man vill bo och kanske till och med med vem man vill bo. I någon mening är det politik i alla de delarna, åtminstone såtillvida att vi tycker att människor så långt som möjligt ska få bestämma själva. Vårt språk är fullt av ordspråk och talesätt som anknyter till den känslan, som mitt hem är min borg och hemma är där hjärtat bor, eller vad man brukar säga i de amerikanska romantiska komedierna. Det är ingen slump att många av de mest populära tv-programmen eller de mest sålda tidningarna i handlar om hur man bygger och inreder och får det hem man vill ha. Vi minns väl alla känslan när vi klev in i den första egna bostaden. Vi kan känna nyckeln i fickan till den. Syftet med det vi gör är att fler ska få uppleva den känslan. Det här är frågor som är centrala för människor, och de är i högsta grad centrala i svensk politik. Att skapa hemmet gör man kanske själv eller tillsammans med dem man vill bo med, men att skapa förutsättningar för fler bostäder är något som vi i allra högsta grad kan påverka i den här kammaren och i politiskt valda församlingar runt om i . Det saknas knappast utmaningar; det har vi hört, och det håller jag med om. Mycket av den politik som historiskt har bedrivits har visserligen haft höga ambitioner, men resultatet har inte alltid blivit som man har tänkt sig och framför allt inte så omfattande som man har tänkt sig. Den stora utmaningen är förstås att vi, om vi sammanfattar det väldigt enkelt, alldeles för länge har byggt alldeles för lite. Så ser det ut. Jämförelsen med våra grannländer är rätt talande när man konstaterar att vi har byggt ungefär hälften så många bostäder per capita som länder som vi kan jämföra oss med. Den utmaningen förstärks förstås av att vi befinner oss mitt i en stark urbanisering. Många, inte minst unga och studenter, söker sig till storstäder. De söker sig till tillväxtområden eller universitetsorter. När det gäller unga och studenter förstärks utmaningen av att de är fler , eller av att fler än någonsin just nu väljer att studera. Det är verkliga utmaningar för beslutsfattare i kommunerna, för oss som sitter i och för universitet och högskolor. Det är utmaningar för hela arbetsmarknaden. Det är klart att alla som vill ha en dynamisk och rörlig arbetsmarknad ser de här utmaningarna. För att människor ska kunna flytta till jobb och studier förutsätts bostäder att flytta in i för att de ska kunna förverkliga sina drömmar och för att vår arbetslinje ska fungera. Av det skälet är det glädjande att vi just nu befinner oss i en reformering och upprustning av svensk bostadspolitik. Flera viktiga steg har tagits för att vi ska få en bättre fungerande bostadsmarknad. Det är mycket som har gjorts, som nytt hyressättningssystem, nya förutsättningar för allmännyttan, ny plan- och bygglag och andra reformer som långsiktigt skapar stabila villkor på bostadsmarknaden. Vi har lagt om en politik som inte fungerade genom att steg för steg genomföra reformer som skapar förutsägbarhet och tydlighet. Om man sitter här på läktaren och följer den här debatten kanske man undrar: Vem är emot långsiktiga och stabila villkor? Det är fler än man kan tro. Det är det som är skiljelinjen i hela den politiska konflikten på det här området. Vi har å ena sidan de som säger att vi behöver långsiktiga och stabila villkor så att man vet vad som gäller och så att man kan se till att det byggs, å andra sidan har vi stora delar av oppositionen som fortfarande verkar ha bara en enda idé, nämligen att återinföra olika former av statliga subventioner som inte har fungerat tidigare. och helg när man har hört ett parti prata om att man ska bli ett parti som ska tala om framtiden är det märkligt att läsa förslagen i skuggbudgeten och se att det mest är dåtidspartiet som lägger fram sina förslag. Trots att de här subventionerna fanns tidigare byggdes det ändå inte i den takt som hade behövts. Inom ramen för dagens beslut går vi vidare med reformer i samma syfte, nämligen att skapa långsiktighet och att förenkla och förtydliga på olika sätt. Det handlar bland annat om sänkt fastighetsavgift för flerfamiljshus. Det är en sänkning som naturligtvis inte i sig kommer att avgöra takten på bostadsbyggandet, men det är ytterligare en pusselbit när vi ökar incitamenten för att bygga och förvalta bostadsfastigheter. Vi förlänger undantaget för fastighetsavgift för nyproduktion från fem till , och vi förlänger presumtionshyrestiden för att skapa förutsättningar för fler bostäder. När det, som jag var inne på, är stora grupper som söker till universitet och högskolor är det naturligt att vi har starkt fokus på student- och ungdomsbostäder i budgeten. Den stora regelöversyn som studentbostadsbranschen länge har efterfrågat genomförs . Det betyder att man tittar nyktert på alla de regler som har gjort att studentbostäderna är alldeles för få och alldeles för dyra. ska nu se över byggreglerna för studentbostäder. Det ska tas fram vägledningar när det gäller de avsteg som man kan göra från byggreglerna vid nyproduktion. I budgeten finns också ett särskilt stöd för innovativt byggande av student- och ungdomsbostäder. Allt detta är naturligtvis oerhört väsentligt. Tillsammans med detta görs satsningar för att hjälpa kommuner att inventera mark för tillfälliga bostadslösningar. Det pågår ett arbete för att förtydliga vilka avsteg som kan göras från PBL vid tidsbegränsade bygglov. Det är sammantaget ett tydligt fokus på student- och ungdomsbostäder. Det tycker jag svarar upp mot de utmaningar som vi alla är överens om och beskriver. Utmaningen i bostadspolitiken, och i viss mån i all politik, är att ha en genomtänkt idé för i vilken ordning man ska göra saker och ting. Det räcker inte med att veta vad man vill göra, man måste veta hur man vill göra det. I verkligheten betyder det på detta område att politiken måste svara mot de utmaningar som finns på både lång och kort sikt. Flera av de förslag som jag har talat om handlar om sådant som ligger i budgeten och som är skarp politik här och . De skarpa förslagen om studentbostäder är ett sådant exempel. Extra anslag till länsstyrelserna för att förkorta handläggningstiderna vid överklaganden är ett annat. Annat kommer förstås att ta . Men det är ändå viktigt för alla som långsiktigt vill skapa bättre förutsättningar för byggande, särskilt om målet är att gå ifrån den tidigare ryckigheten och de ofta akuta åtgärder som har kännetecknat svensk bostadspolitik. I den delen tycker jag att det är glädjande att det finns en lång rad utredningar som på ett seriöst sätt ser över de här frågorna, som de flesta bedömare menar har effekt på lång sikt. En sådan fråga handlar om planprocessen. Den kan gå snabbare. Man måste våga vända blicken utåt och titta på vad som görs i andra länder, särskilt när vi vet att andra länder har lyckats mycket bättre än vi. Det är alldeles utmärkt. Förhoppningsvis kan det också på lite skapa ännu bättre förutsättningar. Men här finns mer. Här finns utredningar om alltifrån hyresrättens ställning till bullerregler, strandskydd och allt möjligt. En del brukar till och med göra sig lustiga över att det inte finns en enda fråga i svensk bostadspolitik som inte just nu är föremål för utredning. Mitt svar är att det är alldeles fantastiskt, alldeles utmärkt att vi har en regering som vågar ta tag också i de stora frågorna, som vågar ställa nya frågor och testa nya vägar. Det ligger också helt i linje med vad jag sade om att man måste veta både vart man vill och hur man ska nå dit. Vi fattar beslut i en lång rad frågor och tittar mer långsiktigt på andra. Dessutom levererar vi skarpa förslag som kan ge effekt på mycket kort sikt. Bostadsbristen är akut för väldigt många människor på väldigt många håll i landet. Det är ett problem . Den klassiska klyschan om att inte byggdes är sann. Problemet är att det gäller även ett helt vanligt flerbostadshus på eller för den delen studentbostäder i , , eller var de nu ska byggas. Det tar tid att få spaden i jorden. Även med de förenklingar vi har gjort och dem vi vill göra tar det tid att bygga hus. Då gäller det såklart också att fundera på hur vi kan använda de bostäder som finns på ett smartare sätt. Budgetpropositionen innehåller det första genomarbetade och sammanhängande förslag som har lagts på bord om hur man ska åstadkomma enklare och tydligare regler för privatuthyrning av bostäder. Detaljerna i förslagen ska vi diskutera mer i kammaren , men det är klart att detta är en del av en aktiv bostadspolitik som får effekter på kort sikt.