prot · GZ09105 · 2012-04-27 00:00:00 — Både och jag vet att ungdomar som saknar en fullständig gymnasieutbildning har betydligt mindre chanser att få ett jobb. ser vi att långtidsarbetslösheten biter sig fast i just den här gruppen. Det är helt oacceptabelt. Det är glädjande att delar min uppfattning om att en av gymnasieskolans stora utmaningar är att minska andelen elever med ofullständiga betyg. Därför, fru talman, är det viktigt och intressant att få veta vilka åtgärder som ansvarig minister tänker vidta för att få fler ungdomar att fullfölja sina gymnasiestudier. säger i sitt svar att regeringen redan har vidtagit en rad kraftfulla åtgärder. Vad är det då för åtgärder som ministern menar har varit kraftfulla? En åtgärd som hänvisar till är den nya gymnasiereform som trädde i kraft detta läsår. Reformen innebär bland annat att elever som väljer yrkesinriktade program inte längre får någon allmän behörighet till högskolan med mindre än att de själva väljer utökade kurser eller fördjupning. I de högskoleförberedande programmen, däremot, ingår den allmänna behörigheten. menar i sitt svar att den här uppdelningen är bättre anpassad till elevernas olika förutsättningar och framtidsplaner. statistik visar ett stort tapp av elever på de yrkesinriktade programmen det här läsåret jämfört med det förra. Eleverna inser vikten av att ha högskolebehörighet. Ungdomar är inte stöpta i samma form, men de förstår att möjligheterna att ställa om från ett yrke till ett annat ökar om man har en allmän behörighet med sig i bagaget. De förstår att kunskapskraven på arbetsmarknaden ökar . Ungdomar är framsynta, . Därför väljer de i större utsträckning ett högskoleförberedande program trots att många säkert hellre skulle vilja gå på exempelvis barn- och fritidsprogrammet eller industriprogrammet. En annan kraftfull åtgärd, fru talman, som refererar till är införandet av lärlingsutbildningen som drog i gång då på försök. Den skulle få fler elever att fullfölja sina gymnasiestudier. Men det blev precis tvärtom. Facit så här långt är mycket nedslående. hade mer än var tredje elev hoppat av. En ännu ej genomförd åtgärd, som skolministern har aviserat kan komma att införas, är en ettårig yrkesutbildning för tonåringar som minister menar saknar förutsättningar att ta sig igenom dagens program. Tanken är att dessa elever inte ska behöva läsa en enda teoretisk kurs om de inte själva vill. Förslaget har redan dömts ut av vissa av egna partikamrater, som menar att en ettårig utbildning inte kommer att räcka till. Man lurar eleverna. Detta är kraftfulla åtgärder, hävdar ministern, när han och regeringen vill motverka avhopp genom sänkta kunskapskrav. Kraftfulla för vem? För svenskt näringsliv? För svensk konkurrenskraft ? Kraftfulla för vem, ? 21 Utbildningsminister (FP): En tredjedel av varje årskull har misslyckats i Socialdemokraternas gymnasieskola en tredjedel, ! Tiotusentals ungdomar har misslyckats därför att ni har krävt att alla ska läsa in högskolebehörighet, men det är naturligtvis en vacker målsättning. anklagar mig för att sänka kunskapskraven. Okej, man kan kräva att alla ska bli högskolebehöriga. Men om en tredjedel hoppar av har man i verkligheten inte några speciellt höga kunskapsmål. har haft massutslagning från gymnasiet. vidtar vi ett antal åtgärder. Ni kritiserar allihop. Ert enda alternativ är att gå tillbaka till hur det var tidigare: Alla ska bli högskolebehöriga. Men det är ju det som har skapat problemet! Det är en helt korrekt beskrivning att i den tekniska sektorn på gymnasiet har ett antal ungdomar, de som tidigare gick på yrkesinriktade program, till exempel industriprogrammet, el- och energiprogrammet och några program till, sökt sig över till det treåriga teknikgymnasieingenjörsprogrammet. Är det ett problem? Industrin jublar över detta. Det får effekten i statistiken att det ser ut som att yrkesprogrammen minskar och de teoretiska programmen ökar. Men inom den yrkestekniska sektorn har de mer studiemotiverade eleverna sökt över till teknikprogrammet. Är det ett problem, ? Du får det att låta som ett stort problem, men industrin är glad över detta. Det är fortfarande av eleverna som väljer den tekniska sektorn i gymnasiet. Det har inte förändrats. En något större andel väljer ingenjörsprogrammet. Är det verkligen ett problem. Berätta gärna om det är ett problem! Den andra förändring som har skett i och med det nya gymnasiet finns i ekonomisektorn, där ett antal elever har sökt sig över från handelsprogrammet till det nya ekonomiprogrammet, som är teoretiskt. Är det ett problem? De så kallade kraftiga förändringar som har skett är att det har förändrats mellan yrkesprogram och teoretiska program. Det är inget problem, menar jag i synnerhet inte om man väljer ingenjörsprogrammet i stället. Det är utmärkt. Men för den tredjedel som väljer dessa yrkesprogram visar det sig nu vara många som väljer att läsa in dem utan högskolebehörighet. Därmed ökar deras möjligheter att gå färdigt. Vi vet om om vi lyckas med ambitionen att fler går färdigt gymnasiet. Det vet vi inte . Det första läsåret har ännu inte gått. Detta är ambitionen, men det enda vill göra är att lägga på kravet på högskolebehörighet på alla när vi vet med säkerhet att det ökar det antal som slås ut. Det är klart att många kommer att hoppa av lärlingsutbildningarna. Det kunde jag ha berättat i förväg, för den grupp som går in på dessa utbildningar är i stor utsträckning ungdomar som tidigare fullständigt har misslyckats i gymnasiet. Även om vi ger dem lärlingsutbildningar kommer ett antal inte att lyckas. Men det är trots allt fler än hälften som går färdigt lärlingsutbildningarna, och av dessa får en mycket stor grupp jobb på de platser där de är lärlingar. Min slutsats av att många hoppar av lärlingsutbildningar är att vi behöver ytterligare åtgärder för de här eleverna de som är allra minst motiverade och har allra svårast för studier. Det är inte att förlänga gymnasieskolan som är svaret för dessa ungdomar, . Det är så verklighetsfrämmande att jag tar mig för pannan. Det gör också de lärare som pysslar med dessa elever. Man kan inte säga: ska ni gå ännu längre i skolan, ni som är så trötta att ni inte vill vara där! Det funkar inte, och det måste ni inse. Ungdomar är olika. Försök inte stöpa dem i samma form! Ni, , skapade en gymnasieskola med mycket stora avhopp som ledde till att har en högre ungdomsarbetslöshet än andra länder. Det är det vi försöker åtgärda . Men ni längtar bara tillbaka till de lösningar som skapade problemen. 22 (S): Är det någon som ska ta sig för pannan är det väl jag, beroende på de svar som levererar och de frågor och det ansvar han lägger i knäet på oss socialdemokrater. Ta ansvar, ! Det är du som är skolminister. Det är du som har ansvar för utbildningsområdet. Det går inte alltid att lägga skulden på det som har varit. Vi var definitivt inte felfria. Det vill jag påstå, men det finns mycket gott som vi drev och som nu försöker bortse ifrån. Det gäller framför allt den möjlighet att få mer kunskap och rusta sig för framtiden som vi vill ge alla elever. Det är detta det handlar om. I stället försöker säga att framtidens lösning för att få fler elever att få fullständiga betyg i gymnasiet och få jobb är att minska kunskapskraven och inte ställa krav. De här ungdomarna kommer att få svårt att få jobb . Det handlar inte om att göra alla till akademiker. Så är det absolut inte, men för att över huvud taget ha en plats i det moderna arbetslivet krävs det mer kunskap. Det krävs mer kunskap i framför allt svenska, engelska och matematik. Det kan inte ens blunda för. I stället försöker han lura ungdomarna och säga att de som inte vill, de som inte orkar och de som saknar förutsättningar till och med så har ministern uttryckt det inte ska behöva plågas med teoretiska kurser. Det är nonsens. I den förra debatten då vi möttes nämnde jag just detta med infärgning mellan kärnämnen och karaktärsämnen. Det går faktiskt att den vägen få fler att klara av sina kärnämneskurser. Det vet jag. Vi jobbade så på den skola där jag var verksam för . Det finns många olika idéer. Vi behöver inte bara ställa krav på eleverna, utan vi behöver också ha världens bästa lärare. Vi behöver se till att stat och kommun samverkar och hittar en strategi för hur man ska ta sig an det bekymret att var fjärde kille och var fjärde ung tjej inte klarar kraven. Dagens elever är inte mindre begåvade än vad eleverna var när du och jag gick i skolan, , men det låter nästan så . Det framskymtar sådana attityder och tendenser i svar. Det beklagar jag verkligen. Som om det inte vore nog att försöka undanröja möjligheterna för elever att få så mycket kunskap som möjligt skär man bort 675 miljoner för huvudmännen för gymnasieskolorna. Det motsvarar ungefär 1 300 lärartjänster. Det är de lärarna som skulle kunna lyfta de tjejer och killar som av olika anledningar inte klarar sina gymnasiestudier och som inte är riktigt motiverade. Det är just det lyftet som behövs. Då säger regeringen att de får 675 miljoner mindre utan att veta om det går att genomföra. Skolhuvudmännen säger att det inte går. De kommer att ta pengar från annan verksamhet, till exempel äldreomsorgen. Är det verkligen rimligt, , att äldreomsorgen ska behöva finansiera regeringens ofinansierade gymnasiereform? Behövs inte de pengarna i äldreomsorgen där vi efterlyser fler händer och fler hjärtan för att ta hand om våra äldre? Jag blir oroad över de svar jag får. Jag tycker att är svaret skyldig till stor del. Hur ska vi ta ungdomar in och ge dem större möjligheter till fullständiga gymnasiebetyg? 23 Utbildningsminister (FP): Vi måste ha en gemensam utgångspunkt för debatten för att den ska bli meningsfull. Om utgångspunkterna och verklighetsbeskrivningen är helt olika är det svårt att mötas i en diskussion. En viktig utgångspunkt för mig är att har en högre ungdomsarbetslöshet än jämförbara länder. Det har vi haft oavsett regering och oavsett konjunktur. Jag har en analys av vad det beror på, och gymnasieskolans utformning är en viktig del i detta. Det säger forskarna också. Sedan kan vi diskutera ungdomslöner och arbetsrätten. Vi har ett antal svar. Ni är kritiska till alla, men ni har inga egna svar på vad ungdomsarbetslösheten beror på. Ni vill bara gå tillbaka till den politik som skapade den höga ungdomsarbetslösheten genom att stänga ute ungdomar. Det är självklart att så många som möjligt ska läsa in högskolebehörighet. Så många som möjligt ska få chansen att gå på högskolan, men vi måste förstå, , att inte är unikt. Det är så i alla länder, och det var så när och jag också gick skolan, att alla ungdomar inte kommer att vilja gå i högskolan. Alla ungdomar klarar inte av att gå i högskolan om man inte sänker kraven väldigt kraftigt. Det är inget fel med det. Samhället funkar inte om alla är akademiker. Det är ingen katastrof. Vad är det som är så dåligt med att jobba i yrken som inte är akademiska? Varför skäms arbetarrörelsen numera så mycket för arbetaryrken? Varför kan man inte värdera dem högt också? Varför måste alla bli akademiker? enda lösning på ungdomsarbetslösheten är mer utbildning. Men det är inte de som går på högskolan som blir arbetslösa. De får jobb. Det är de som hoppar av gymnasiet som är problemet. De är så trötta på att gå i skolan. Då säger att vi ska lägga på ett fjärde år. Men de hoppar ju av . Det är så verklighetsfrämmande att man bara tar sig för pannan. Det var detta ni körde när ni satt i regeringen. Det är därför har en högre ungdomsarbetslöshet. Jag tror, precis som , att genom att jobba medvetet på olika sätt i och i gymnasiet nämnde infärgning, och det finns massor av idéer kan man få fler att bli godkända. Men inget land i världen har lyckats få hela befolkningen universitetskompetent. Man kan ha den ambitionen och säga att man sänker kunskapskraven annars, men då blundar man för att en tredjedel slås ut. Det var ju det som skedde. År som utbildningsministrarna i hette , och slogs en tredjedel ut från skolan . Man blundade för det, och sedan fick vi en hög ungdomsarbetslöshet. Det är sanningen. Man kan inte bara blunda för verkligheten. Man kan inte ta fram en vision och prata om den och sedan strunta i hur det ser ut i verkligheten. Berätta gärna i nästa inlägg om någon ny lösning och inte om dem som ni prövade när ni satt i regeringen , för de har inte funkat! Berätta vad ni har för ny lösning! Jag har berättat vad vi har för lösning. Sedan kan säga att hon inte tror på den, men berätta gärna vad er lösning är. Det måste vara någonting annat än det ni gjorde förra gången, för det funkade inte. 24 (S): Jag undrar vem som blundar för verkligheten, . Det är sjätte året på raken som du är skolminister, och du blundar inför det faktum att så många saknar fullständiga gymnasiebetyg. Du hävdar att det är kraftfulla åtgärder som regeringen har vidtagit. Ser du någon som helst effekt av dem på ungdomsarbetslösheten ? Menar att ungdomsarbetslösheten är lägre än vad den var när ni tillträdde 2006? Nej, så är det inte. Det är precis tvärtom. De kraftfulla åtgärder ministern pratar om i sitt svar är nonsens. De har icke lett till att fler har klarat av sina gymnasiestudier. De har icke lett till att ungdomsarbetslösheten i har minskat. Den har ökat. Lite självkritik vore kanske på sin plats. Den här debatten har med all tydlighet visat att det finns en klar skiljelinje i svensk politik mellan två alternativ. företräder den kunskapssänkande delen. Jag hävdar att det inte är en framkomlig väg. Alla ungdomar ska inte bli akademiker, men alla ungdomar måste få en chans på en modern arbetsmarknad och i ett modernt arbetsliv oavsett om de ska starta eget, ha en vanlig anställning eller bli akademiker. De fördjupade studierna behövs. Det borde vara fullt medveten om. I stället väljer han att backa in . Det är en väg som jag som socialdemokrat aldrig kommer att ställa upp på. Jag tror inte heller att ungdomarna i gör det. I stället för att skapa möjligheter för alla att klara av sin treåriga utbildning säger : Det räcker nog med . Hör ni tjejer och killar, ni behöver inte läsa någon teori, utan det här ska vi fixa ändå. Det är att lura ungdomar. Det är att lura in . 25 Utbildningsminister (FP): Jag frågade om en enda ny åtgärd från Socialdemokraterna som inte prövades som Socialdemokraterna styrde, och det fanns ingen. Det fanns inte en enda, utan det var bara ett angrepp på mig. Det är betecknande. säger att gymnasiereformen inte har gett något effekt på arbetslösheten. Det är klart att den inte har. Den har ju just trätt i kraft. De första eleverna har inte ens gått ut första årskursen. Den här gruppen som har det allra svårast erbjuds till exempel lärlingsutbildningar där avhoppen också är höga men där ett antal ungdomar ändå går färdigt som annars inte skulle ha klarat av att göra det. Poängen är att om fler går färdigt är det bättre förutsättningar för att fler ska få jobb. Det är också poängen med kortare yrkeskurser. Vi är inte där . Vi har inte beslutat om det, men jag har öppnat den diskussionen i . Varför måste alla utbildningar vara just på gymnasiet? Varför är det heligt? Varför är det höjden av jämlikhet att alla ska gå exakt i gymnasiet när följden är att så många hoppar av ? Varför är det viktigast? Framtidens arbetsmarknad kräver mer än gårdagens arbetsmarknad. Så är det. Men alla jobb i kommer inte att kräva högskolebehörighet. Det är en felsyn. Ungdomar som hoppar av, som inte ens får betyg och som betraktas som avhoppare har inget papper att visa upp när de går till arbetsgivare som frågar: Vad har du för betyg och vad har du gått för utbildning? De får inga jobb. Då är det bättre att ha en kortare yrkesutbildning som trots allt ger ett slutbetyg och något slags examen än att man har påbörjat en lång utbildning som i värld ska skapa jämlikhet men som man hoppar av. Ni har inte en enda åtgärd mot ungdomsarbetslösheten mer än att säga: De som hoppar av ska gå ännu längre i skolan. Det är ert enda svar. Det har prövats , och det funkar inte. Överläggningen var härmed avslutad. 10 § Svar på interpellation 2011/12:296 om sänkta skatter och ungdomsarbetslösheten 26 Finansminister (M): har frågat mig hur jag avser att skapa bättre förutsättningar för unga att få jobb eller bli företagare samt hur jag ser på sambandet mellan sänkta ungdomslöner och sociala klyftor i . Ungdomsarbetslösheten är hög. Att bekämpa den är en av regeringens viktigaste uppgifter. Ungas svaga förankring på arbetsmarknaden beror på flera faktorer. Framför allt är problemet strukturellt. Många unga är dåligt rustade för att komma i fråga för en anställning; de saknar rätt utbildning, erfarenhet och nätverk för att ta sig in på arbetsmarknaden. För vissa grupper av unga kan drivkrafterna till arbete behöva stärkas. Skattekilar och avtalsvillkor gör det dyrt att anställa, vilket hämmar efterfrågan på arbetskraft. Trösklarna blir höga in på arbetsmarknaden, vilket särskilt drabbar unga. Det behövs flera olika åtgärder för att få ned ungdomsarbetslösheten. Vår politik rymmer en bred ansats av åtgärder som stimulerar matchningen samt utbud och efterfrågan på arbetskraft, särskilt för dem som står längst från arbetsmarknaden. En väl fungerande grund- och gymnasieskola är en av de viktigaste faktorerna när det gäller att förbättra arbetsmarknadssituationen för unga. Flera reformer inom utbildningssystemet har genomförts i syfte att förbättra studieprestationerna och öka genomströmningen. För att öka arbetskraftsefterfrågan har arbetsgivaravgiften för unga sänkts. Den sänkta mervärdesskatten vad avser restaurang- och cateringtjänster kommer att skapa jobb i en sektor där många unga arbetar. Regeringen har dessutom introducerat jobbgarantin för ungdomar med syfte att unga ska få jobb eller söka sig till det reguljära utbildningssystemet. Nystartsjobb och möjligheten att anställa på tillfälliga kontrakt är ytterligare exempel på åtgärder som riktas mot unga. Det finns även i fortsättningen ett stort behov av olika åtgärder för att fortsatt föra i riktning mot full sysselsättning. 27 (S): Tack, finansministern, för svaret! Jag minns tydligt 2006, 2005 och 2004 när och talade om massarbetslöshet och utanförskap, och det handlade om miljoner människor. har vi snart haft med och vid makten. Det vi ser är en ökande arbetslöshet. Regeringen antar nu att vi kommer upp i runt 400 000 arbetslösa. Det är en explosion av antalet långtidsarbetslösa, och ungdomarna är svårast drabbade. av ungdomarna beräknas enligt SCB vara arbetsösa. Den grafik som DN publicerade för sedan är skrämmande med arbetslöshetstal på som högst i den kommun där jag själv som ung började jobba och fick både jobb och bostad. Det som dagens ungdomsgeneration känner är att de förvägras rätten till arbete, rätten till bostad och rätten till en egen inkomst och drömmar. utfäste sig att de skulle klara jobben. Det är ett stort svek, inte minst mot de unga, när vi nu ser effekten av er politik. Ni känner bara en åtgärd på alla samhällsproblem skattesänkning, skattesänkning, skattesänkning. Det har inte skapat nya jobb, men det har skapat en annan sak, nämligen brist på resurser. Det gör att vuxenutbildningen har skurits ned från 142 000 platser till 86 000 platser , och arbetsmarknadsutbildningen har skurits ned från 45 000 till 10 000 platser. Vi hörde också i den tidigare debatten att ni klipper 675 miljoner från gymnasieskolan. Regeringens politik har inte förmått att vända någon utveckling. Den har skapat en förstärkt spiral mot ökande arbetslöshet. Om talade om massarbetslöshet 2006, vad kan den då kallas ? Jag tror att det egentligen finns en underliggande politik som inte talar så högt om men som andra talar om och som innebär att man vill skapa en annan arbetsmarknad. Det är en arbetsmarknad med lägre löner. Det var väl därför man klippte till mot trygghetssystemen med arbetslöshetsförsäkringen i första hand, för det vet man driver ned lönekostnaderna. Skattesänkningar är en sida av det myntet. Det är den enda åtgärd ni känner. Er brist på näringspolitik, på arbetsmarknadspolitik och på idéer utöver steril skattesänkningspolitik är ett svek mot landets unga, ! 28 (FP): Jag lyssnade på med stort intresse, och jag vill fråga honom hur hans framställning här sammanfaller med eller strider mot Socialdemokraternas nya inställning till individens ansvar för att bli anställbar. Jag tycker att det är bra som togs fram i utkastet till politik att man betonar individens ansvar för sin egen anställbarhet genom bättre utbildning och att det inte bara går att skylla på det anonyma samhället som en orsak till att man inte får jobb. säger här att ungdomarna förvägras rätten till arbete. Det uttrycket innebär ju att individen inte har något ansvar för att göra sig anställbar och att själv lägga manken till, till exempel genom utbildning. Min fråga till är: Hur ser du på den här inställningen som partiledaren och har gett uttryck för om att även individen själv, ungdomarna, har ett ansvar för att bli anställbar? När man lyssnar på låter det som att det är alla andra och framför allt som ansvarar för att människor är arbetslösa. Men har de inget ansvar alls själva? Finns det ett svar på frågan om den enskildes ansvar från ? Det är självfallet viktigt att individerna går ut gymnasiet jag tror att vi är helt överens om det. Men varför är det då så många avhopp från gymnasiet? En viktig anledning, som vi tidigare hört tala om, är inriktningen på att alla ska ha högskolebehörighet. Alla ska gå igenom en teoretisk utbildning, men alla kanske inte är lämpade, alla kanske inte orkar eller kan när de är i den åldern, . De kanske borde komma igen . En viktig orsak till de många avhoppen från gymnasiet är den socialdemokratiska skolpolitiken. Den har i nästa led lett till en högre ungdomsarbetslöshet eftersom dessa personer inte fullföljt sin gymnasieutbildning. Frågan är om det är möjligt att skriva ett kontrakt med en ung individ som går ut på att hon eller han ska genomföra gymnasieutbildningen när gymnasieutbildningen enligt Socialdemokraterna bör ha en inriktning, en utformning, som gör det nästan omöjligt för många av dem, de som är skoltrötta eller kanske har andra problem, att genomföra den typen av gymnasieutbildning. Det är erfarenheten av er skolpolitik, , den som ni fortfarande vill återvända till. Min andra fråga till är därför: Är det inte så att en ökad inriktning på att skriva kontrakt och den enskildes ansvar innebär att ni också måste vara beredda att reformera er gymnasiepolitik så att den bättre stämmer överens med problemelevernas problem så att de lättare kan genomgå en gymnasieutbildning? Där har vi en rot till ungdomsarbetslösheten som ni själva har skapat. Är ni beredda att reformera er på den punkten? 29 (M): Jag tror att alla svenskar som slår på tv:n och tittar på SVT:s Aktuellt och på ekonomirapporteringen nästan kan uppfyllas av känslan av hjälplöshet när de ser rapporteringen från vår omvärld. Marknadsräntorna går upp och de går ned, konjunkturen och tillväxtsiffrorna världen över ser inte positiva ut. Dow index och börserna i , och går upp den ena dagen och ned den andra. Det finns en känsla av att det som händer i lilla och den situation vi lever i är kraftigt påverkad av hur situationen ser ut för den globala ekonomin och att det i någon bemärkelse är utanför vår kontroll att påverka hur effekterna från utlandet slår mot . Jag tror att de flesta svenskar inser att vi inte längre lever , utan vi lever i en global ekonomi där omvärlden påverkar oss och vi måste förhålla oss till omvärlden. I någon bemärkelse finns det ingen politik i världen som kan göra någonting åt att det kommer en finanskris, en statsskuldskris. Därmed inte sagt att vi i riksdag inte kan påverka situationen i . Vi måste dock ha förståelse för att det som händer i omvärlden har vi inte möjlighet att ha inflytande över. Man kan fråga sig vad som är ett gott betyg för ett lands regering och en styrande majoritet.