prot · GZ09120 · 2012-05-30 00:00:00 — Vi har inte sett det sista av toppmöten, så kallade krismöten och så vidare. Jag ser fram emot ett fortsatt konstruktivt diskussionsklimat även i utskottet och mellan partierna inför fortsatt besvärlig hantering. Det är viktigt att varje land tar ansvar för sina statsfinanser och för sin väg ut ur krisen och att möjligheterna att hjälpa varandra i kris är goda när det behövs. Syftet med ESM är att kunna använda det när ett medlemsland i vissa extrema situationer inte klarar av sina betalningar. Då handlar det förstås framför allt om lånefaciliteten. IMF har gett finansiellt stöd i sådana här situationer. Men det är viktigt att , som ändå är en mycket rik del av världen, också tar sitt ansvar och att ESM ges en motsvarande roll begränsad till euroområdet. Det är meningen att stödet ska vara temporärt och ge det mottagande landet möjlighet att nå en hållbar skuldsituation så fort som möjligt. Syftet är som sagt att komma ur den kris som vi har . är inte en del av eurosamarbetet och därför inte heller en del av ESM i detta läge. Därmed får det inte heller direkta ekonomiska konsekvenser för oss. Men återigen är det av stort intresse både ekonomiskt och politiskt för att eurozonkrisen hävs och framför allt att den europeiska ekonomin kommer på fötter. Jag ska helt kort kommentera undantagsargumenten. Som väl vet har vi beslutat här inne om att vi vill besluta här inne, och först efter en folkomröstning, om vårt förhållningssätt till euron. Jag bedömer att frågan inte är särskilt aktuell med tanke på den kris som just nu är akut. I något slags normaltillstånd med en återigen fungerande gemensam valuta som inte är i akut kris kan frågan bli aktuell igen. Då får vi ta upp en ny diskussion som i så fall föregås av en ny folkomröstning. Vid det löftet står partierna i denna kammare kvar. Därmed kan även vara trygg med att det inte kuppas igenom någonting i euroväg. Det låter ibland i sådana här debatter som att det finns något slags konspiration i där det sitter någon och bestämmer åt oss och tvingar på oss det ena eller det andra. Det är viktigt att understryka att trots att trycket nu är hårt på hårdare finanspolitiskt samarbete är det fortfarande så att EU och EMU är samarbeten mellan demokratiska och suveräna stater. Det är viktigt att vi har den här debatten, det är viktigt att vi fattar våra budgetbeslut och det är viktigt att vi har ett aktivt svenskt deltagande i rådet, och och i utformningen av gemensamma EU-åtgärder. Det har vi även framöver. Jag föreställer mig inte att vi blir överens om detta heller, men jag vill ändå nämna för att vi som var med i debatten om Lissabonfördraget senast minns debatten om de fackliga rättigheterna där. I Lissabonfördraget ingår rättsligt bindande mänskliga rättigheter. Jag vill nämna detta, och dra mig till minnes det breda stöd i denna kammare som Lissabonfördraget hade i . Det bottnade bland annat i att det är viktigt för de flesta partier, även vårt, att stärka och säkra fackliga rättigheter på hel unionsnivå. Möjligheterna till det blev inte mindre av Lissabonfördraget. Förhoppningsvis blev de större. Jag vill understryka att respekten för den svenska modellen är fortsatt mycket viktig för regeringen. Det görs ett antal sådana markeringar och ett ganska hårt arbete för att få in detta i det finanspolitiska samarbetet. Starka fackföreningar och starka mänskliga rättigheter på EU-nivå är mycket viktiga även när vi går vidare i just dagens beslut. och återigen: Varje land har ett ansvar för att ta sig ur den akuta kris som vi är i . Men det som händer på den gemensamma nivån i eurozonen påverkar oss vad vi än tycker om den. Därför ligger det i vårt intresse att tar ansvar och att möjligheten ges att fördjupa samarbetet i form av ESM både för länderna i fråga och för de europeiska hushållen för vår ekonomi och för vår gemensamma ekonomi och därmed ytterst för jobben och välfärden även här hemma. Med detta yrkar jag bifall till utskottets förslag i betänkandet, och där ingår också bifall till propositionen. 5 (V) replik: Jag tänkte ta tillfället i akt att föra lite mer debatt i frågan eftersom jag tycker att den är central och viktig. säger att Lissabonfördraget har garanterat de mänskliga rättigheterna. Av det vi nu ser i land efter land där man ingriper i kollektivavtal och i förhandlingsrätt tycker jag inte att detta verkar vara det mest överordnade. Den ekonomiska rörligheten är ännu det mest överordnade i EMU. brukar påstå att de värnar den svenska kollektivavtalsmodellen. Men vi kan se att den inte är gällande på det sätt som den har varit tidigare. Arbetare ställs mot arbetare i vårt land. när vi står här dundrar långtradare förbi med helt andra arbetsvillkor och lönevillkor än vad de som arbetar under svenska kollektivavtal har. Man har ändå inte rätt att kräva likartade villkor ens i . Därför tycker jag att talar med kluven tunga i fråga om fackliga rättigheter och försvaret av den svenska kollektivavtalsmodellen. Det gör mig rätt upprörd, och det är också ganska välbekant. Jag skulle vilja höra utveckla detta. Varför inte ta tillfället i akt och visa att ni verkligen står bakom den svenska kollektivavtalsmodellen? Varför inte kräva det nu när ni har möjlighet i och med att en fördragsändring är upp på bordet? Det är sällan detta händer, och det är sällan ni kommer att ha denna möjlighet. Den andra frågan till är: Varför tycker att det är okej att bankerna inte ska vara med och betala krisen? Det är det ni nu går med på när ni tycker att stabilitetsmekanismen ska finnas i den konstruktion som ligger på bordet. 6 (M) replik: Jag tackar återigen för att vill ta tillfället att föra en större debatt om dessa viktiga frågor. Det gör jag gärna också, inom de begränsningar som replikinstrumentet ger . Jag tycker att argumenterar för ett fördjupat EU-samarbete, och jag beklagar att är så allmänt EU-kritiskt. Det är ju just genom bättre samarbete på unionsnivå som vi kan stärka till exempel rättigheter för dem som jobbar i gränsöverskridande sektorer som transport och andra. Det är just genom fördjupat samarbete inom Lissabonfördraget, som var kritiskt till, som vi har fått tillfälle att skriva in rättsligt bindande mänskliga rättigheter. Detta har trätt i kraft ganska , och det kan absolut vara viktigt att följa upp hur dessa rättigheter fungerar. Det tror jag att vi är intresserade av oavsett parti. Men nog var Lissabonfördraget en större fördragsändring där vi passade på att försöka förstärka just dessa rättigheter även på unionsnivå. Detta hänvisar också utrikesutskottet till i sitt yttrande. Det gläder mig att det är så brett politiskt förankrat. konstaterar att ett villkor med ett juridiskt bindande socialt protokoll inte bör eller behöver införas. Det viktiga är att vi fortsätter lite grann som vi har gjort, det vill säga fortsätter att bevaka att rättigheterna stärks med Lissabonfördraget och fortsätter att bevaka fackliga rättigheter inom ramen för arbetet med finanspakten. Detta gör också regeringen i förhållandevis brett politiskt samförstånd. kanske inte är med, men vi försöker åtminstone vara brett förankrade här i i övrigt. Vad gäller bankerna pågår nu ett arbete, som väl vet, med ett EU-gemensamt ramverk för banker i kris. Det är viktigt att vi fortsätter att stärka banker, att stärka kapitalkrav och att ställa krav på att bankerna tar sitt ansvar. Det gäller i hela EU, och inte bara inom eurozonen. 7 (V) replik: Låt mig börja med för banker i kris. var också med och träffade den kommissionär som var här. Han var mycket tydlig med att man inte tänkte låta stater ta över banker som krisade om man går in med pengar i dem. Därmed har man en modell där skattebetalarna ska gå in med pengar och rädda banker men inte bli ägare av dem. Jag tycker inte att det är en tilltalande modell. säger att det finns en bred majoritet och uppslutning bakom förslaget och att utrikesutskottet har konstaterat att man inte behöver ställa något krav på socialt protokoll. Men , LO och TCO kräver ett socialt protokoll eftersom de menar, och också har svart på vitt på det, att man kontinuerligt undergräver de fackliga rättigheterna i EMU och EU. Det är också därför som vi är så kritiska. Ändringen av Lissabonfördraget har inte ändrat på det i grund och botten. Därför är det så viktigt för oss att få in ett socialt protokoll i fördraget eftersom det då blir primärrätt, det vill säga att domstolarna kommer att döma utifrån detta. Det var också det som hände med Lavaldomen. Vi menar, och det finns också tydligt nedskrivet, att det är de ekonomiska friheterna som är överordnade de fackliga rättigheterna. Det är därför det ser ut som det gör, och det är också därför som man i skenet av krisen ingriper i de fackliga rättigheterna och tar undan kollektivavtal och andra fackliga rättigheter. Jag tycker att det är helt rimligt att ha möjligheten att ställa krav på ett socialt protokoll när man har en fördragsändring på bordet. Vi lider av konsekvenserna av att det inte finns något sådant. Arbetstagare ställs mot arbetstagare, och arbetstagarna som kollektiv förlorar alltid i kampen mot den ekonomiska fria rörligheten. 8 (M) replik: är en vass retoriker, och jag föreställer mig inte att jag kommer överens med henne i varje fråga heller. Men jag vill ändå problematisera den här man som undergräver fackliga rättigheter. Det sitter inte en liten figur i och bestämmer över medlemsstaterna, utan det är demokratiska länder som arbetar tillsammans, mot varandra i partier och ibland mot varandra på regeringsnivå. Efter mycket tröskande fattas det beslut som leder till vissa resultat. Så går samarbetet till, och det förtjänar att påminnas om när vi till exempel diskuterar regelverk för banker med kommissionen och ibland mot kommissionen. Ytterst är det till slut regeringar och ministerråd som ska fatta beslut. Det är ingen hemlighet att det ibland finns spänningar och åsiktsskillnader mellan kommissionsförslag och till exempel och många partier i riksdag. Det är viktigt att bankerna tar större ansvar i kommande kriser. Det är bland annat därför vi med brett stöd här driver kraven på kapitaltäckning. Vad gäller rättigheter och fördragsändring minns alla som jobbade med Lissabonfördraget att större fördragsändringar är komplicerade processer som tar åratal och kräver regeringskonferenser och mycket annat. Något sådant är enligt min mening inte aktuellt , och inte enligt så många andras mening heller. förhåller vi oss till den här öppningen för att gå vidare med ESM. Hela fördraget kommer säkert att rivas upp igen. Det har skett förut inom EU, men det är inte aktuellt just . En genomgång av hela fördraget ligger inte på bordet. Låt oss i stället se att Lissabonfördraget fungerar tillräckligt väl, och låt oss använda den makt som nationella parlament har. har det första så kallade gula kortet avfärdats. Det innebär att flera nationella parlament ifrågasätter ett förslag inom det arbetsrättsliga området. Det kan man tycka vad man vill om, men det är intressant eftersom de nationella parlamenten har en stor roll här gentemot kommissionen så att EU fattar så bra beslut som möjligt och tillämpar dem så väl som möjligt för jobben och för demokratin. 9 PER (MP) replik: I mitt inledningsanförande ställde jag en del frågor om de demokratiska principerna för hur vi ska rädda den europeiska ekonomin. Jag kunde inte riktigt höra att tog upp det i sitt anförande. Jag tänker fortsätta att följa upp den frågeställningen. Till att börja med kan man ifrågasätta om inte påverkas av ESM över huvud taget och att vi därför inte ska läggas oss i hur principerna för ESM, den europeiska stabilitetsmekanismen, är uppbyggda. Jag anser att vi faktiskt ska lägga oss i hur mekanismen ser ut. Om vi skriver under en fördragsändring har vi också ett ansvar för hur utformningen av Europeiska stabilitetsmekanismen sker och hur demokratisk den är. Ett flertal partier här i vill att vi ska ansluta oss till euron . Då kommer vi också att automatiskt ansluta oss till ESM-fördraget. Vi vet inte vad som kommer att hända . Jag hoppas självfallet att vi inte kommer att ansluta oss till euron eftersom jag tycker att det är väldigt dålig ekonomisk politik. Men om det visar sig att svenska folket stöder det , och det är många som utlovar att det kommer en ny folkomröstning, är det viktigt att vi också tar ansvar för hur eurosamarbetet fungerar och för hur sådana här mekanismer är utformade. Jag ställde frågor i mitt anförande om detta med immunitet, att alla som arbetar inom ESM ska ha immunitet och inte kunna ställas inför domstol om de missköter sig. Vi vet att det har funnits många fall där det har diskuterats mutor, inte minst inom EU, och även på andra håll i världen. Det är inte omöjligt att tänka sig att en sådan situation skulle kunna uppstå även inom ESM-samarbetet. Då är det mycket viktigt att man också kan lyfta upp den frågan och undersöka den i domstol. Jag ställde också frågor om insynen i ESM, hur det ska vara möjligt granska den demokratiskt och hur journalister ska kunna sköta sitt arbete och komma åt de dokument som ligger bakom besluten och som i mycket stor utsträckning berör hela . Min fråga är: Ser det här som ett problem? Vad har regeringen gjort för att lösa de här demokratiska problemen med ESM? 10 (M) replik: Jag tycker att även Per argumenterar mycket kraftfullt för ett fördjupat EU-samarbete. Jag vet att inställning där är mer konstruktiv än vad är. Jag tycker nästan att Per också för fram det politiska argumentet för fullt svenskt EMU-medlemskap. Jag vill understryka att den frågan inte är aktuell . Men det är just genom att delta fullt ut som man har makten att påverka hur eurozonens mekanismer ska fungera inom zonen. Efter att de som röstade nej vann i folkomröstningen, jag gjorde det inte, har vi valt att stå utanför de här möjligheterna att påverka inom eurozonen. Just nu i detta krisläge kan man diskutera om det kanske finns fördelar med att har stått utanför. Men priset för att vi inte sitter med vid det politiska förhandlingsbordet inom eurozonen finns kvar. Det är svårt att sätta det exakt, men det sker väldigt mycket nu inom eurozonen där vi inte är med. Det här är sådant. Jag argumenterar inte för att det är perfekt utformat i varje detalj utan konstaterar att fortsatt utformning av hur det ska fungera åvilar eurozonmedlemmarna som omfattas av detta, och vi är inte en av dem. Jag skulle också vilja understryka att jag helst skulle vilja att ESM har bra mekanismer för transparens och ansvarutkrävande. Det är alltid viktigt. Det politiska ansvaret finns kvar inom eurozonen och rådet. Jag skulle också vilja att behoven att använda ESM blir så få som möjligt och så små som möjligt framöver. Det hör också hit, men så länge det behövs ska det vara väl utformat. fattar vi beslut om att möjliggöra på EU-fördragsnivå att detta görs på eurozonnivå. Där är vi inte med i detalj framöver vad man än tycker om den saken. 11 PER (MP) replik: Det är lite lustigt att höra och representanter för regeringen. När vi hade folkomröstning om att gå med i EU var argumentet i kampanjen inför den att när man går med EU kommer man att ha möjlighet att påverka. när man hör medlemmar i regeringen låter det som om man inte har någon möjlighet att påverka över huvud taget och att man är helt maktlös när det gäller viktiga frågor om hur EU-samarbetet fungerar. Det beklagar jag. Det här är faktiskt ett fall där skulle kunna ha en stor möjlighet att påverka. Som vi har hört tidigare och vad jag förstår kräver ett sådant här beslut om fördragsändring enhällighet. Då skulle som motkrav för att ställa sig bakom en fördragsändring också kunna ställa krav på att man ska ha en demokratisk uppbyggnad av den europeiska stabilitetsmekanismen. Jag tycker inte att det är ett märkligt krav. har haft som tradition att driva på väldigt hårt inom EU för ökad insyn och för möjligheten att få ut material från EU-samarbetet. Jag har svårt att se varför det här skulle vara ett undantag och varför man inte skulle arbeta för det här. Jag kan inte hålla med om att det enbart är om skulle gå med EMU-samarbetet som vi kan påverka någonting av hur det fungerar. Här har vi ett tydligt fall där det faktiskt skulle gå om regeringen bara hade viljan att gå in och ställa krav för att ge sitt godkännande. Jag tror att det är det mest ansvarsfulla sättet att arbeta, och det skulle också göra det möjligt för att förbättra även för andra EU-länder. Jag tror också att det framför allt är de små länderna inom eurosamarbetet som kommer att ha det svårt i och med att man kommer att ha ett röstningsförfarande inom ESM där de stora länderna kommer att ha väldigt stor makt medan de små länderna inte kommer att ha möjlighet att påverka. Jag tycker att som litet EU-land skulle ha en roll att försöka förenas med de små för att skapa en större enighet så att de här mekanismerna ger större möjligheter för de små länderna att påverka på ett bättre sätt. Jag beklagar att regeringen i det här fallet anser att man inte ska använda sig av den makt man har utan att man bara passivt ska acceptera den utformning som finns på bordet. 12 (M) replik: Jag beklagar det också, men vår makt att påverka hur man samarbetar inom eurozonen är begränsad eftersom vi har valt att stå utanför. Sedan står vi här och blir påverkade ekonomiskt och politiskt av vad som händer i eurozonen i alla fall. Vad är det bästa vi kan göra åt det? Det är att möjliggöra att ESM-faciliteten sätts upp därför att framför allt de ekonomiska konsekvenserna för oss skulle bli så stora vid en fortsatt kris i eurozonen. Jag vill understryka att möjligheter till påverkan på EU-nivå är goda och tillvaratas och fortsatt måste tillvaratas. nämnde till exempel regelverket för banker i kris. Där lyssnar de mycket på . Vi har gott anseende i , bland annat med anledning av att vi har hållit våra statsfinanser i schack under den kris som har varit. Det ökar vårt inflytande och stärker möjligheten att bli lyssnade på där. Närmast behandlar vi EU:s långtidsbudget igen i finansutskottet. Både långtidsbudgeten och årsbudgeten är EU-övergripande frågor av stor ekonomisk-politisk vikt där vi verkligen använder vårt inflytande för att bland annat utkräva bättre ansvarstagande, bättre transparens, bättre kontroll och bättre insyn. Var så säkra på att det är värden som både och alliansregeringen strävar efter att få gehör för och att får gehör för sådana värden på de arenor där vi verkar. Vi får bättre gehör på hela EU-nivån än inom eurozonnivån, och det beror tyvärr på att vi inte är med. 13 (SD) replik: Till skillnad från talare i föregående replikskiften har jag inte tänkt argumentera för ett fördjupat EU-samarbete låt det inte råda några oklarheter därom. uttrycker något slags farhåga om att skulle tro på en konspiration inom EU som bakvägen kommer att föra in i EMU. Jag kan lugna henne med att så inte är fallet. Precis som jag sade i mitt anförande har förbundit sig att gå med i . Vi har skrivit på att vi vill gå med i , att vi ska gå med i . Det är de avtal som gäller. Svenska folket har sedan fått säga sitt, röstat nej och sagt att vi inte vill gå med i , att vi inte ska gå med i . I , när det danska folket sade samma sak, begärde den danska regeringen ett undantag från EMU-medlemskapet. Även britterna har begärt ett undantag. Men det har inte gjort. I har vi en regering som i grunden är för EMU. Jag känner mig inte trygg med att dels har en regering som är för EMU, dels har ingått avtal som säger att vi ska med i som svenska folket säger nej. Jag tycker att svenska folket förtjänar den garanti som ett undantag innebär i det här fallet. Tills vi har fått den garantin menar jag att det ligger i vårt intresse att göra allt för att inte ytterligare avdemokratisera EMU och samarbetet genom att flytta alltmer makt från de nationella parlamenten och folken till en monsterstat som bevisligen är dysfunktionell i grunden, framför allt när det gäller det monetära samarbetet. 14 (M) replik: Jag skulle bli mycket förvånad om talade för fördjupat EU-samarbete. Jag vill vara tydlig med det. Jag refererade till att i sitt anförande sade saker som att är skyldigt och så vidare. Mot den bakgrunden vill jag understryka, för det är viktigt, att beslut om ett eventuellt svenskt deltagande i eurozonen fattar vi här inne efter en folkomröstning. Vi har förbundit oss och är brett överens om att det är en ny folkomröstning som föregår ett eventuellt nytt beslut. Den frågan är heller inte aktuell . Där står vi, och det var det jag ville understryka. Det är också viktigt att understryka att politiken är större än juridiken här. Det är inte genomförbart och inte möjligt att någon annan bestämmer åt oss om vi ska vara med i steg tre eller inte. Det är viktigt. Det figurerar ibland sådana argument i debatten, och det är bra att visar att han inte är en av de debattörerna. Men använder ord som avdemokratisera och monsterstat, och det är när vi får den nivån i debatten som det ibland kan låta som att det är någon annan som bestämmer. Det är vi som bestämmer om ska vara med i eurozonen eller inte. En majoritet av svenska folket bestämde 2003 att vi inte ska vara det, och frågan är inte aktuell . Där står vi . nämnde också de nationella parlamenten och använde begrepp som avdemokratisera med mera. Jag vill understryka att en sak som Lissabonfördraget ger och som börjar bli aktuell i det ekonomisk-politiska området just nu är att de nationella parlamenten har större makt än kanske någonsin i EU-samarbetet. Låt oss använda den makten i stället för att sprida bilden av att den skulle ha minskat! 15 (SD) replik: Debattnivån hamnar ofta på den nivå som debatten förtjänar. Det faktum att det sker en avdemokratisering tror jag har undgått få. Makt flyttas från de nationella parlamenten till EU. I det här fallet pratar vi till exempel om hur svenska skattemedel i mångmiljardersklassen skulle hanteras på en federal nivå där en svensk finansminister kan bli överkörd. Det är uppenbart att då har det demokratiska inflytandet över pengarna minskat för svenska folket. Frågan vi diskuterar om det svenska undantaget är ganska enkel. Svenska folket har sagt nej till EMU. har förpliktat sig till att gå med genom . Det kan man hantera på olika sätt. Antingen gör man som som efter folkets vilja också krävde ett undantag och fick det, eller så gör man som andra EU-länder har gjort före oss och låter folk rösta om och om igen tills de röstar rätt. Regeringen vill in, och då stannar man kvar vid förpliktelsen, bearbetar folk och försöker med jämna mellanrum få med folket genom en folkomröstning tills man lyckas. Jag tycker inte att det är ett demokratiskt tillvägagångssätt. Ambitionen bör komma underifrån om folk ändrar uppfattning. Det ska inte vara så att regeringen bearbetar svenskarna tills de röstar på rätt sätt. Det är ganska enkelt. Ytterst är det en majoritet av folket som bestämmer. Det är inte den minoritet som Alliansen utgör som regering. 16 (M) replik: refererar i sin reservation till en tidigare folkomröstning. Låt oss konstatera att där någonstans har vi svaret på vad en majoritet av svenska folket tyckte om EMU. skriver också om en närmast nonchalant motvilja från regeringen mot en bred diskussion i frågan. Jag beklagar lite att det är den här nivån i debatten. säger också att makt flyttas från nationella parlament till EU. Låt mig en sista gång säga vi kommer säkert att återkomma till detta att jag tar gärna en bred diskussion om vart EU-krisen är på väg och vad vi ska göra med EU-samarbetet. Jag tycker att det är det vi har här. Det är inte så mycket diskussion om utformningen av artikel 136 i EUF-fördraget. Det har varit det lite grann, men mest pratar vi om vad som faktiskt händer i eurozonen. Det tycker jag är viktigt och intressant. Jo, för att det påverkar oss. Vad man än tycker om den saken och hur man än röstade 2003 om man fick, kunde och gjorde det påverkar det som händer i EU och eurozonen oss. Det är till och med helt avgörande för svensk ekonomi.