prot · GZ09129 · 2012-06-13 00:00:00 — Då fungerar det inte för den nya tekniken att slå sig in på marknaden. Är du trygg, , med att vi ska ha kärnkraftverk till utan en rejäl satsning på ny förnybar energi? Och hur kommer det sig att inte längre tycker att kärnkraftens subventioner ska tas bort? 83 Näringsminister (C) replik: För bara någon vecka sedan besökte jag och i min egenskap av näringsminister. Där inledde vi också samtal om miljöteknik, därför att många länder utanför och i ser med spänning på utveckling av grön ekonomi och grön tillväxt och framför allt den expansiva bransch som miljötekniken står för. Den håller nu på att utforma en miljöteknikstrategi för att fortsätta flytta fram positionerna. Vi inleder samarbetsavtal med allt fler länder för ett utökat utbyte länderna emellan. Jag tror att det gagnar svenska företag och svenska jobb. Vid sidan om detta har en oerhört välrenommerad energiforskning. Den internationella energibyrån har kommenterat som oerhört framgångsrikt vad gäller energiforskning. Genom demonstrationsanläggningar har vi fått fram såväl ny forskning som utveckling av sol, vind, vatten och bioenergi alla de delar som är en viktig mix i vårt energisystem. Vad gäller kärnkraften är det ingen hemlighet att på lång sikt vill minska beroendet av kärnkraften. Det är därför som vi har ingått Alliansens överenskommelse som innebär att vi lägger statliga pengar för satsningar på det gröna och förnybara och att kärnkraften ska stå på egna ben. Vad gäller subventionerna är den enda subvention som vi kan se kärnkraftsbolagens dispens och möjlighet att skjuta upp skatt. Den möjligheten kommer vi inte att tillåta , och det har vi redovisat i den skrivelse som har landat i . Tycker att det är fel med den utveckling som vi nu kan se på det förnybara området, där vindkraften har gått från 1 till och andelen förnybar energi är ? 84 (MP) replik: Svaret blir något märkligt när det gäller kärnkraftens subventioner. Det har debatterats och kommer att fortsätta debatteras i den här kammaren. Det är uppenbart att när det gäller försäkringspremierna är det svenska folket som ska agera försäkringsbolag åt kärnkraftsbolagen. säger nu att det saknas 3040 miljoner i kärnavfallsfonden och föreslår därför att kärnavfallsavgiften höjs, eftersom kärnkraftsbolagen naturligtvis måste stå för sina egna avfallshanteringskostnader. Annars är det ju någon annan som får betala för kärnkraftbolagens avfallshantering. Tycker att det är svenska folket och kommande generationer, som det blir i det här fallet, som ska stå för kärnkraftsbolagens avfallshantering? Det är din egen regering och ditt eget parti som har sett till att utredningen om att höja kärnkraftsavfallsavgifterna nu är försenad och inte kommer upp på bordet. Det här är ju en tydlig subvention. Att säga att man först såg möjligheter till en massa subventioner och ha förhandlat bort dem och inte ser möjligheten till några subventioner alls är inte ett särskilt bra regeringssamarbete. 85 Näringsminister (C) replik: Alliansens energiöverenskommelse har för att vindkraften på bara har byggts ut från 1 till . var andelen förnybar energi . Det finns också en stor tilltro till att bygga ut andra förnybara energikällor i , och det är något som jag och välkomnar. Vad gäller försäkringsansvaret för kärnkraftsbolag ställer högre krav än något annat land i . Det är också något som den här regeringen har skärpt. Vi kommer att fortsätta fullfölja Alliansens energiöverenskommelse. Den bygger på det som många miljövänner har kämpat för, nämligen en tydlig utbyggnad av den förnybara energin. Det är bara på det sättet som vi långsiktigt kan minska beroendet av kärnkraften. 86 (V) replik: Jag skulle vilja ta upp en fråga som inte berörde i sitt anförande, och den gäller villkoren för Landsbygdssverige. tappar många mindre kommuner invånare i snabb takt. Vi kan se hur landsbygden och mindre orter utarmas runt om i medan storstäderna växer, kanske alltför snabbt. För att vända den här utvecklingen behöver vi en väldigt konkret politik, inte allmänna paroller eller målsättningar. Jag menar att i denna fråga är regeringen alltför trött och passiv. Det finns egentligen inte en tanke om hur man ska utveckla den svenska landsbygden. Vi har en rad mycket konkreta förslag på detta område som vi tror skulle bidra till att vända denna utveckling. Vi vill satsa på de gröna näringarna, ha en långsiktig biogasstrategi, gynna kooperativ vindkraft ekonomiskt och införa nettoinmatning, vilket gynnar små kraftproducenter. Vi vill gynna småföretag genom att ta bort ansvaret för sjuklöneperioden, satsa på turism och ökad tillgång till riskkapital. Vi vill att man ska bygga ut kommunikationerna även på landsbygden, till exempel det lågtrafikerade järnvägsnätet. Det är ett stort problem att banksektorn drar sig undan från landsbygden. Vi vill gynna framväxten och utbredningen av lokala sparbanker som är förankrade i bygden och investerar sitt kapital där. Vi vill att man gör verklighet av förslagen i utredningen om servicekontor och servicepunkter så att man garanterar en miniminivå på servicen. Vi inser att privatiseringen av till exempel apotek och hälsocentraler gynnar storstäder relativt landsbygd där få nya investeringar sker. Vi vill att vinster från kraftindustri och gruvnäring ska kunna gå tillbaka till landsbygden i form av investeringspengar. Vi vill att högskolan ska kunna finnas även på mindre orter. Vi tror att det är denna typ av konkreta åtgärder som ger den svenska landsbygden och de mindre orterna en chans att utvecklas. Ni talar om detta ibland, men ni gör nästan ingenting. 87 Näringsminister (C) replik: Emellanåt lät som en riktig centerpartist. Det var härligt att höra om både riskkapitalavdrag och att småföretagande är det som bygger landsbygden stark. Det är en paroll som vi har hävdat och fortfarande hävdar med emfas. Det är jobb, tillväxt och utveckling som skapar goda och gynnsamma villkor i hela landet. Är det något vi behöver forma vår politik på så är det frihet. Det ger trygghet och hållbarhet oavsett om man bor i , eller . Alla ska ha rätt att bo och verka, starta företag och anställa och bo i attraktiva boendemiljöer oavsett om det är i eller . Då behöver vi forma en agenda som inte dikteras uppifrån utan som växer underifrån. Därför har vi som näringsminister, och även under min företrädares tid, arbetat med kompetensplattformar som regionerna själva tar fram för att stärka kompetensförsörjningen och se hur man kan lyfta fram varje regions specifika behov. Jag har precis lanserat konceptet Attraktionskraft , för vi ser att förutom jobb och företagande är det kultur, boendemöjligheter och tillgänglighet i form av kommunikationer som är centrala för att bygga attraktionskraft runt om i . Vi har också gjort konkreta saker. Bland annat har vi sänkt arbetsgivaravgifter och egenavgifter något som parti vill fördubbla. Vi har sagt tvärnej till en lastbilsskatt som skulle döma ut stora delar av inland. Vi har satsat stora pengar på besöksnäringen, senast 60 miljoner för sedan. Fem destinationer har valts ut för att bli exportmogna, internationella besöksdestinationer. Vi har vidare lagt stora pengar på Matlandet och Skogsriket. Det är två delar i de gröna näringarna som är helt centrala för primärproduktion, jobb och tillväxt på landsbygden. Lägg därtill våra stora satsningar på infrastruktur, bland annat en halv miljard till bredband som aviserades i förra höstens budget. Vi har en offensiv politik för lika villkor oavsett om man bor i stad eller på landsbygd. 88 (V) replik: Det låter inte helt illa när man lyssnar på , men när man läser statistiken över hur snabbt det går med avfolkningen runt om i ser det riktigt illa ut. Och regeringen gör alltför lite för att motverka detta. Man pratar mycket men gör lite, och sänkta arbetsgivaravgifter är alla ganska överens om ger väldigt liten regionalpolitisk effekt. grundproblem är att ni lyssnar alltför mycket på Timbro och alltför lite på människor som bor på landsbygden i och på deras verkliga livsvillkor. Hur kom ni annars på den märkliga idén att skattebefria rika gruvbolag som kommer hit för att exploatera våra naturrikedomar och att de som arbetar där som är välavlönade, och där det inte är brist på arbetskraft, inte ska betala inkomstskatt i de kommuner som akut behöver bygga bostäder och bygga ut skolor och infrastruktur? Det utarmar landsbygden och gynnar stora multinationella företag som finns där bara ett kort tag. 89 Näringsminister (C) replik: börjar man känna igen när han talar om offentliga insatser i stället för att bygga attraktionskraft underifrån. Är det en fördubblad arbetsgivaravgift för unga som gynnar företag och kommuner i landets mindre kommuner? Jag talar om till exempel Icehotel i och i . Är det en fördubblad moms på en blomstrande personalintensiv restaurangbransch som har satt till exempel utanför Åre på den gastronomiska kartan? Jag inte bara tror utan vet att fördubblade skattesatser inte kommer att gynna landsbygden. Jag är själv uppvuxen där. Jag omges av vänner och familj som talar om för mig att det är förutsättningar för jobb, goda kommunikationer, företagande och egen initiativkraft som alltid kommer att vara basen för att ha en landsbygd att lita på. 90 (SD): Halva mandatperioden har snart gått, och den parlamentariska situationen är alltjämt osäker. Det påverkar givetvis den förda politiken. I partiledardebatten för ganska precis påtalade jag vikten av att en minoritetsregering söker stöd för sin politik och förankrar sin politik hos majoritet. Jag tog också upp en lång rad frågor där regeringen har förlorat eller vunnit omröstningar i på grund av att det finns ett vågmästarparti. Regeringen verkar ha lärt sig sin läxa. Man förlorar inte längre lika många omröstningar. Det beror kanske främst på att man har förändrat sin taktik. Antingen lyfter man över huvud taget inte upp frågor som man vet att man inte har majoritet för eller så undviker man nederlag genom att vika ned sig i de frågor som man vet att man inte har majoritet för. I praktiken har vi fortfarande en minoritetsregering som trots att man försöker dölja det genom att inte begära votering i gång på gång får bakläxa av just . Lägger man samman förlusterna i kammaren med vad som har skett i handlar det om ungefär 25 frågor under detta riksdagsår. Frågor där vi sverigedemokrater har varit med och fällt avgörandet handlar till exempel om ett mer samordnat och effektivare järnvägsunderhåll, att ska verka för en märkning av kött från djur som slaktats utan bedövning, att ska fortsätta sändas i kanaler som är tillgängliga för alla, att vi vill se åtgärder för att förbättra möjligheten för överskuldsatta människor att beviljas skuldsanering, en förändring av sjukskrivnas prövning av arbetsförmåga på arbetsmarknaden, förbättrade möjligheter för barnomsorg och nätter, hårdare tag mot fusket inom taxibranschen med mera. Jag är säker på, fru talman, att vi får anledning att återkomma till dessa frågor . Ett område där regeringen skulle kunna få stöd från åtminstone oss och därmed kanske få majoritet i kammaren är kriminalpolitiken. kunde vi ta del av interna uppgifter från som visade att polisens uppklaringsprocent inte har varit så låg som den är . har regeringen kraftigt ökat anslagen till rättsväsendet generellt; vi har fått ungefär 3 000 nya poliser. Detta är något som regeringen och ofta framhåller, inte minst nu senast i Ekots lördagsintervju . Det blir uppenbart, fru talman, att det inte i första hand är större resurser eller fler poliser som behövs för att öka effektiviteten inom rättsväsendet. Det stora problemet för polisen är att man har ett alldeles för brett samhällsuppdrag. För många utbildade poliser ägnar sig åt byråkrati och rent skrivbordsarbete eftersom antalet civilanställda inte har ökat i takt med antalet poliser. För gick rikspolischefen ut i medierna och talade om att han vill se ett mer renodlat polisuppdrag så att polisen kan ägna sig åt kärnverksamheter som att bekämpa brott och skapa trygghet för människor på gator och torg i stället för att ägna sig åt att utfärda pass, bevilja tillstånd av olika slag, inspektera farliga istappar eller vad det nu kan vara sådant som civil personal eller andra myndigheter skulle kunna göra minst lika bra eller till och med bättre. kommer vi att få se en omorganisation av polisen. Det finns en bred enighet kring det här i , men det är en förändring som tyvärr ändå får begränsad effekt på den byråkratiska bördan för polisen. Det som behövs, fru talman, är framför allt en renodling av polisens uppdrag och mer civil personal. För precis sedan var det nationaldag. Det kan man tycka är att fira, att visa stolthet över vår nation och allt som vår nation bygger på och som håller oss samman som svenskar. Det är att reflektera och minnas tidigare generationers svenskar som med flit, slit och strävsamhet har skapat möjligheter och förutsättningar för oss som lever att åtnjuta frihet och välfärd och en rad andra saker som vi tar för givna men kanske inte alltid uppskattar till den grad som vore rimligt. Tyvärr är vi ganska dåliga på att bejaka och fira sådant här i . Här är ängsligheten total. Här blir det storm åtminstone i det mediala vattenglaset när vår statsminister i en av sina bättre stunder, måste jag säga, ändå råkar påstå att vi svenskar faktiskt existerar. Här i påstår vi annars inte att vi svenskar existerar eller att vi är bra på någonting, utan här ber vi om ursäkt för att vi finns och för att vi ibland kanske råkar vara bra på någonting. Det här är tyvärr någonting som också är genomgående i firandet av nationaldag. Till och med när det gäller det ursprungliga firandet på , där man har högtidlighållit under lite olika former och beteckningar , har vi kunnat se en politisering på det här subtila viset, där huvudinriktningen är ett okritiskt hyllande av det moderna det vill säga det splittrade, segregerade, sammanfallande svenska samhälle som är resultatet av ett samhällsexperiment som övriga partier i den här församlingen har ägnat åt. Det kanske inte är så märkligt att det tycks vara ganska svårt att uppbåda något slags engagemang eller någon större entusiasm hos människor i allmänhet för att fira nationaldagen. Det är naturligtvis väldigt trevligt med en ledig dag , men för de flesta tror jag att betyder framför allt detta en ledig dag, detta eftersom man inte tillåts fira någonting som faktiskt betyder någonting som man kan relatera till eller skapa något slags nationalkänsla kring. är det kanske just av de här anledningarna som vi är i stort behov av en nationaldag. Vårt land är splittrat och segregerat. Vi har återigen överlåtit makten över vårt land till främmande länders politiker. Gustavsdagen, , nationaldagen, eller vad man nu väljer att kalla , är en viktig symbol för ett enat , för svensk självständighet och för svensk demokrati. Jag kan tycka att vi åtminstone den dagen borde få lov att bejaka och fira dessa värden, så kan övriga som absolut vill ägna sig åt ängslighet och självförakt hylla det splittrade under årets övriga . Inte minst blir det här fenomenet påtagligt när man diskuterar de här sakerna med människor som har sitt ursprung i ett annat land. Inte sällan kommer de från en kultur där det är självklarheter att man är stolt över det egna ursprunget och att man firar den egna kulturen. Många undrar naturligtvis över vad vi håller på med här i . och paradoxalt nog tror sig de som svarar för detta självförakt och denna ängslighet hjälpa dessa, som man tror, stackars hjälplösa invandrare och skydda dem från något slags svensk nationell stolthet. Jag tror, fru talman, att det är precis tvärtom. Väldigt många människor som kommer hit från andra länder förväntar sig att vi, precis som de i sina hemländer och nationer, har en stark nationell identitet som vi är stolta över och som vi bejakar. Hur ska någon kunna bli en del av ett majoritetssamhälle när de som utgör detta majoritetssamhälle själva inte vågar stå för det och bejaka det? Det går naturligtvis inte. Jag tror inte att vi löser problem med segregation och utanförskap genom att vi förnekar vår egen identitet. Det splittrade samhället är vår största utmaning. Vi kan ägna oss åt att diskutera skattesatser, vi kan kasta olika typer av arbetslöshetssiffror i huvudet på varandra, vi kan käbbla om det politiska spelet fram och tillbaka, men när vi pratar om framtidsutmaningar för ser man problemen väldigt tydligt när man kokar ner det: Väldigt mycket av de problem som vi har att hantera hänger ihop med splittringspolitiken, den ansvarslösa invandringspolitiken. Vi ser det i skolan där segregationen får tydligare genomslag. Vi ser det på arbetsmarknaden där massarbetslösheten tydligt hänger ihop med det här, och som en naturlig följd av det ser vi det i socialbidragsstatistiken. Vi ser det på bostadsmarknaden, och vi ser det i kriminalstatistiken. Det handlar inte om diskriminerande strukturer, eller främlingsfientliga svenskar, brist på resurser eller brist på finurliga idéer om hur vi gömmer undan de här problemen bakom statistik. Det handlar om ansvarslös politik, och den kan vi förändra politiskt. Det tänker vi göra. (Applåder) I detta anförande instämde och (båda SD). 91 Näringsminister (C) replik: Jag älskar den mångfald står för. Jag älskar den tolerans som många med mig visar för den mångfald och demokrati som står för. Men det är inte . Mitt står för öppenhet, mångfald och tolerans. säger sig ofta vara bekymrade över brottslighet och otrygghet i samhället. Frågan är bara vad som händer när lösningar kommer på den upplevda rättsotryggheten och kriminaliteten eller på att få fram resurser till vård och omsorg för våra äldre och sjuka. Om vi ska genomföra alla de förslag som förespråkar skulle nämligen dessa bekymmer snarare både förvärras och fördjupas. Var fjärde läkare och tandläkare i är född utomlands. Var femte personlig assistent eller vårdbiträde är född i ett annat land. 234 av landets 290 kommuner skulle minska i befolkning om vi inte hade haft invandring till . Man skulle minska i skattekraft, och man skulle därmed minska resurserna till välfärdens kärna, det vill säga skola, vård och omsorg. Det är då vi kommer till pudelns kärna: Behöver fler eller färre skattebetalare? I värld blir ju resultatet betydligt färre skattebetalare i det här landet. Kan vi anställa fler eller färre poliser på gatan om vi har färre som betalar skatt? Blir vårdköerna kortare om vi har färre läkare och tandläkare? Blir det fler händer i vården i eller om vi har färre vårdbiträden eller personliga assistenter? Det är slutna antijobbpolitik som kommer att leda till färre skattebetalare och till större utanförskap. Behöver fler eller färre skattebetalare, ? 92 (SD) replik: Jag tror på att vi behöver en balans. Det är klart att vi vill ha så många skattebetalare som möjligt, men jag tror inte att massinvandring är en lösning på det. Det har ju visat sig att det är precis tvärtom så här långt. Det har nämnts i den här debatten och i många tidigare debatter att det är väldigt många människor som är födda i ett annat land som bor i och arbetar och går till jobbet. Jag hörde tidigare siffran 600 000700 000 personer eller någonting sådant. Det är jättebra att det är så. Det är fantastiskt bra. Problemet är att det är ungefär lika många som inte gör det, och då ökar de offentliga utgifterna i stället, för de ska ju ändå ha del av välfärden. Det är inte bara så att om vi har stor invandring så får vi in en massa nya skattepengar. Det kostar också väldigt mycket skattepengar och är bevisligen en nettokostnad. Således tycker jag att det är jättebra om vi kan få fler skattebetalare, men det får vi inte genom den politik som ni bedriver, den ansvarslösa splittringspolitik som den här regeringen och tidigare regeringar under har bedrivit. Det är tvärtom en politik som kostar pengar, som kostar socialt kapital, som kostar på en rad olika områden och som har splittrat och segregerat det svenska samhället. säger att mitt inte är hennes . Det håller jag med om. Jag har förvisso ingenting emot mångfald. Jag har ingenting emot att det lever människor i det här landet som kommer från något annat land, så länge de vill ta del av vårt land och bli en del av vårt svenska samhälle. Jag har inget emot att vi tar till oss lite olika kulturer eller influenser från olika kulturer runt om i världen. Däremot är jag stark motståndare till det splittrade land som och hennes kumpaner i regeringen och bland de övriga sju riksdagspartierna här har skapat. Det samhället är jag emot, och det kommer jag att bekämpa. I detta anförande instämde (SD). 93 Näringsminister (C) replik: Det är just det splittrade och otrygga som snickrar på. Det är det som blir resultatet med färre händer i vården. Det är det som blir resultatet med färre pengar till färre poliser. Det är det som blir resultatet av politik med färre skattebetalare. Om man isolerar exempelvis genom att försvåra för tjänstehandel, gå ut ur EU eller effektivt begränsa arbetskraftsinvandringen lägger man en blöt filt över tillväxt och jobbskapande i . Din politik, , göder utanförskap, gängbildning och kriminalitet. Vill man komma åt brottsligheten är det precis tvärtom man ska jobba, alltså genom att ha en politik som skapar fler jobb och som skapar en högre tillväxt. Vill man komma åt otryggheten, få kortare vårdköer och fler händer i vården behövs fler skattebetalare. Då kan vi inte skicka hem var femte personlig assistent eller var fjärde tandläkare i det här landet. Mitt bygger på mångfald och på en respekt för den mångfalden. 94 (SD) replik: Jag har inte för avsikt att skicka hem vare sig personliga assistenter eller några andra därmed fick jag det sagt igen. Vem är det som haft makten ? Ja, inte jag. Det är inte jag som har skapat det splittrade samhälle som vi har. På låter det som att vi inte har några problem men att vi, om jag skulle få någonting att säga till om, skulle få en massa problem. Faktum är att vi har problem. Vi har en extrem segregation. Vi har ett väldigt splittrat samhälle. talar om gängbildningar. Ja, åk ut till vilken förort som helst eller till vilken stor eller medelstor stad som helst i ! De här gängen finns. Det finns redan enorma motsättningar och enorma spänningar inbyggda i det svenska samhället. Det är inte min politik som skapat det, utan det är den politik som och den här regeringen står för och den politik som övriga sju riksdagspartier står för, inte min politik, som skapat det. Jag vill motverka nämnda utveckling. Det är vad min politik går ut på. 95 (V) replik: beskrev i inledningen av sitt anförande sitt partis roll som vågmästare i riksdag. Statsministern ligger nog inte sömnlös och oroar sig över er roll som vågmästare. Ungefär nio gånger av tio då det verkligen gäller här i kammaren röstar ni lojalt med den borgerliga regeringen och dess förslag. i den här debatten diskuterade jag en central del i den borgerliga politiken med statsministern: om vi ska tvinga kommuner att privatisera äldreomsorgen genom tvångs-LOV. Det är en av de delar av den borgerliga politiken som ni stöder. Det handlar om att kommunerna inte längre ska ha rätt att välja att ha det här som gemensam välfärd, utan riskkapitalbolagen ska ha rätt att göra vinst på våra skattepengar. Men vi vet att det ger färre anställda och fler otrygga jobb och att det handlar om att vi går miste om 20 000 arbetstillfällen på grund av vinsterna i riskkapitalbolagen. I sade er representant i socialförsäkringsutskottet att ni stöder förslaget om tvångsprivatiseringar. Varför gör ni det, ? 96 (SD) replik: Jag känner inte till att vi stöder något förslag om tvångsprivatiseringar. Vad det handlar om, fru talman, är att vi ska ha likvärdig välfärd i hela landet. Någonstans inbillade jag mig att också vill ha det. Det blir problem när det är olika regler. Om vissa regler gäller i en kommun och helt andra regler gäller i en annan kommun får vi inte likvärdig vård och omsorg. Jag menar att välfärden ska vara likvärdig.