prot · GZ0999 · 2012-04-18 00:00:00 — Det är tydligen svårt att ta in den delen, trots att man själv pratar om en omställningsförsäkring. Vi vill rusta människor för att komma i arbete. Man ska inte ha en försäkring som gör att människor blir kvar i arbetslöshet. Det måste vara så att man prioriterar att människor kommer tillbaka i arbete. Jag kan bara konstatera att jag inte hör några konkreta förslag från Socialdemokraterna mer än höjt tak och lägre medlemsavgifter. Det är tydligen lösningen på hela problematiken. Man plockar ut en liten bit och säger att om det bara blir högre ersättningstak har man löst hela arbetsmarknadspolitiken och hela den del som gör att människor är arbetslösa. Det är inte så. Jag vet att människor prioriterar arbete framför att vara kvar i en arbetslöshetsförsäkring. Svenska folket vill jobba. 153 (SD) replik: Jag tyckte väl egentligen att anförande talade för sig själv, men när hon ändå adresserade mig är det klart att jag tar chansen att kliva upp och bemöta henne. frågar mig om jag inte anser att jobbskatteavdrag stimulerar till arbete. Visst gör de väl det i alla fall det första och andra avdraget. Med det tredje och fjärde avtar effekten och planar i det närmaste ut. Jag tillstår att vi inte är emot att fortsätta att sänka skatten för dem som arbetar heller. Men vi tycker också att vi måste lägga mer pengar på välfärden, framför allt på de arbetslösa, för att ge dem de instrument de behöver för att kunna söka arbete. Att då ha en arbetslöshetsförsäkring som dagens, där man får ungefär halva lönen efter skatt vid arbetslöshet räknat utifrån medianlönen ser inte jag som den bästa åtgärden för att hjälpa människor att söka arbete. Man måste också se till de förutsättningar som finns för att söka arbeten. Vi har 700 000 människor inskrivna på Arbetsförmedlingen. Då måste man kanske titta lite närmare på hur många fler människor vi ska ha i utbudet av arbetskraft. Är det verkligen lönt att fortsätta med den här arbetskraftsinvandringen och asyl- och anhöriginvandringen, där människor kommer hit utan några förutsättningar eller med väldigt dåliga förutsättningar att komma in på den svenska arbetsmarknaden? Det är det jag menar när jag talar om selektiv invandring. Vi kanske ska återgå till den typ av arbetskraftsinvandring som vi hade tidigare, innan regeringen tillsammans med ändrade systemet. Man kan också titta på regeringens egna sysselsättningsprognoser. Inte ens regeringen själv avskriver utanförskapet. Ni lyckas inte pressa tillbaka det utanförskap ni gick till val på att pressa tillbaka. 154 (M) replik: Jobbskatteavdraget har gett låg- och medelinkomsttagare mer pengar i plånboken. Det är också en drivkraft att arbeta. Vi har sagt att det just nu inte finns reformutrymme för ytterligare ett jobbskatteavdrag. Vi avvaktar med den biten. När det gäller dem som är inskrivna och är att betrakta som arbetslösa kan vi titta på ungdomsdelen. Av dem som är inskrivna och säger att de är arbetslösa är heltidsstuderande bland dem som är . Är man går man i skolan. Förhoppningsvis slutför man också sin utbildning. Man går också på gymnasiet, och förhoppningsvis slutför man även den utbildningen. Siffrorna inkluderar alltså också heltidsstuderande, vilket kan vara bra att ha med sig. och vi har inte samma inställning till invandring. Vi kan bara konstatera det. Vi ser att vi kan få in personer med hög kompetens. Det behövs kanske en bättre validering av deras kunskaper. Det gäller att förhindra fördomar och dåliga attityder. Vi tycker att personer som kommer till ska ha kunskap. De kan få sfi-utbildning, och vi har en etableringsreform. 155 (SD) replik: Jag håller med om att vi måste bekämpa fördomar och sådana saker. Vi måste se till att människor kan utvecklas som individer och personer. Givetvis ska det gälla alla människor, oavsett om man är invandrare eller svensk. Det ska inte vara någon skillnad på människor. Vi är emot all typ av diskriminering, vilket vi också har varit väldigt tydliga med, särskilt sedan vi kom in här i och kan berätta vad vi faktiskt står för. När det gäller bättre validering håller jag med om att det är klart att vi ska kunna validera människor och se vilka kunskaper de har. Men vi måste också se till vilka förutsättningar som finns på arbetsmarknaden. Regeringen har visserligen lyckats skapa förutsättningar för att fler människor ska få arbete, med 200 000 fler i arbete nu jämfört med tidigare som nämnde, men tittar vi på sysselsättningsgraden kan vi se att man inte lyckas öka antalet sysselsatta i förhållande till den arbetsföra befolkningen. Här har vi det största problemet att komma till rätta med. Då funkar det inte att successivt och kontinuerligt fylla på utbudet av arbetskraft. Vi måste titta på utbudet. Ska vi verkligen fortsätta att fylla på, eller ska vi kanske satsa på den arbetskraft som vi har ? Det är i första hand där skiljer sig från regeringen. Vi vill satsa mer resurser på att göra de människor som finns i utanförskap anställbara i stället för att ta in ännu fler människor innan vi har åtgärdat problemen på den svenska arbetsmarknaden. Låt oss också se på utbildningsnivån hos de människor som kommer! Räknar vi på de tio länder som flest asylsökande kommer från har av dem som kommer till endast förgymnasial utbildning eller ingen utbildning alls. För afrikaner ligger det på . Dessa människor är inte anställbara. De måste göras anställbara. Det är där vi har den största problematiken med den invandringspolitik som regeringen driver. 156 (M) replik: blev det här en helt annan fråga än den a-kassefråga vi egentligen debatterar. När det gäller sysselsättningen brukar man dela upp den arbetsföra befolkningen i tre grupper: , och . I samtliga tre grupper ökar sysselsättningen. Men den grupp som är växer . När den växer påverkar det såklart hur det ser ut. Trots detta är det alltså 213 000 personer fler i sysselsättning . Jag sade i mitt anförande att den utmaning som vi har främst är att få unga och utrikes födda i arbete. Det är viktigt att dessa personer har ett arbete att gå till, och det ska vi hjälpa till med. Om de har ett arbete att gå till känner de en trygghet, och de känner sig behövda. De kan bygga upp ett arbetsvillkor som gör att de kan komma in i arbetslöshetsförsäkringen. Det är ett prioriterat område för oss. 157 HANS (FP): Jag börjar med att yrka bifall till utskottets förslag i betänkande AU8 Arbetslöshetsförsäkringen. Arbetsmarknadspolitikens mål är att insatserna ska bidra till en väl fungerande arbetsmarknad. Att arbetslöshetsförsäkringen fungerar som en omställningsförsäkring är en central del i detta. Omfattande reformer har genomförts av denna försäkring sedan alliansregeringen tillträdde . Det har också varit en större del av den helhet som Alliansens jobbpolitik byggd på arbetslinjen utgör. Där ingår också bland annat jobbskatteavdragen och de sänkta arbetsgivaravgifterna för ungdomar som tillsammans med förändringarna i arbetslöshetsförsäkringen har gjort att det lönar sig bättre att arbeta. Det har också blivit mer lönsamt för företagen att anställa. Det råder ingen tvekan om att utformningen av arbetslöshetsförsäkringen påverkar arbetsmarknaden. En väl utformad försäkring som är generös vid kortvarig arbetslöshet kan öka flexibiliteten genom att människor blir trygga och vågar prova nya arbeten. En alltför generös försäkring kan däremot göra att de ekonomiska drivkrafterna att bryta arbetslösheten blir för svaga. Det gäller att finna balanspunkten däremellan; det är den uppgift vi har här i . Som försäkringen var utformad med en hög ersättningsnivå visade det sig att risken var påtaglig att den i praktiken blev en långvarig försörjning som motverkade arbetslinjen. Försäkringen fungerade då i många fall mer som ett allmänt försörjningsstöd än som ett ekonomiskt stöd under en omställningsfas. Ersättningsnivån har påverkan på sysselsättningen. En successivt nedtrappad ersättning stärker incitamenten att söka arbete. Sökaktiviteten påverkas liksom benägenheten att acceptera ett arbete, vilket givetvis också ökar sannolikheten att få ett arbete. Det kan också öka rörligheten på arbetsmarknaden både geografiskt och yrkesmässigt. Det är värt att notera att också ett par av oppositionspartierna har anslutit sig till denna analys och i sina budgetalternativ förordar en nedtrappning i ersättningsnivån eller av den högsta dagpenningen efter en del av ersättningsperioden. och Alliansen vill ta avstånd från den negativa bild som Socialdemokraterna och tecknar av regeländringarna och effekten av dem. Reformeringen av arbetslöshetsförsäkringen har till syfte att bidra till en varaktigt hög sysselsättning genom att öka sökaktiviteten och sannolikheten att man accepterar ett jobberbjudande. Detta har skett med insikt om de negativa konsekvenser som arbetslösheten har både för den enskilde och för samhället. Långsiktigt beräknas reformerna av arbetslöshetsförsäkringen öka sysselsättningen och antalet arbetade timmar och därmed också minska arbetslösheten. I ett alltjämt osäkert läge i världsekonomin och med en fortfarande alltför hög inhemsk arbetslöshet känns det mindre klokt att förorda en återgång till den tidigare politiken, som vi med facit i hand vet inte fungerade särskilt bra ens i högkonjunktur. När det gäller frågan om en obligatorisk eller frivillig försäkring vill vi i Alliansen framhålla att det är mycket angeläget att alla som arbetar och uppfyller villkoren för försäkringen också ska ha ett gott skydd vid arbetslöshet. Så skriver vi också i betänkandet. Vi välkomnar därför de regelförändringar som genomförs för att stimulera till ett ökat medlemskap i arbetslöshetskassan, exempelvis sänkningen av arbetslöshetsavgiften, de slopade inträdesvillkoren för att bli medlem i en a-kassa och den tillfälliga förändringen av medlemsvillkor som medförde att en medlem snabbare kunde få inkomstrelaterad arbetslöshetsförsäkring. Enligt statistik som Inspektionen för arbetslöshetsförsäkringen, IAF, presenterade har arbetslöshetskassornas medlemsantal som har nämnts här i talarstolen stigit med 90 000 personer mellan . Att trenden är tydligt positiv visas också av att tredje kvartalet 2008 var då medlemsantalet sjönk. Detta tycker jag är mycket positivt. Men de facto vore det önskvärt om ännu fler förvärvsarbetande som uppfyller arbetsvillkoret var berättigade till en trygg inkomstförsäkring i arbetslöshet. Därför ser vi i Alliansen det som positivt att en av utgångspunkterna för den tidigare nämnda arbete är att den framtida arbetslöshetsförsäkringens inkomstrelaterade ekonomiska ersättning ska omfatta alla som förvärvsarbetar och uppfyller arbetsvillkoret. Vi i Alliansen ser klara fördelar med att de allmänna försäkringarna vid sjukdom och arbetslöshet behandlas i ett sammanhang. Därigenom kan samspelet mellan dessa försäkringar och mellan dem och andra stödsystem i samhället belysas tydligare. Utredningen har också med det givna mandatet goda möjligheter att pröva eventuella för- och nackdelar med en harmonisering av försäkringarna. En sammanhållen utredning underlättar också regeringens ambition att se över möjligheterna att skapa ett enhetligt inkomstbegrepp för de olika trygghetssystemen. Ett enhetligt inkomstbegrepp ska enligt utredningens direktiv syfta till att underlätta kontrollen men också öka rättssäkerheten och andelen korrekta utbetalningar. Jag vill också säga några ord om vad vi i Alliansen gör för att arbetsmarknadspolitiken ska fungera bra med det givna syftet att så få som möjligt ska behöva bli beroende av a-kassa och i stället få ett jobb så snabbt som möjligt. En lyckad reform som har genomförts är nystartsjobben, som har vuxit i rask takt och uppgick till nära 50 000. För att komma till rätta med den långvarigt höga ungdomsarbetslösheten, som är en av de största utmaningar vi har i vårt samhälle , har alliansregeringen tagit flera viktiga steg för att förbättra ungas möjlighet att få jobb. Det har bland annat blivit billigare att anställa ungdomar genom de sänkta arbetsgivaravgifterna. Enligt Företagarnas undersökning och utredning angående detta har 40 000 nya jobb skapats av denna reform. En jobbgaranti har införts för att ge ungdomar individuellt utformade insatser. Regeringen har också under ledning reformerat gymnasieskolan med syfte att förbättra kvaliteten och minska avhoppen. Regeringen har initierat den största satsning på gymnasial lärlingsutbildning som har gjorts i . Många ungdomar saknar motivation att återgå till studier i vissa fall beroende på dåligt självförtroende efter många misslyckanden och en tuff tid av svårigheter i skolan. För att öka studiemotivationen hos dessa ungdomar har regeringen infört en studiemotiverande utbildning i folkhögskolans regi som riktar sig till arbetslösa ungdomar som saknar fullständig grundskole- eller gymnasieutbildning. Regeringen har också höjt studiebidraget för arbetslösa ungdomar i åldrarna som deltar i jobb- och utvecklingsgarantin eller jobbgarantin för ungdomar och som har avbrutit sin utbildning . Bidraget ligger på en bit och kan ges till dess att den studerande har fått slutbetyg från grundläggande gymnasial vuxenutbildning eller motsvarande. Regeringen har också infört en sak som jag tycker är viktig. Det är möjligheten till tidiga programinsatser för ungdomar. Arbetsförmedlingen kan numera på ett tidigt stadium identifiera de ungdomar som bedöms riskera långvarig arbetslöshet genom så kallad profilering. Syftet är att identifiera de ungdomar som riskerar långvarig arbetslöshet och erbjuda dessa programinsatser från dag ett när de kommer till Arbetsförmedlingen. Det här handlar framför allt om praktik där dessa ungdomar kan få en starkare anknytning till arbetsmarknaden genom referenser och arbetslivserfarenhet. Den grupp ungdomar som främst berörs av detta är sannolikt de som inte har fullföljda studier från grundskola och gymnasieskola. Jag vill avslutningsvis säga att den del av arbetsmarknadspolitiken som vi diskuterar gäller a-kassan, men måste vi alltid se denna politik som en helhet. Arbetsmarknadspolitiken är en helhet, och arbetslinjen är viktig att följa. Skapandet av förutsättningar för att fler ska kunna få jobb är kärnpunkten där. är det viktigt att ha en tryggad omställningstid via a-kassan man söker ett nytt jobb när man har förlorat sitt gamla. 158 (S) replik: I de allra flesta debatter vi har haft om arbetslöshetsförsäkringen har pratat om höjda ersättningsnivåer. Jag kanske hörde fel, men jag hörde inte att gjorde det den här gången. Det är en liten förändring. Det verkar som om nu har anpassat sig till den moderatledda regeringens arbetsmarknadspolitik och arbetslöshetsförsäkringen. har åtminstone låtsats att han var folkpartist. pratar om att det är viktigt med en välutformad försäkring. Han pratar om att man ska hitta balanspunkten. Sedan tar avstånd från den beskrivning av försäkringen som vi socialdemokrater, och även , gör. Det tolkar jag så att är väldigt nöjd och inte vill göra några förändringar. Det går inte att förstå anförande på något annat sätt. Då blir frågan: Anser att den här försäkringen har nått den balanspunkt som tycker att man ska eftersträva i försäkringen? Anser att försäkringen är välutformad och att den fyller de funktioner som man har rätt att kräva av en arbetslöshetsförsäkring? Anser att det är så, givet att en halv miljon människor har lämnat försäkringen för att den är så dyr och dålig, givet att det knappt är som har sin inkomst försäkrad och givet att de allra flesta arbetslösa över huvud taget inte finns med i försäkringen? Är det så skulle vilja beskriva en väl utformad försäkring där han har funnit sin balanspunkt som han tycker att det är anmärkningsvärt att vi socialdemokrater kritiserar det här misslyckandet? 159 HANS (FP) replik: Jag tror inte att jag behöver låtsas att jag är folkpartist. Jag har min medlemsnål på mig. Men låt mig återgå till frågorna. Det är viktigt att finna balanspunkten. I vissa stycken har vi lyckats med arbetsmarknadspolitiken som en helhet, och där ingår ju a-kasseförändringar som en del. Det är de facto så att 200 000 fler personer har kommit in i sysselsättning från utanförskap och att 175 000 nya jobb har skapats. Det är väl i regel i replikskiften som jag har talat om ersättningsnivåer och förändringar av dessa. Det kan jag göra också. Som vet har vi i tagit beslut på landsmötet om att vi skulle vilja föra en diskussion om att titta på ersättningsnivåerna och lyfta dem. Det är saker vi får göra tillsammans med de andra allianspartierna i budgetförhandlingar och i andra diskussioner. Det är en sak vi i har tagit ställning för, men det är en sak som vi måste titta på. Vi måste ta hänsyn till den helhet som arbetsmarknadspolitiken är tillsammans med våra kolleger i alliansregeringen. och pratar gärna om att det är viktigt att alla har en inkomstförsäkring från a-kassan i händelse av arbetslöshet. Jag delar den uppfattningen. Men jag har svårt att förstå varför inte Socialdemokraterna är positiva till att införa en obligatorisk allmän arbetslöshetsförsäkring i och med att alla som arbetar och uppfyller arbetsvillkoret är med och finansierar arbetslöshetsförsäkringen. Det är viktigt att titta på balansen och finna den, och det finns skäl att diskutera vidare var de mest optimala ersättningsnivåerna ligger. 160 (S) replik: Det sista var lite hoppfullt. Då kan jag ställa min favoritfråga. Vilken är den optimala ersättningsnivån? Tack för den ingången, ! Jag blir inte riktigt klar över om anser att balanspunkten är hittad. I anförandet var oerhört nöjd med försäkringen. känner jag igen lite mer när han kommer med de här tankarna om höjda ersättningsnivåer. Det finns uppenbarligen en spricka mellan allianspartierna om hur försäkringen ska vara utformad. Det skulle vara spännande om kunde förklara för oss vilken ersättningsnivå som är den välutformade försäkringens ersättningsnivå. frågar mig varför vi inte vill införa ett obligatorium. Det finns en mängd olika skäl till det. Det allra viktigaste skälet är att det inte löser några problem. Kan förklara för mig på vilket sätt det skulle lösa några som helst problem? Det skulle vara väldigt spännande att höra. På vilket sätt ska man hantera att har sin inkomst försäkrad? På vilket sätt ska man hantera att de allra flesta arbetslösa står utanför försäkringen? Hur skulle det förändras om man gjorde den obligatorisk? Det skulle jag vilja att svarade på. Framför allt skulle jag vilja höra om ersättningsnivån och den väl balanserade punkten när ersättningsnivå fungerar. Är medveten om att den ersättningsnivå på som försvarade 2006 ligger kvar på ? Med löneutvecklingen motsvarar det en ersättningsnivå på ca . Om den var välbalanserad 2006 kan den omöjligen vara det . Om den är det nu måste det ha varit helt fel 2006. Kan reda ut det lite grann för oss? 161 HANS (FP) replik: Jag är inte beredd att sätta den optimala nivån här, . Jag tror att det är svårt att finna den i en diskussion i kammaren . Däremot är det värt att se över ersättningsnivån och bedöma var en rimlig nivå kan ligga. Det tycker vi i , och vi får diskutera det vidare med våra allianskolleger, bland annat i samband med budgetarbetet. Sedan frågar hur en obligatorisk a-kassa skulle hjälpa till att göra det tryggare för oss alla i samhället. För det första tycker jag att det är rimligt att alla har rätt att få en arbetslöshetsförsäkring, precis som man har rätt att få en sjukförsäkring, när alla är med och finansierar arbetslöshetsförsäkringen när man jobbar. Det är vi ju. Den är bara delvis medlemsfinansierad. Till stor del är den finansierad av alla oss som arbetar. När det gäller de som står utanför rätten att få en arbetslöshetsförsäkring har vi ett helt annat paket och andra uppgifter att arbeta med. Det handlar ofta om de ungdomar som har lämnat skolan och inte har fullgjord gymnasieutbildning eller grundskoleutbildning och därför inte kommer in i arbete. Vi måste finna andra vägar för att ge dem möjlighet att komma in i arbete så att de också kan kvalificera sig för arbetslöshetsförsäkringen. Jag tycker att vi allianspartier som utgör regeringsunderlaget nu jobbar på ett konstruktivt sätt med detta. Vi gör bland annat stora insatser för att skapa möjligheter till lärlingsutbildning. Många arbetsgivare och företagare säger att ett av de största problemen är att de inte får tag på arbetskraft som har yrkeserfarenhet. Lärlingsutbildningen är en del för att avhjälpa detta problem och göra det möjligt för fler ungdomar att få ett arbete. 162 (V) replik: Jag konstaterar att upprepar det som står i betänkandet om att det är viktigt att alla löntagare har ett bra skydd i försäkringen. Man vill gärna att fler ska omfattas av den inkomstrelaterade försäkringen, men står precis i majoritetstextens anda här och är i stort sett ganska nöjd med de förändringar som har gjorts. Han hävdar till och med att det har gjorts en hel del förbättringar. Jag vill ta upp och beskriva hur läget ser ut. Andelen av löntagarna som är anslutna till en a-kassa har minskat från 2011. Den lilla ökningen som har skett har inte förändrat det här i stort det är ju ganska stora volymer av människor vi pratar om utan det är en kraftig minskning av antalet personer som är med. hade av de arbetslösa ersättning. hade siffran krympt till som får någon ersättning över huvud taget. Av dem som får ersättning är det som får ut av sin tidigare lön. Jag kan tillägga att det innebär att inte ens inom de yrken som har den lägsta medellönen får en genomsnittlig heltidsarbetande ut . Inte ens de som jobbar inom barnomsorgen, hotell och restaurang, handikappomsorgen och äldreomsorgen får ut av sin tidigare lön när de blir arbetslösa. Jag måste fråga: Tycker på allvar att den här situationen är bra? Är arbetslöshetsförsäkringen bättre än vad den var 2006? Är det här ett lyckat resultat med er politik? 163 HANS (FP) replik: Jag vill börja med att återigen nämna att det har hänt positiva saker till följd av den arbetsmarknadspolitik som vi har fört. Det gäller a-kasseförändringarna men också andra saker, till exempel halverade arbetsgivaravgifter för ungdomar och nystartsjobben. har vi en a-kassa som ett antal personer har lämnat. Jag är själv positiv till att många är med i arbetslöshetsförsäkringen. Därför är jag också positiv till att införa en obligatorisk, allmän a-kassa. jobbar nu med de direktiven. Det är ingen nyhet att vi i tycker att en del av utvecklingen av arbetsmarknadspolitiken som är värd att se över är nivåerna på ersättningen för att på så sätt göra det möjligt för fler att få ut av sin tidigare lön i ersättning. Det är linje, men vi är förstås också medvetna om att alla förändringar av arbetslöshetsförsäkringen medför kostnader. Därför måste detta vara en del av ett arbete som görs av regeringen i samband med en budgethantering. Vad som möjligen ibland skiljer från i den här frågan är att vi är mycket måna om att en förändring som vi gör måste vara finansierad, för annars skadar man samhällsekonomin i andra delar. 164 (V) replik: Det råder inga som helst skillnader mellan och i den delen. Därför har vi också i vårt budgetalternativ som vi debatterade för faktiskt lagt in finansierade förslag till förbättringar av arbetslöshetsförsäkringen. Det är lite svårt att smälta att ändå i någon mening tycker att det mesta är positivt och att de här försämringarna i a-kassan på något sätt har varit värda att genomföra med tanke på hur mycket positivt som har hänt på arbetsmarknaden. Det är lite svårt att se med tanke på att arbetslösheten har stigit från till och antalet långtidsarbetslösa har ökat med nästan 100 000 personer under partikamraters regeringstid. Dessutom har antalet långtidsarbetslösa, alltså de som har varit arbetslösa , fördubblats bara . Sysselsättningsgraden har sjunkit från 66 ½ procent till , och ungdomsarbetslösheten har ökat från . Det finns ju inte en siffra som pekar åt rätt håll!