prot · GZ09105 · 2012-04-27 00:00:00 — Alternativet skulle vara att de kraftigt skulle vilja sänka skatterna för dem som inte arbetar. Men vi som vet hur det socialdemokratiska partiet fungerar vet att stora skattesänkningar sällan är det som Socialdemokraterna går till val på, utan det brukar vara stora bidragshöjningar som Socialdemokraterna prioriterar. Men vi ska verkligen ta diskussionen på allvar. är ju inte vilken socialdemokrat som helst, utan är Socialdemokraternas talesperson i skattefrågor. Han är deras gruppledare i skatteutskottet. Det kan mycket väl vara så att i en eventuell socialdemokratisk regering är skatteminister. Då tycker jag att det är lite anmärkningsvärt att är så otydlig beträffande vad han egentligen tycker om jobbskatteavdraget. I sin interpellation beklagar han sig över att vi på grund av jobbskatteavdraget har olika typer av beskattning för dem som jobbar och dem som inte jobbar. Vad är beskeden, ? Ska vi ta bort jobbskatteavdraget? Ska de som jobbar få mer i skatt ? Eller vad är beskeden från Socialdemokraterna på det här området? Detta är en viktig post i svenska folkets familjeekonomier, och jag tror att de vill ha tydliga besked. pratar om skattereformen . Jag tror att mycket gott kom ur den. Men jag tycker också att man ska komma ihåg att det finns element i den skatteuppgörelsen som är väldigt krångliga och som inte innebär särskilt likformig beskattning. En sådan sak är grundavdraget. Det gäller de första pengarna man tjänar, som man inte behöver skatta för. Det svenska grundavdraget är nämligen väldigt komplicerat. Jag tror att det knappt finns någon svensk som förstår hur det systemet fungerar, annat än vissa riktiga skatteexperter. Vi har på grund av grundavdraget en marginalskattekurva som ser ut som en bergochdalbana, så det är väldigt få svenskar som vet vilken procentsats som nästa hundralapp man tjänar beskattas med. Om man skulle ha en skatteuppgörelse, skulle då till exempel vara intresserad av att se över grundavdraget, så att man får ett platt grundavdrag? Om är så himla dedikerad till likformiga skatter kanske han till och med vill ha platta skatter. Ska vi inte beskatta a-kassa och sjukpenning? Det kunde vara en variant. Det är intressanta frågor att diskutera. Ska vi då inte föra en diskussion med Socialdemokraterna i en bred parlamentarisk uppgörelse? Nej, jag tycker inte det. Socialdemokraterna vet för det första inte ens själva vad de tycker. Det är ju en annan i Socialdemokraterna, nämligen , som sitter och utreder de här frågorna. Han säger att han ska bli klar 2013. Vi får hoppas att det blir närmare kommande årsskifte än det . Anledningen till att man inte ska ha en uppgörelse med Socialdemokraterna är för det andra att de, när de pratar om likformiga skatter, egentligen pratar om höga skatter, och det är vi inte intresserade av. 40 Finansminister (M): Det är alldeles tydligt att skattesystemet i har förbättrats över , dels tack vare den stora skattereformen, dels tack vare att den förra regeringen och den här regeringen gemensamt har arbetat för att sänka marginalskatterna. har marginalskatterna i sjunkit under förra regeringen och ytterligare ett antal procentenheter under den här regeringen. SNS, , , och praktiskt taget varje ekonom man kan hitta skulle naturligtvis hålla med om att en lägre genomsnittlig marginalskatt på arbetsinkomster är en radikal förbättring av ett skattesystem. Det beror på att sysselsättningen i ett land som , som har en stor kapitalstock, i allt väsentligt beror på hur väl arbetsmarknaden fungerar, hur ansvarsfull lönebildning vi har och hur starkt arbetsutbudet är. Vi har sedan ett tilltagande problem med att våra skattebaser har konkurrensutsatts. Senast har rapporterat om den väldigt aggressiva skatteplanering som vi har inom till exempel delar av private equity-sektorn. Då ska man ställa sig frågan: Vad är det ekonomerna vill att vi ska tala om när de pratar om neutral beskattning? får en genomgång av skatteutgifterna. De stora avvikelserna de som ekonomerna normalt sett tycker att vi ska titta på är matmomsen, som motsvarar över 20 miljarder, fastighetsskatten på både villor och bostadsrätter samt tjänstepensionerna, som man anser är underbeskattade. Några av dessa saker kan man säkert diskutera, men man ska vara medveten om att det är svåra och komplicerade frågor som väcker en del berättigad fördelningspolitisk oro, som man i ett sådant läge måste hantera. Låt mig slå fast två väldigt tydliga slutsatser. Om Socialdemokraterna vill att alliansregeringen ska tillsätta en bred utredning för att höja skatten och bidragen föreligger ingen förutsättning för det, för där har vi olika grundsyn. Min andra slutsats är att om Socialdemokraterna vill se ett brett samtal om hur skatterna ska fungera i för att vi ska klara av sysselsättning, konkurrenskraft och finansieringen av välfärden tycker jag inte att vi har de förutsättningarna , inte . Dock pågår det en omfattande diskussion om skatterna i vårt samhälle och även inom Socialdemokraterna. Jag vill inte utesluta att vi hamnar i ett läge där det kan finnas skäl att åter sätta sig i en parlamentarisk utredning över blockgränserna och tala om skatterna. Det finns ett antal moment i skattesystemet som har med sysselsättning, välfärd och konkurrenskraft att göra. Låt oss också komma ihåg tidsförloppen. Det pågår nu ett omfattande och tekniskt mycket komplicerat arbete som gäller bolagsskatterna. Det är det område där vi nu upplever det allra hårdaste trycket från skatteplanering och, för den delen, skatteundandragande. Den måste slutföras och fås på plats. Det är en utredning som jag skulle säga att det i allt väsentligt råder ganska stor blockmässig överensstämmelse om vad den bör inriktas på. Sedan är det en massa teknikarbete som behöver göras. Sedan har vi också EU:s momsarbete, som är långtgående och betydande, inte bara för det som vi diskuterar här i när det gäller den ideella sektorn utan också av andra skäl. Börjar vi se dessa saker komma på plats och det också börjar växa fram ett ömsesidigt intresse för och en samsyn om skattefrågorna i de här aspekterna tycker jag att interpellation ställs i ett annat ljus. 41 (S): Finansministern hänvisar i svaret till pågående översyner det gäller företagsskattekommittén och momsdirektivet som om det skulle vara motiv för att inte dra i gång en parlamentarisk översyn. För mig är det precis tvärtom. De väldigt viktiga pusselbitar som kommer att ta form här måste länkas in i en helhet. Det måste fattas strategiska beslut om hur skattebaserna ska se ut och om de frågeställningar som jag tog upp i mitt förra inlägg. Det handlar inte om att ta över jobbet. Det handlar om att ta hand om slutsatserna av de utredningar som pågår och försöka se hur vi nu ska kunna ta ett helhetsgrepp. Ska vi när viktiga vägval görs se till att de faktiskt länkas samman och hänger ihop, så att de tillsammans leder till de mål som vi förhoppningsvis skulle kunna enas om. Finansministern säger i sitt svar att det inte finns någon gemensam uppfattning om vad det är för problem man ska lösa. Jag tog faktiskt upp detta i mitt förra inlägg. Jag berättade om de fyra utgångspunkter som vi tycker är viktiga. Låt oss ta debatten nu och här: Vad tycker om de fyra inspel som vi socialdemokrater har gjort? De är inte på något sätt nya. Det handlar om demografin, globaliseringen och om ett mer generellt och lättöverskådligt skattesystem. Är detta något som det är problematiskt för att sätta sig ned och diskutera eller att låta en parlamentarisk utredning ta tag i? Jag kan faktiskt inte förstå det. Jag hör på svaret att det sker en förskjutning. I ministerns senaste inlägg hördes tydligt att efter ytterligare ett par interpellationer kanske vi kan vara framme vid att faktiskt sätta i gång detta. Det förs resonemang här som går ut på att man inte vill sätta i gång några diskussioner om vi inte är överens från början. Det är en infantil utgångspunkt. Kanske den största av alla utredningar som har lett till en stabil bas för framtiden var ju faktiskt pensionsöverenskommelsen. Den började inte precis med att partierna var överens om hur det framtida pensionssystemet skulle se ut. har vi en jobbande parlamentarisk utredning som har uppdraget att se över socialförsäkringssystemen och göra dem hållbara för framtiden, så att de fungerar ihop med målen om tillväxt och långsiktig utveckling. Partierna hade inte precis någon samsyn om detta när utredningen tillsattes, och man har det inte nu heller. Det vi pratar om är att börja ett jobb och att vi inom ramen för en parlamentarisk utredning talar om det som är långsiktigt viktigt. Det handlar inte om att diskutera huruvida den ena eller andra momssatsen är riktig i just det här skedet. 42 (M): När jag i mitt tidigare anförande försökte bolla fram lite olika idéer och förslag till om hur man skulle kunna komma till rätta med detta med likvärdig beskattning i det svenska skattesystemet fångade inte en enda av dem. Vi fick inga svar eller ens indikatorer om vad tycker. Vi fick inte ens svar på var och står i den viktiga frågan om jobbskatteavdraget, alltså som i princip varje person som arbetar får. Det är en väldigt viktig skattesänkning som betyder mycket för svenska folket. Inte ens på den viktiga frågan kunde vi få ett svar från Socialdemokraternas talesperson, som alltså är den bland sossarna som är ansvarig för skattefrågorna. Jag återkommer till förklaringen varför det är så. Vad sossarna tycker i skattefrågorna har de begravt i en intern utredning som håller på med, och han ska bli klar 2013. Vi får väl hoppas att det blir , för sedan ska man ju förhandla med och , och vi kan utgå från att kommer att vilja ha ännu högre skatter än sossarna vill ha, och de kommer att vilja ha ännu högre bidrag. Vi får hoppas att svenska folket inte blir tagna på sängen utan får lite besked om vad som är de demokratiska alternativen. Annars har vi ett demokratiskt problem . svarar inte heller på frågan vad han egentligen menar med likformig beskattning. Jag är övertygad om att han egentligen menar hög beskattning. Dessa båda förhållanden är anledningen till att det inte är lönt att ha en parlamentarisk utredning med Socialdemokraterna. Men om du svarar på de frågorna, , kanske saken sätts i nytt ljus. 43 Finansminister (M): efterfrågar regeringens utgångspunkter för skattepolitiken. Vi har ju gjort ett gediget arbete om hur vi ser på utgångspunkterna, och de har också när det gäller skattepolitiken redovisats i särskild ordning . Det är fem utgångspunkter som vi har valt. Den första är skatterna naturligtvis är en finansieringskälla för den offentliga välfärden. Vi måste ha ordning och reda i offentliga finanser. Våra skatter och våra utgifter måste hänga ihop så att vi inte skapar en obalans. Den andra utgångspunkten är att skattesystemet måste utformas så att det ger goda förutsättningar för varaktigt hög sysselsättning. Vi vet att olika skatter har olika effekt på sysselsättning. Allra mest skadligt är naturligtvis höga marginal- och tröskeleffekter i inkomstskatterna. Vi anser också att vi ska ha goda villkor för företagande och investeringar. Det handlar om att klara av en ökad konkurrens med omvärlden, att vi har kapitalstockar som gör att svenska företag har möjligheter att konkurrera och att vi har ägare för svenska företag som kan säkra att företagen klarar framtidsutveckling men också ägare som kan ta hand om bolagen när de hamnar i bekymmer. Vi ska naturligtvis också ha effektiva ekonomiska styrmedel som en del av vårt skattesystem. Vi vill ha högre skatter på alkohol, koldioxid, tobak och annat där skatterna i sig, och den styrande effekt de alltid har, har ett egenvärde. Vi måste också ha en utgångspunkt kring fördelningspolitiken, att vi har en legitimitet och rättvisa som gör att skattesystemet uppfattas som rimligt av medborgarna. Det här är de fem utgångspunkter för skattepolitiken som vi har, som vi arbetar utifrån och som vi också måste se som utgångspunkter för framtiden. Det går inte att komma ifrån att det i ekonomernas diskussion om skattereform är tre frågor som står överst. Det är matmoms. Det är fastighetsskatt. Och det är tjänstepensionen. Det är det som är de riktigt stora avvikelserna i neutralitetshänseende i skattesystemet. Det är de avvikelserna som inte heller har någon tydlig koppling till sysselsättning eller konkurrenskraft. Ingen ska få mig att tro något annat än att det är mycket komplicerade frågor. Vi vet att fastighetsskatten inte uppfattades som legitim på det sätt den var. Vi vet att sänkningen av matmomsen inte är någon effektiv fördelningspolitik, men vi vet också att det är människor med lägre inkomster som har den största andelen mat i sin konsumtionskorg och att det därför skulle vara en väldig utmaning att förändra det. Vi vet, trots att som finansminister gjorde utspel kring tjänstebeskattningsfrågan, att den är komplicerad att hantera, inte minst i diskussionerna med tjänstemannafacket. Jag tycker inte att man ska starta en utredning när man är säker på att man tycker likadant i alla frågor. Det gör man när man gör en utredning inom en regering eller en parlamentarisk utredning när majoriteten anser sig ha en klar vilja. Nej, man ska tillsätta en utredning när man ser att det finns gedigna förutsättningar att gemensamt nå fram i en parlamentarisk konstellation, om det är det som är syftet med en utredning. En bred skattereform skulle förutsätta att det finns en bedömning att man genom diskussioner kan landa i detta. Att sätta i gång en sådan utredning innan man vet att de förutsättningarna är på plats är att försvåra möjligheterna i ett senare skede att kanske nå en blocköverskridande samsyn. Jag tror att man ska vara väldigt noggrann innan man sätter i gång processer. Vi är inte där ännu, för det finns inte en samsyn kring de fem utgångspunkter, till exempel, som jag angav här för skattepolitiken. 44 (S): Finansministern uppehåller sig vid att redogöra för regeringens utgångspunkter för skattepolitiken. Det jag pratade om och det jag redogjorde för var de problemkomplex och de utmaningar som står inför, sett i ljuset av att det nu uppenbarligen, om man ska tro , finns en väldig samsyn i den här kammaren om att vi ska ha en skattefinansierad välfärd även . Att då inte med något ord beröra eller ens diskutera den demografiska utmaningen, vad det kommer att betyda för våra kommuner och landsting när man ska finansiera vården till exempel, blir för mig väldigt konstigt. Skattepolitik är liksom inte bara en teknikalitet. Och det är inte, som det gärna är i värld, lösningen på alla problem att hitta på ett nytt avdrag eller sänka någon skatt eller någonting liknande. Det här handlar faktiskt om människors trygghet . Det handlar om det samhällskontrakt som den svenska modellen står för, om det är hållbart och om människor som är ska kunna vara säkra på att när skröpligheten sätter in finns samhället där och lever upp till de förpliktelser som de själva har varit med och bidragit till under sin aktiva tid. Den typen av utmaningar, , handlar inte om att kasta olika skattesatser på varandra, eller marginalskattenivåer eller annat. Det handlar faktiskt om att sätta sig ned, över blockgränserna, och se: Hur finansierar vi välfärden med den demografi och den globalisering som vi har framför oss. har vi tagit initiativ, och vi förväntar oss att regeringen kommer med en sådan inbjudan. 45 Finansminister (M): efterlyste regeringens utgångspunkter för skattepolitiken, och då redovisade jag dem. Det är väl tydligt att det finns ett antal punkter som vi är överens om. Vi är överens om att vi ska ha effektiva ekonomiska styrmedel. Vi är överens om att det ska finnas både rättvisa och legitimitet i skattesystemet, skulle jag föreställa mig, eftersom Socialdemokraterna nu till exempel säger att de inte vill göra några dramatiska förändringar i fastighetsskatten. Men det vi inte är överens om och som vi i sådana fall måste diskutera är naturligtvis utgångspunkterna för sysselsättningen. När Socialdemokraterna var beredda att sänka inkomstskatterna med 70 miljarder 20022006 indikerade man att man insåg att det fanns ett behov i ett land som av att få ned trösklarna och marginalskatterna. Det var också det som var syftet med den gamla skattereformen, för det hade stora negativa effekter på samhällsekonomin. Men föreslår Socialdemokraterna nu kraftiga ökningar av marginalskatten. Om avtrappningen av jobbskatteavdraget, som man tidigare föreslog, ska kvarstå fördubblar vi i praktiken värnskatten. Vi kommer upp i marginalskattesatser på . Det är väsentligt högre än i praktiskt taget alla andra länder. Trots att det nu pågår ett brett skifte från inkomstbeskattning och skatt på arbete mot att i stället lägga skattetyngden på andra mer trögrörliga skattebaser vill Socialdemokraterna kraftigt höja arbetsgivaravgifterna. Det finns en grundläggande skiljelinje i hur vi ser på förutsättningarna för skatter när det gäller sysselsättning. Det är möjligt att det är på väg att ske en förändring som skulle kunna göra det meningsfullt att göra en bred skatteöversyn. Men jag tycker inte att man ska dra i gång ett sådant arbete förrän man vet att det finns rimliga förutsättningar att föra det i hamn. Vi ska vårda att vi i ibland kan ha ett brett blocköverskridande samarbete. Det vårdar man genom att starta den typen av diskussioner när man också ser att de har goda förutsättningar och ömsesidigt bedöms kunna leda till resultat. Överläggningen var härmed avslutad. 12 § Svar på interpellation 2011/12:295 om klimatrelaterade skatter 46 Finansminister (M): har frågat om miljöministern avser att vidta åtgärder så att näringslivets andel av klimatskatterna i högre grad speglar deras andel av växthusgasutsläppen, ta fram de analysverktyg som behövs i den fördjupade utvärderingen och i närtid presentera en preciserad plan för hur utsläppen ska minska . Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på denna interpellation. Låt mig först konstatera att regeringen fortlöpande arbetar med översyn och utveckling av ekonomiska styrmedel. Koldioxidskatten spelar en nyckelroll i klimatpolitiken. Det främsta skälet till att inte alla förorenare betalar lika mycket per kilo koldioxid är risken för att produktion och sysselsättning flyttar från . Om produktionen flyttar till länder som saknar internationella klimatåtaganden kan det leda till en ökning av de globala utsläppen. Regeringens mål är att fram minska utsläppen för den icke-handlande sektorn . EU:s långsiktiga ambition är att minska utsläppen av växthusgaser . Regeringen stöder helhjärtat denna ambition. Regeringen verkar i EU för att få på plats klimatpolitiska mål . När det gäller klimatpolitiska analysverktyg arbetar exempelvis och med att utveckla statistik och modeller inom klimatområdet. Analyser av fördelningseffekter av regeringens politik är viktiga. arbetar fortlöpande med att bättre följa upp fördelningseffekter inom klimatområdet. En fördjupad utvärdering av klimat- och energipolitiken kommer att genomföras 2015. Om det då bedöms nödvändigt för att uppnå uppsatta mål kommer styrmedel och instrument att justeras. Då hade framställt interpellationen hon tjänstgjort som ersättare för ledamot som därefter återtagit sin plats i , medgav förste vice talmannen att i stället fick delta i överläggningen. 47 (V): Jag vill börja med att tacka finansministern för svaret på interpellation. var ersättare i . Det är hon inte längre, och därför har jag tagit över denna interpellation som jag tycker är välskriven och viktig. Man brukar ofta säga att är ett föregångsland i klimatpolitiken och att vi har lyckats ha en ekonomisk tillväxt som utsläppen har gått ned. Tyvärr stämmer inte detta längre. Om man tittar på den senaste statistiken för de svenska utsläppen kan man se att de svenska utsläppen ökade med 2010. De gick upp till ungefär . Det här är ett tydligt trendbrott, för åtminstone har utsläppen gått ned. När jag tittar på vad den internationella miljörörelsen tycker om olika länders klimatarbete noterar jag att man 2007 tyckte att var bäst i världen av de industrialiserade länderna. Sedan har vi successivt rasat på den rankningen, och ligger vi bara på plats 34. Eftersom vi nu pratar om miljö- och klimatskatter tycker jag att det är viktigt att titta på just hur stor andelen miljö- och klimatskatter är i förhållande till det totala skatteuttaget eller till bnp. Om vi tittar i nominella termer, alltså i kronor, kan vi se att miljö- och klimatskatterna successivt har gått upp i . Om ekonomin växer är det inte så konstigt; då växer ju allt. Men om vi räknar i relation till bnp och med siffror från till exempel jämför med andra relevanta länder, exempelvis , och , kan vi se att under de senaste fem sex åren har andelen miljö- och klimatskatter successivt gått ned i . Vi ligger nu någonstans i mitten av , långt efter , och . Det tycker jag är anmärkningsvärt, i synnerhet eftersom vi ändå har en regering som säger att koldioxidskatten är ett väldigt viktigt verktyg. I den här interpellationen efterfrågar vi ett mer konkret svar från regeringen på den rapport som kom från , där man har tittat just på miljö- och klimatskatter i . konstaterar till exempel att industrin, som står för av alla utsläpp i , betalar en förhållandevis liten andel av koldioxidskatten. Man betalar ungefär lika mycket eller lika lite som hushållen betalar, trots att hushållen står för av utsläppen. Man konstaterar också att i EU:s handelssystem med utsläppsrätter har svenska företag fått en väldigt stor tilldelning gratis av utsläppsrätter, utsläppsrätter som man sedan har kunnat sälja på marknaden för en summa av nästan . Det kan knappast ha varit poängen med EU:s utsläppshandelssystem. Här efterfrågar jag lite mer konkret handling från regeringen, till exempel att man ser till att det blir en bättre proportion mellan näringslivets ansvar för att betala koldioxidskatten jämfört med hushållens. 48 Finansminister (M): Klimatfrågan är avgörande och viktig. Det är ett gemensamt problem för alla människor på vår jord, och det är ett problem som vi kommer att få leva med . Det är ett problem vi måste lösa tillsammans, och det är därför regeringen har varit så aktiv och så starkt pådrivande i det internationella arbetet för att vi ska få gemensamma och globala lösningar. Men vi har också gjort ett mycket omfattande förändringsarbete här hemma i . som finansminister rör det sig om ett tiotal förändringar av skatterna på klimatsidan. Låt mig nämna de allra viktigaste, för de belyser också en del av problemen med den rödgröna politiken på området. Vi har tagit bort den subvention av diesel på och per liter som tidigare fanns inom jordbrukssektorn. Den kommer att trappas ned till , och den ska förmodligen därefter fortsätta att trappas ned. Den socialdemokratiska regeringen införde en subvention på diesel i jordbruket på och per liter. Det är en rätt kraftig subvention. Den här typen av subvention finns i många länder, och det allra tydligaste rådet från internationellt håll brukar vara att man ska ta bort den typen av stöd. Att direkt subventionera utsläpp av diesel verkar lite märkligt. Vi har också tagit ned nedsättningen på CO2-skatt för uppvärmning i vissa branscher, jordbruk och en del annat. Vi har minskat den nedsättningen från att man tidigare betalade av den genomsnittliga till att man ska betala av den genomsnittliga. Det ska vara genomfört till 2015. Därefter tycker jag att man naturligtvis, om det krävs enligt utvärderingen, ska fortsätta med den nedtrappningen. Vi har även förändrat energibeskattningen så att vi har förstärkt belastningen på koldioxidutsläpp. Det handlar alltså sammanlagt om ett tiotal förändringar som vi har gjort och som har en rätt stor effekt i termer av minskade koldioxidutsläpp. Sedan har ju och alliansregeringen olika utgångspunkter. föreslår en skattebelastning på miljösidan på 15 miljarder.