prot · H00943 · 2012-12-13 00:00:00 — I växer arbetslösheten kraftigt. I industri efter industri som jag har besökt är människor djupt oroade över framtiden, både företagare och anställda. Det de snart 13 000 arbetslösa i går till mötes är en halvering av inkomsten. Arbetslöshetsförsäkringen försämrades kraftigt av regeringen efter tillträdet 2006 och har sedan legat kvar på den usla nivån. På vilket sätt underlättar det för de människor i som blir arbetslösa att få jobb att deras försäkring har förstörts och att de ska leva på halva inkomsten? På vilket sätt ger det dem jobb snabbare? 137 Näringsminister (C): Jag instämmer i beskrivning av läget i tillverkningsindustrin, inte minst i där varslen duggar tätt på grund av att det är exporttung industri. Frågan rör a-kassan, och det är inte mitt område utan arbetsmarknadsministerns. Viktigt att påpeka är dock att vi ska se till att så få människor som möjligt har behov av a-kassa. Att ha ett arbete och en lön är det absolut viktigaste, och det arbetar regeringen för. Det inte tar upp i sin fråga är alla dem som inte kvalificerar sig för a-kassan. Det gäller till exempel ungdomar. Här ser man nu över möjligheten till en obligatorisk a-kassa i den socialförsäkringsutredning som pågår. 138 (S): ska besvara allmänna frågor. Jag vill erinra om detta. Då ingår frågor om arbetslöshetsförsäkringen. Regeringens övergripande strategi för att skapa jobb sades vara att bland annat försämra arbetslöshetsförsäkringen. Då skulle folk få jobb. Er människosyn är att man ska piska på människor för att de ska träda in på arbetsmarknaden. Men vad har hänt? Arbetslösheten har ökat och ökat för ni har suttit vid makten. har vi en cementerad massarbetslöshet. Repetera för de arbetslösa vad ni sade 2006 och 2010: Ni får lättare jobb när vi förstör er arbetslöshetsförsäkring. Säg det nu när julen står för dörren: Detta var vad vi önskade och ville. 139 Näringsminister (C): Enligt Socialdemokraterna skapar man jobb genom att kraftigt höja bidragen. Alliansregeringen tror på att fler jobb skapas genom att man minskar kostnaderna för företagen att ha kvar jobben och skapa fler jobb. Av den anledningen tycker vi att det är smått pinsamt när Socialdemokraterna föreslår lastbilsskatt, fördubblade arbetsgivaravgifter och höjda bolagsskatter. Det är inte det som industrin och de som jobbar inom industrin behöver. Man behöver först och främst ett jobb. Om man blir av med jobbet krävs det en omställningspolitik som heter duga. Då krävs det resurser till Arbetsförmedlingen och resurser till utbildningssystemet. Det har den presenterat i sin investeringsbudget. A-kassan ska vara en omställningsförsäkring. Den ska innebära en trygghet för dem som drabbas av arbetslöshet och en möjlighet att hitta ett nytt arbete. Det är huvudlinjen bakom regeringens reformering av a-kassan. Det absolut viktigaste är att ingen ska hamna i arbetslöshet. Då är näringslivspolitiken en grundbult. 140 (V): Jag vill uppvakta kulturministern med min fråga som handlar om läsandets glädje, nytta och nödvändighet och om hur viktigt det är att vi har ett språk för att hantera vår demokrati och känna delaktighet i detta. Vid bokmässan i kom en utredning som heter Läsandets kultur. Det är en 600-sidig kartbild över bokens och läsandets tillstånd i . Där framgår det som man har känt till länge, nämligen att det även på det här området finns stora klyftor mellan dem som bor i fattigare områden och dem som har det bättre beställt med bokhyllor hemma samt att pojkar läser mindre än flickor. Min fråga är: Hur oroad är kulturministern över dessa vidgade läsklyftor som man symboliskt kan se som en vidgning av demokratin och delaktigheten? 141 Kultur- och idrottsminister (M): och jag företräder i mångt och mycket olika politiska system, men i den här frågan är jag precis lika orolig som . Vi har sett tendensen att läsandet minskar. Det behöver inte innebära att man förlorar sitt språk; det finns olika sätt att ta till sig språket. Men jag tror ändå, precis som , att läsandet har stor betydelse för viljan att vara delaktig i samhället, för möjligheten att själv argumentera och fantisera och i ord beskriva sina drömmar och känslor. Det var också därför som vi tillsatte den utredning, , som refererade till. Det är en omfattande läsning som många kan ta del av, inte minst på nätet. Utredningen är nu ute på remiss. Vi återkommer med en proposition . 142 (V): Det finns många tankar som handlar om läslust och läsfrämjande. Vi har alla känt till de demokratiska svackorna och läsolikheten . Jag tycker att det är märkligt att man då har monterat ned mycket av det som har varit och är läsfrämjande. Jag tänker på En bok för alla, arbetsplatsbibliotek, Läs för mig, pappa! och så vidare. Jag förstår inte logiken. Antingen beror det på att man inte känner till hur dåligt tillståndet är i landet eller på att man måste hitta på något nytt. Det heter att sådant som är bra ska kunna sträcka sig över mandatperioder och olika regeringsmajoriteter. Vad var det för fel med till exempel En bok för alla och En bok för alla barn? 143 Kultur- och idrottsminister (M): I den nya kulturpolitiken ligger att ompröva och förbättra. En bok för alla fyllde sitt syfte , ungefär när den startade. har vi tillgång till pocketböcker det var vad det handlade om till mycket låga priser. Det är inte bristen på böcker och kostnaden som är problemet. Att man inte läser beror på andra saker. När vi sänkte bokmomsen blev det fler bokköp, men det var de som läste som köpte fler böcker. Den här regeringen har gjort en läsa-skriva-satsning på lågstadiet. Vi har gjort skolbiblioteken obligatoriska. Vi ser över bibliotekslagen, och vi ser en möjlighet att öka läsandet genom de omprioriteringar vi har gjort i kulturpolitiken när vi stärker läsfrämjandet. Stödet till dagspressen har också varit ett sätt att hålla läsandet uppe. Vi återkommer i frågan. 144 (S): Regeringen har haft en ambition att fördubbla svensk export . Vi är långt från det . Exporten står still, och den minskar på i stort sett alla svenska exportmarknader. Det är en mycket allvarlig situation för svenska exportföretag och för landet som helhet. Min fråga till statsrådet är: Vilka ambitioner och vilken handlingsplan har regeringen för att möta denna allvarliga situation? Finns det några åtgärder för att stimulera inhemsk efterfrågan och konsumtion för att mildra exportföretagens problem? 145 Statsrådet (M): Tack, , för en viktig fråga. Det stämmer att 2012 verkar bli ett mellanår som ser svagare ut för svensk export. Exporten skiljer sig markant på enskilda marknader. Vi har lanserat 40 skarpa åtgärder. Man kan läsa om dem på . Det är åtgärder som vi kan vidta här i , på EU-nivå och på mer global nivå. Det handlar om fler frihandelsavtal, som vi har diskuterat här i kammaren . Det är ett mellan och . Det handlar också om . Vi tittar på hur vi stärker EU:s inre marknad och framför allt den externa dimensionen av EU:s inre marknad. Vi skulle kunna börja med att implementera tjänstedirektivet. Det skulle vara . 146 (S): Det är ju en efterfrågekris för exporten. Finns det någon stimulans för att öka den inhemska efterfrågan för att mildra detta? Jag fick inte svar på den frågan. En annan sak är det svaveldirektiv som träder i kraft som ytterligare kommer att försvaga möjligheten för svensk export. Det gäller framför allt skogsindustrin och massaindustrin. Finns det ambitioner att försöka vrida tillbaka den sneda konkurrens som svaveldirektivet kommer att innebära? 147 Statsrådet (M): De frågor som nu ställer om svaveldirektivet och inhemsk stimulans ska ställas till ett annat statsråd som är närvarande här . Vi är glada över den uppgörelse som vi har med Socialdemokraterna om en ökning av exportfrämjandet med 50 miljoner . En viktig del är att stärka det regionala exportfrämjandet här hemma i . Jag är glad att vi, efter kan se en stor ökning när det gäller regionalt exportfrämjande och större tillgänglighet, inte minst i norr och det län som kommer från. Där har jag också sett ett stort behov av mer regionalt exportfrämjande. 148 i (S): Min fråga går till kulturminister . En stor del av den svenska befolkningen tycker att det är intressant att följa stora idrottsevenemang och att göra det via tv, sittande hemma i soffan. Här i har vi fattat beslut om att regeringen ska återkomma med ett förslag på en så kallad evenemangslista där man ska sätta upp evenemang som alla ska kunna ta del av via de fria kanalerna. Än så länge har regeringen inte kommit tillbaka till med detta uppdrag. Min fråga till kulturministern är: När tänker kulturministern och regeringen leverera ett förslag om en evenemangslista till riksdag? 149 Kultur- och idrottsminister (M): Det är två delar i detta svar. Det ligger självfallet i såväl idrottens som tv-tittarnas intresse att man kan se de stora idrottsevenemangen. Den så kallade evenemangslistan, eller tv-listan, handlar om rätten för alla att kunna se de stora evenemang som är mer sällsynta. Det kan vara eller . Denna möjlighet finns för tittarna i . När det handlar om kommande i har rättigheterna förvisso köpts av en kommersiell kanal, men sändningarna täcker av hela landet, vilket innebär att i princip alla svenskar kommer att kunna se detta. Inte desto mindre har nu gjort ett tillkännagivande om att och regeringen ska återkomma, och det avser vi självfallet att göra. Vi respekterar vilja. Exakt när vi återkommer med detta kan jag inte säga. Det har varit en tuff arbetsbelastning för departementet . Men vi har inte glömt frågan, och jag återkommer så fort jag kan. 150 FÖRSTE VICE TALMANNEN: Därmed är dagens frågestund avslutad, och jag tackar deltagande ministrar och statsråd. 8 § (forts. från 6 §) Transportsystemets inriktning (forts. TU2) 151 (SD): Vi debatterar nu trafikutskottets andra betänkande, TU2, om transportsystemets inriktning. Jag ska försöka att inte upprepa vad åtskilliga talare redan har varit inne på. Jag ser tyvärr inte här i församlingen. Men jag blev lite bekymrad över de ständiga recensionerna av andra partier. Jag ska inte lägga mig i det som gäller de andra. De svarar nog bra för sig. Men har uttryckt oro över . Det gjorde han redan vid debatten om det förra betänkandet. Han sade: Vi vet inte var de står. Jag ska försöka sprida lite ljus över hur man kan ha en sådan uppfattning. Det kan naturligtvis inte vara så lätt att förstå sig på oss då ingen dialog över huvud taget förekommer. chef, statsminister , talar om djungeltrummor och att det inte är någon idé att tala med oss. I ett sådant stämningsläge är det klart att det kan bli lite konstigt. Men var vi står i sakfrågorna visar vi faktiskt i utskotten. Det har vi gjort även i trafikutskottet. Därav ser vi flera reservationer, till exempel från allianspartierna. Det hade knappast varit läget om vi inte hade tagit ställning. Det om detta. Jag överlåter gärna till att fortsätta analysera och betygssätta andra partier. Men för egen del bryr jag mig inte så mycket om det. Jag tycker inte att det är speciellt väsentligt. Låt mig i stället beröra det betänkande som vi nu behandlar. När det gäller krav på höghastighetsbanor måste jag säga att jag fortfarande intar en skeptisk hållning. Det talades om att åka fort. Då frågar jag: Till vilket pris? Efter det som jag sett och själv upplevt av höghastighetsbanor är jag mycket fundersam över om det är någonting för över huvud taget. Men jag ska inte fördjupa mig i denna diskussion eftersom den säkerligen kommer att fortgå . Vi säger nej till höjda banavgifter i nuvarande läge. Jag ger dem rätt som säger att vi först ska få en grundordning på alla våra problem med järnvägen innan vi börjar diskutera de nya avgifterna. För övrigt hittade jag en mängd skrivelser om banavgifter när jag gick igenom detta. Jag har en där branschföreningen säger att har konstaterat att höjda banavgifter leder till ökade kostnader och minskad trafik. Det sistnämnda gör mig mer orolig. , regionchef för de borde vara konkurrenterna i sammanhanget sade att det inte råder något motsatsförhållande mellan landsvägens och järnvägens aktörer. Båda behövs, och båda behöver varandra. Höjda banavgifter slår inte bara mot järnvägsoperatörerna. De slår också hårt mot svensk åkerinäring och svensk industri. Det är sådana saker som har fått oss att ta ställning mot höjda banavgifter. kommer jag, liksom andra som är oppositionella här, att få frågan: Hur ska ni då finansiera detta? Jag tror att vi får använda de gammaldags metoderna. Om det inte är anslagsfinansiering får det bli lånefinansiering. Våra förfäder som byggde järnvägarna gjorde enorma uppoffringar för landet för att få detta till stånd, och inte betalade de kontant. Det tror jag att var och en förstår. säger inte blankt nej till allt vad medfinansiering heter. Men vi vill starkt begränsa den. När det gäller vårt motiv till det kan man bara läsa anmärkningar och utskottets ställningstagande. Jag behöver inte läsa innantill för denna församling. Sedan ska jag ta upp det som är lite bra med det hela. Som framgår av reservationerna, inte minst 14 och 15, har det visat sig att i fråga om gruvnäringens transportbehov kom alla till slut överens. Det var faktiskt mycket bra. Men det viktigaste är, vilket välkomnar, utredningen om järnvägssystemets organisation. På grund av detta beslut, som jag hoppas att kommer att ta, lade jag vår egen motion åt sidan eftersom detta täcker det som vi hade efterfrågat. Efter fem sex beredningar jag har tappat räkningen anslöt sig Alliansen, visserligen under viss vånda. Men är alla eniga, åtminstone ytligt sett. Det borde därför inte vara svårt att genomföra utredningen parlamentariskt i samverkan mellan alla partier. Då kanske vi kan komma fram till ett resultat så att vi återigen blir överens. Slutligen yrkar jag bifall till reservation 9 under punkt 7. 152 (M) replik: Jag tar mig friheten att ställa frågor till . Jag funderar över vad ni faktiskt står bakom, vilket jag sade i mitt anförande. Jag funderar på detta med banavgifter. Står bakom det som ni skriver i betänkandet om att banavgifter ska kunna användas till investeringar i järnvägen? När ni nu har sagt nej till höjda banavgifter innebär det att vi tappar stora intäkter miljardbelopp som skulle gå till drift och underhåll. anser också att den lilla skärv som vi får ut av banavgifterna lägsta banavgifter inte ens ska gå till drift och underhåll utan till investeringar. Jag skulle vilja ha en liten analys av detta från . När det gäller medfinansiering har vi varit väldigt tydliga i vår reservation. Vi ifrågasätter vad det egentligen är ni tycker. Jag skulle gärna vilja att redovisade lite ytterligare vad det är ni tycker är fel i regeringens politik vad gäller medfinansiering. Vi är väldigt tydliga med att det inte ska vara krav, utan det är en möjlighet till regional finansiering som gagnar dem. Vad är det som är fel i regeringens politik vad gäller den åtstramning och den tydlighet vi nu har i planeringsprocessen för medfinansiering? Det ska bli mycket intressant att få en analys av detta. 153 (SD) replik: Jag vet inte om det är möjligt att tillfredsställa på alla dessa punkter. Jag ska göra ett kort försök. När det gäller de lägsta banavgifterna står de kanske i relation till att vi har den sämsta järnvägen och den sämsta funktionen. Dessa kan möjligen harmoniera med varandra. Vad vi behöver nu är inte högre avgifter och dyrare resor, utan vi behöver ha ordning på våra järnvägar. Det vi är överens om är kanske att ingen av oss två pläderar för höghastighetsbanor, och det gör vi inte av det gemensamma skälet hoppas jag att vi ska använda pengarna till ett enklare sätt att få ordning på det vi har. Angående medfinansiering sade jag alldeles från talarstolen att jag hänvisade till utskottets överväganden och till . Det är onödigt för mig att stå och läsa innantill för . Det tror jag att han kan göra själv. 154 (M) replik: Vi har i många stycken instämt i vad har tagit upp, och vi har gjort en tydlig redovisning av den politik alliansregeringen har i detta hänseende vad gäller medfinansiering. Det hade alltså varit intressant att se vad inte står bakom i den reservation vi faktiskt har och som just bygger på att vi har jobbat med dessa frågor samt tycker att det är viktigt att medfinansiering finns som ett instrument. Svaret fanns dock naturligtvis inte. När det gäller banavgifter skulle jag vilja att och kommer tillbaka till hur de ser på att den skärva pengar vi ändå har i banavgifter kanske ska gå till investeringar, så att underhållet blir än sämre. Jag kan nämligen inte se att det finns finansierat någonstans. Framför allt är det inte bara ofinansierat, utan det ska som jag säger tas till investering. Dessutom har ni inte finansierat det vi ser i hela infrastrukturpropositionen . Var har Wiklander tänkt ta pengarna för att vi ska få tillförlitliga drifts- och underhållsåtgärder för våra resenärer, så att de slipper de förseningar och inställda tåg ni så gärna vill debattera? Faktum är att Wiklander tar bort pengar till drift och underhåll. Kan jag få en tydlig redovisning av hur ni tänker i denna fråga? Jag kan nämligen informera om att finansieringen tyvärr inte finns. 155 (SD) replik: Jag har hört Rådhström upprepa detta om finansieringen 1020 gånger här . Jag har inte ett särskilt annorlunda svar än den övriga oppositionen, annat än att vi i sådana här investeringar ser att det i första hand är fråga om anslagsfinansiering och i andra hand om lånefinansiering. Så gör vi även i kommuner och landsting när vi gör bestående investeringar som ska gälla . Jag kan inte göra mer nöjd än så. Att börja slakta en reservation jag har sagt ja till tycker jag inte heller är särskilt praktiskt. Har jag skrivit den har jag läst den innan, och då får jag stå även för en eller annan svaghet i den. 156 (V): Jag vill börja med att bemöta oro för att oppositionen inte har några pengar att kompensera frysningen av banavgiftshöjningar med. Jag kan bara konstatera att han har läst samtliga oppositionspartiers planeringsramar väldigt dåligt. I dessa planeringsramar har nämligen alla råd att kompensera de uteblivna banavgiftshöjningarna och framför allt att göra nya investeringar. Jag tycker att har läst på dåligt när det gäller våra förslag. Jag står bakom alla reservationer men yrkar bifall till reservation 10 till förmån för förslag till planeringsramar för perioden 20142025 och reservation 15 till förmån för förslag om att lånefinansiering ska vara huvudprincipen för investeringar i transportinfrastrukturen. Jag yrkar också bifall till reservation 5 om transportpolitik och klimatmål samt reservation 13 om utbyggnad av tunnelbana i , där bland annat idén med Österleden och Förbifart avvisas. Jag vill uttrycka min stora uppskattning för att ett enigt utskott har ställt sig bakom förslaget att i den kommande åtgärdsplaneringen prioritera satsningar för att främja gruvnäringens transportbehov. Det är ett historiskt genombrott att järnvägsförbindelsen mellan och börjar förverkligas med att en järnvägsförbindelse mellan dessa orter skyndsamt utreds. Kaunisvaara järnmalmsgruva i kommer när den är fullt utbyggd att vara en av största gruvor. Inledningsvis kommer transporterna att fraktas med specialbyggda lastbilar som fått dispens för maxlast på . Lastbilarna kommer att gå med sju minuters intervaller , . Räknat tur och retur halveras intervallerna till uppåt . Detta är inte hållbart vare sig ur miljö-, tillväxt- eller trafiksäkerhetssynpunkt. De boende längs transportvägen är också mycket oroliga för både miljön och trafiksäkerheten. Vårdcentralerna oroar sig till exempel mer för att antalet trafikolyckor kommer att öka än för möjliga olyckor i den nya gruvan. Det måste vara alla partiers ansvar som står bakom detta beslut att också gör sitt yttersta för att förkorta tidsaspekten för att så fort som möjligt få järnvägen på plats. Jag är också positivt överraskad av att ett enigt utskott ställde sig bakom förslaget att göra en utförlig utredning av järnvägssystemets organisation. kan jag lite beklaga att man redan nu verkar ha stängt dörren till att återföra drift och underhåll till , med motiveringen att en konkurrensutsatt underhållsmarknad ger bäst möjligheter att skapa ett väl fungerande järnvägssystem. Detta om något motbevisas väl med grotesk tydlighet av de senaste inställda tågen på den avreglerade järnvägen. Vi har inte ett väl fungerande järnvägssystem när SJ tvingas att ställa in över 180 tåg på grund av behov av reparationer, snöröjning och avisning. Varsel av underhållspersonal talas det om i debatten, och det talar sitt tydliga språk. Vi måste få en bättre tingens ordning. I detta sammanhang undrar jag om infrastrukturministern instämmer i vice ordföranden i trafikutskottet uttalande om att det för hans del bara handlar om att göra smärre förändringar. Kommer vi att få repris på förra gången, när beslutade att regeringen skulle återkomma med förslag på en bättre organisation av järnvägsunderhållet innehållande en mer effektiv och samordnad helhetssyn? Regeringens svar i skrivelsen 2012/13:19 är enligt vår mening undermåligt, och det tar inte kritik på allvar. Infrastrukturministern och slår sig för bröstet och säger att den organisation man har är den bästa tänkbara. Bakläxan kommer när vi som svar på regeringens undermåliga skrivelse vill ha en utförlig utredning av konsekvenserna på hela järnvägssystemets avreglering, där varje del av systemets fragmentisering ska utvärderas. Det ska vara en utredning med parlamentariskt inslag. Utredningen ska inte bara ta upp det uppsplittrade järnvägsunderhållet utan också utvärdera konsekvenserna av vad Jernhusen har gjort med tågstationerna och kombigodsterminalerna. Det är viktigt att se över hur uppdelningen av järnvägssträckorna mellan olika tågoperatörer påverkar resenärerna. Jag kan konstatera att infrastrukturministerns samarbetskolleger i trafikutskottet instämmer i oppositionens kritik. Åtgärderna inom infrastrukturen måste minska vår miljö- och klimatpåverkan, utjämna sociala skillnader samt stärka jämställdhet och tillgänglighet. En intressant jämförelse mellan regeringens planeringsramar och oppositionens visar att regeringen har närmat sig de rödgrönas summor. För 20102021 var överens med Socialdemokraterna och om att satsa 518 miljarder . när regeringen kommer med sin kompletterande infrastrukturram 20142025 ligger den på 522 miljarder. Vad kan man då lära sig av denna sifferexercis? Jo, att regeringen ger oss rödgröna partier rätt. Vår ram låg mer rätt än deras egen. Självfallet välkomnar jag att , har kommit till insikt om att det behövs mer pengar till infrastrukturen. Men det är ändå inte tillräckligt. föreslår drygt 6 miljarder mer än regeringen . Vår totala ram omsluter 595 miljarder. Det är en differens som motsvaras exempelvis av vad den sänkta krogmomsen kostar . Vi kan också, som vi förespråkar, ha en lånefinansiering av investeringar som har en väldigt lång livstid. Politik är att välja. väljer infrastruktursatsningar som minskar miljö- och klimatbelastningen. Det behövs en rejäl höjning av ambitionsnivån på järnvägsinvesteringar liksom satsningar på lokal spårtrafik för att möta behovet av klimatsmarta transporter i storstäder och i övriga delar av landet. Bland investeringsåtgärder som högprioriterar finns kapacitetshöjande åtgärder på Västra stambanan och i , dubbelspårutbyggnad på Ostkustbanan, Norrbotniabanan, järnväg mellan och , utbyggnad av kollektivtrafiken i , högre hastigheter längs Ostkustbanan, Dalabanan och , , , godsstråket genom Bergslagen och sträckan HallsbergDegerön plus höghastighetsbanor. Järnvägsunderhållet har varit eftersatt. Trots att regeringen höjer den genomsnittliga ramen, vilket är positivt, är det ändå inte tillräckligt. Enligt behövs en årlig nivåhöjning för underhåll och reinvesteringar med ytterligare 1 miljard jämfört med vad regeringen lägger. Regeringen verkar förutsätta att intäkter från successivt höjda banavgifter skulle kunna komplettera det som saknas på anslaget.