prot · GZ0979 · 2012-03-01 00:00:00 — Det som görs nu är en riktad insats mot yngre ungdomar och deras föräldrar. Föräldrarna är naturligtvis jätteviktiga samarbetspartner för att kunna upptäcka droganvändning tidigt och för att också skapa attityder och opinionsbilda gentemot sina ungdomar. Med hänvisning till det skånska exemplet gör vi nu bland annat en trestadssatsning i de större städerna, men inte bara där. Problemet finns överallt, och det här måste vara en satsning som riktar sig till alla i alla kommuner, därför att narkotikan inte är begränsad till storstadsområden. Här tänker vi naturligtvis också använda oss av de ideella organisationerna som är en viktig del. Det finns ungdomar som talar till ungdomar, vilket vi vet är ett mycket verksamt instrument. Det gäller att ta till vara alla goda krafter. En inriktning på cannabis och narkotiska preparat kommer att bli regeringens enskilt största satsning kommande år. 53 (SD): Jag har en fråga till arbetsmarknadsminister . och regeringen talar gärna om den arbetskraftsbrist som uppstår när 40-talisterna går i pension. Genom den mytbild som målas upp blir det arbetskraftsbrist, inte minst för att vi måste ta hand om vården av de allt fler äldre. Regeringen menar att vi behöver en omfattande och helt oreglerad arbetskraftsinvandring för att möta detta. Vi lät titta på hur det egentligen förhåller sig. går de sista 40-talisterna i ålderspension. Faktum är att , 20122015, väntas antalet åldersavgångar vara 415 000. Antalet tillträdande ungdomar väntas bli 407 000. Skillnaden är alltså 8 000 individer från nu och fram tills samtliga 40-talister gått i pension. Framtida invandring eller utvandring har inte tagits med i beräkningarna. Det är en skillnad i arbetskraftsutbudet som med tanke på den situation vi har med massarbetslöshet är anmärkningsvärt liten. Med tanke på dagens historiskt höga massarbetslöshet, tror inte regeringen att vi kan lösa denna i sammanhanget blygsamma arbetskraftsminskning med hjälp av de 400 000 som inte går till jobbet ? 54 Arbetsmarknadsminister (M): har vi haft en sysselsättningsökning på 240 000 personer, trots att vi har haft den allvarligaste krisen på väldigt . är beroende av att få alla som kan arbeta i jobb men också att människor från andra länder kan komma hit och jobba. Regeringen välkomnar detta. Bor man utanför EU och har ett jobberbjudande i är man välkommen att komma hit och arbeta om man kan försörja sig. Det är jag stolt och glad över. Vi kommer nämligen att behöva arbetskraft från utanför i vårt land. Man kan se att många branscher inte skulle klara sig utan den arbetskraft som kommit till utifrån. I många delar av landet har man bekymmer, inte minst i som jag besökte . Man klarar sig inte; man har stora arbetskraftsbehov som man inte kommer att kunna tillgodose med personer som bor i eller är beredda att flytta till . Det gäller till exempel inom kommunen och sjukvården. I grunden är det därför bra att människor kan och vill komma till och jobba och försörja sig. Det gör rikare. 55 (SD): Vi behöver arbetskraftsinvandring för att ta hand om bland annat vården av de äldre , sägs det. Det här är dock en utbildningsfråga. Ni måste vända er till utbildningsministern och andra delar av regeringen. Det är där ni ska lösa problemen. Ni har misslyckats med utbildningspolitiken, och därför saknas det arbetskraft inom vissa delar av arbetsmarknaden. Det finns inte folk som kan ta de jobb som finns, nu och . För att ungdomarna på läktaren ska få ett jobb måste ni se till er utbildningspolitik följer arbetsmarknadspolitiken så att ungdomarna matchar de krav som arbetsmarknaden ställer. Här har ni misslyckats. Vi har 400 000 arbetslösa. Det kommer det även att finnas 2025. Skillnaden mellan avgående arbetskraft på grund av pensionsavgångar och tillträdande arbetskraft är 35 0000. Låt mig påminna om att vi har 400 000 arbetslösa . Vilket ansvar har arbetsmarknadsministern för att sprida mytbilden om arbetskraftsinvandringen? 56 Arbetsmarknadsminister (M): uppfattning är populistisk och naiv. I finns inte ett fixt antal jobb, och människor är inte heller utbytbara mot varandra. I inland har man arbetskraftsbrist, för det saknas personer som kan matchas mot de lediga jobben inom till exempel vård, omsorg och hemtjänst. Man söker med ljus och lykta efter medarbetare. har man hittat kvalificerade medarbetare utanför som ser till att våra äldre får en god välfärd. Vi ska vara stolta över att det finns de som vill flytta till , ta de lediga jobben och se till att växer och utvecklas. Vi vill ha nya arbetstillfällen. Att befolkningen växer är positivt. Vi ska bejaka arbetskraftsinvandringen och vara glada för att människor vill komma till och bidra, inte tvärtom. 57 (C): Jag har en fråga till statsrådet . Regering och riksdag har lagt fast att till 2050 ska vara utan nettoutsläpp av växthusgaser. Som gammal byggnadsingenjör kan det vara intressant att reflektera över det faktum att av de byggnader som finns kommer att finnas även 2050. Det ställer krav på omfattande renovering och hårdare krav på energiprestanda när vi bygger nytt. Hur ser bostadsministern på möjligheten att via en nationell handlingsplan för nära-nollenergibyggnader både leva upp till EU-direktivet om byggnaders energiprestanda och uppnå klimatmålen? 58 Statsrådet (KD): Självklart ska nå klimatmålen, både dem som EU satt upp och de tuffare krav som vi satt upp för oss själva. Bostadssektorn förbrukar av energin i , men det är av de klimatpåverkande utsläppen som orsakas av bostadssektorn. Det beror på att vi har mycket fjärrvärme som produceras på ett sätt som inte påverkar klimatet. Vi måste rikta in åtgärderna där de gör störst nytta. har som jag sade tidigare skärpt energikraven från . Vi har gått från att ha teoretiska krav till att ha verkliga krav. måste man vara på rätt sida av gränserna när huset står klart och testkörs. Givetvis ska vi se vad vi kan göra ytterligare för att skärpa dessa krav. Vi måste också förlita oss på generella spelregler. Det handlar om ekonomiska styrmedel och liknande som gör att varje investering driver utvecklingen i rätt riktning. 59 (C): Jag tackar ministern för svaret. Det förslag som regeringen har skickat ut om nära-nollenergihus har fått mycket kritik, inte bara från och utan även från branschen själv som säger att man kan bygga energisnålare med ungefär samma kostnader och framför allt lägre kostnader under byggnadens livstid. Hur anser regeringen att man ska ta till vara och hantera de synpunkter som kommit in ? 60 Statsrådet (KD): Remisstiden är till för att vi ska kunna få in synpunkter. Enligt experter är problemet inte att det inte går att bygga ännu energisnålare än vad normerna säger utan att det inte går att räkna hem de kostnaderna. Det blir en kostnadsfördyring. Denna kostnad kan man vara beredd att ta som konsument om man vill bo i ett hus som har bättre energiprestanda. Problemet är dock hur långt minimireglerna ska gå från tid till annan. Jag är inte beredd att lägga på en hyresgäst mer för att vinna en marginell förbättring. Jag tror att det finns andra områden i ekonomin där vi kan få större effekt. När det gäller renovering av det gamla beståndet, som är den stora energiförbrukaren, vet vi att varje renovering innebär en kraftig energibesparing. Med de generella ekonomiska styrmedel vi har och med normer innebär varje renovering en kraftig förbättring. Jag vill betona att varje byggare och aktör kan gå så långt de själva önskar om de kan möta den kostnad det innebär och räkna hem det i de ekonomiska kalkylerna. Det är upp till var och en. 61 (KD): Jag har en fråga till statsrådet . praktiserade jag på ett äldreboende i , Hovhults demensboende och särskilda boende. Jag såg vilka storverk personalen gjorde, och det blev en motbild till allt elände vi har sett i medierna. Man hade givetvis genomförandeplaner, kontaktmannaskap och så vidare. Det var mycket bra, och jag blev imponerad av det boende jag praktiserade på. Det fanns givetvis en del önskemål. Det handlade om schema, lön och inte minst kompetenshöjning och utveckling i arbetet. Det var viktigt för dem. Hur går det på detta område och inom det som regeringen iscensatt som kallas Omvårdnadslyftet? 62 Statsrådet (KD): Tack för frågan! Jag har samma erfarenhet som av många resor i landet att det finns mycket av god äldreomsorg av hög kvalitet och massor av fantastisk personal som gör ett mycket bra jobb. Kompetensfrågorna är viktiga för att man ska kunna garantera kvalitet och för att äldre ska känna sig trygga med att de får en god vård och omsorg. Även om det är kommunerna som har huvudansvaret för äldreomsorgen och för att se till att personalen har god kompetens har vi velat stödja kommunerna i det som kallas Omvårdnadslyftet. Det är en satsning på 1 miljard . Vi har redan gjort som handlar om en grundutbildning. Jag är glad att intresset från kommunerna har varit så stort. Det är 210 kommuner som har ansökt om de här pengarna. är vi inne två. I går skickade ut information om möjligheten till specialistutbildningar. 63 (KD): Tack, statsrådet, för svaret! Jag blev väldigt glad. Jag kan resa hem till mina nyvunna vänner på demensboendet och det särskilda boendet och all personal där och tala om att det finns möjligheter och att de bör hålla ögonen öppna för den information som kommer från . Det här är en oerhört viktig fråga. För att vi ska få behålla de unga är det bra om de ser en attraktion i att arbeta bland äldre. Många unga vill arbeta med människor som de ofta säger. Här finns en möjlighet i de olika boendena. Jag är glad om man kan göra det mer attraktivt. 64 Statsrådet (KD): Äldreomsorgen är verkligen en framtidsbransch. Här vet vi att det kommer att finnas arbetstillfällen. Då ska det också finnas karriärmöjligheter så att man kan arbeta där ett helt yrkesliv. Det är anledningen till att vi inte bara erbjuder stöd till en grundutbildning utan också möjlighet för undersköterskor och vårdbiträden att specialisera sig. I går gick ut med ett erbjudande till alla kommuner igen. Jag hoppas att det kan blir ännu fler än 210 i nästa omgång. Det kommer att erbjudas specialistutbildning inom fem områden, nämligen palliativ vård, det vill säga vård i livets slutskede, demenssjukvård, psykisk sjukvård, mat och nutrition samt funktionsbevarande omsorg, det vill säga att rehabilitera tillbaka till förmågor. Det är bra därför att det skapar karriärvägar, men det är också en möjlighet för arbetsgivarna att tillvarata den kompetens som många medarbetare kommer att ha framöver. Det är ganska mycket pengar 243 miljoner som vi fördelar . 65 (S): Jag har en fråga till statsrådet . Kulturen är en av grundpelarna i ett demokratiskt samhälle. Den hjälper oss att kanalisera våra åsikter och utgör en arena för samtal och debatt, och den granskar och ifrågasätter samhället. Därför tycker jag att det är trist att stöd till kulturprojekt i utvecklingsarbetet har minskat kraftigt . Bland annat i har insatserna blivit färre i samband med de nya strategierna. Jämställdhet, mänskliga rättigheter och demokrati är ju utvecklingspolitiska prioriteringar, men de måste ha sina verktyg. Med kultur som verktyg kan svåra frågor belysas och diskuteras. Min fråga till biståndsministern blir därför: Ser ministern också kultur som ett framgångsrikt verktyg att nå de utvecklingspolitiska målen, och kan ministern tänka sig att öka insatserna på detta område? 66 Statsrådet (M): Tack för frågan! Det är självklart grundläggande i alla demokratiska samhällen att vi kan träffas, uttrycka oss och samlas kring en uppfattning eller olika uppfattningar. Det som brister i fattigdomsbekämpningen är just demokrati och människors rättigheter att kräva förändring. Därför har det svenska engagemanget i yttrandefrihet tagit sig tydligare uttryck. Vi använder också möjligheten att arbeta med kulturskapare och se till att fler människor är delaktiga. Vi har gjort en ökad satsning på yttrandefrihet och demokratisering. Vi har också ökat möjligheten att hjälpa fristadsförfattare. Det sker en hel del på det här området. Det betyder att en del av det som Sida har ägnat sig åt har minskat. 67 (S): Tack för svaret! Faktum är att utbetalningarna till kulturinsatser har minskat från 180 miljoner till 40 miljoner. besökte delar av kulturutskottet . Där besökte vi bland annat . De jobbar med drama, musik och idrott för ungdomar för att få dem bort från gatan och få dem att använda sin energi till något kreativt. Det betyder också att de får tillbaka ungdomarna till skolan, vilket naturligtvis är värdefullt. De flesta kulturinstitutioner i har ju också i uppdrag att samarbeta internationellt. En diskussion mellan UD och om hur kulturen kan användas till ömsesidig nytta vore värdefullt. I finns det ett kulturhus som är renoverat för svenska pengar, och det behöver fyllas med verktyg för demokratiutveckling och yttrandefrihet. Min förhoppning är att biståndsministern, på samma sätt som jag, kan komma att brinna för att koppla ihop bistånd och kultur. 68 Statsrådet (M): Senast talade jag och kulturministern om hur vi samarbetar och om det är andra plattformar som vi behöver utveckla för att få våra partnerländer att förstå att mycket av det som är kultur är sådant som de själva måste ta ansvar för. Det har tyvärr blivit så att det svenska biståndet ska göra sådant som annars inte kommer att bli gjort i utvecklingsländerna. Vi har gett bistånd till , och biståndsberoendet är fortfarande stort där. Därför är det viktigt att vi inte fortsätter att ta på oss allt utan för över ansvaret på tanzanierna själva och använder våra goda erfarenheter och väcker engagemanget och förståelsen. Vi ska inte bara fortsätta i gamla hjulspår, utan vi ska se vad som får i gång processer i kulturbiståndet. Vi arbetar med detta, men jag tror att även denna del av biståndet behöver förnyas och förstärkas. 69 (S): Min fråga går till landsbygdsminister . Jag har ställt en fråga till landsbygdsministern om matlandsambassadörernas uppdrag som är att bidra till att framhäva regionens mat- och naturupplevelser. lånade ambassadörerna ut sig till debattartiklar för att propagera för att öppna för gårdsförsäljning av alkohol. I svaret sade landsbygdsministern att ambassadörerna inte är anställda av regeringen, att de inte har någon ekonomisk ersättning, att de är engagerade företagare och entreprenörer och att de ger uttryck för åsikter i olika sammanhang. Min fråga till landsbygdsministern är: Är det verkligen deras uppdrag att ge sig in och diskutera gårdsförsäljning när vi ännu inte har något förslag från regeringen? 70 Landsbygdsminister (C): De som är engagerade i det nya matlandet är, som jag skrev i mitt frågesvar till ledamoten, entreprenörer och visionärer som självklart har åsikter. I en demokrati har man möjlighet att framföra sina åsikter. 71 (S): Självklart har folk rätt att uttrycka sina åsikter. Men om de har ett uppdrag från regeringen att vara ambassadörer för att prata om Matlandet och marknadsföra det tycker jag att det är ytterst tveksamt att de propagerar för gårdsförsäljning. Har landsbygdsministern en dold agenda i regeringen? Vi har fortfarande inte fått något förslag i frågan. Två statliga utredningar har sagt nej till gårdsförsäljning för att det inte är förenligt med detaljhandelsmonopolet. En utredare har gått utanför direktiven och presenterat ett helt annat upplägg. Vi har ännu inte sett något förslag från regeringen. Därför tycker jag att det är märkligt att dessa ambassadörer, i så fall på regeringsuppdrag, kan propagera för gårdsförsäljning. 72 Landsbygdsminister (C): Jag upprepar mitt svar att det är klart att människor som är engagerade i en fråga har rätt och möjlighet att uttrycka sin åsikt. Vad beträffar sakfrågan är den under beredning i . 73 (M): Jag tänker ställa en fråga till landsbygdsminister . Yrkesfisket har, som ministern vet, en stor betydelse för åtskilliga kustbygder. En del insatser har gjorts för att uppnå långsiktig hållbarhet både avseende fiskebestånden och yrkesfisket. Det finns dock ett behov av en kontinuerlig översyn utifrån förändrade förutsättningar. Avser ministern att titta närmare på vad som kan göras för att förenkla det komplicerade regelverket för yrkesfiskare? 74 Landsbygdsminister (C): Mitt svar på den framställda frågan är enkelt. Svaret är ja. Att säkerställa regelförenklingar är viktigt för mig speciellt eftersom det oftast i dessa sammanhang handlar om ganska små företag med få eller rent av inga anställda. Belastningen på yrkesutövare och näringsidkare som är ensamma i sitt värv är extra stor. Ett exempel på det som vi jobbar med är att se till att undvika en dubblering när det gäller krav på datainsamling. Det finns sådana propåer, men vi försöker göra vad vi kan för att denna typ av uppgifter ska samlas in bara en gång, och det får räcka. 75 (M): Jag tackar för det. Som alla vet är det ett mycket komplicerat system som vi har, och varje förenkling är välkommen. Det finns många förenklingar som kan göras. Många av dessa regler är dessutom ganska onödiga. 76 Landsbygdsminister (C): Även i denna del kan jag instämma med frågeställaren. Vi ska göra vad vi kan för att motverka dubbelregleringar och oproportionerliga administrativa pålagor på fiskarna såväl som på andra yrkesutövare. Jag tycker att det är viktigt eftersom vi vill att företag ska uppstå och att företag ska växa. Då är ibland administrativa kostnader och regler hinder för att så ska ske. 77 (S): Jag ska ställa en fråga om den misslyckade arbetsmarknadspolitiken, eller den uteblivna jobbpolitiken. Jag vänder mig då till arbetsmarknadsministern. Vi hade hårda och tuffa duster och debatter under valrörelsen , och vi blev hårt anklagade för den svåra situationen för de arbetslösa. Man pratade om utanförskapet och om att det var en massarbetslöshet. Vi hade då en arbetslöshet på . har det gått , och den arbetsmarknadspolitik som har drivits under dessa närmare har helt förstört den trygghet som har funnits i samhället. Man ser en situation där de arbetslösa får en allt svårare situation, och de blir fler och fler. har vi en arbetslöshet på . Min fråga till arbetsmarknadsministern är: Om man kallar en arbetslöshet på för massarbetslöshet, vad kallar man då en arbetslöshet på ? 78 Arbetsmarknadsminister (M): Låt mig börja med att tala om hur det ser ut på arbetsmarknaden. Vi har haft en kraftig lågkonjunktur, en av de värsta kriserna i och i hela . Det som skiljer från många andra länder är att vi har haft en ekonomi i balans som har gjort att vi har kunnat satsa och rädda många jobb här i . Från valet till kan vi se att det är 242 000 fler som är sysselsatta och som går till jobbet. Det är inte alls säkert att det blir på det sättet i en så allvarlig lågkonjunktur. Vi kan också se att utanförskapet har minskat med 165 000 personer enligt SCB:s statistik. Men jag är förstås inte nöjd så länge inte alla som kan arbeta får göra det. Därför är jag ändå glad att vi har en så bra ekonomi i att vi har kunnat satsa 8 miljarder extra för att hjälpa arbetssökande att få ett jobb. Vi har till exempel halverat kostnaden för arbetsgivare att anställa ungdomar. Socialdemokraterna föreslår att man ska fördubbla denna kostnad. Vi sänker alltså trösklarna in på arbetsmarknaden. 79 (S): Arbetsmarknadsministern har lätt att svänga sig med siffror och visa att skattesänkningar har genererat arbete. Men fakta är att man har sänkt skatter för närmare 100 miljarder. Det gav inga nya jobb. Man har sänkt arbetsgivaravgifterna för de unga med 16 miljarder. Det gav inga nya jobb. sänker man krogmomsen med 5 miljarder. Det har inte gett några nya jobb. Kopplat till det som tog upp tidigare vill jag fråga: Var finns de nya jobben? Var finns åtgärderna för de arbetssökande? Vad är tanken? Vilka ytterligare skattesänkningar kommer i nästa steg i tron på att det skapar nya jobb? Jag skulle vilja ha ett bättre svar och mer fakta från arbetsmarknadsministern. 80 Arbetsmarknadsminister (M): Låt mig uppehålla mig vid en frågeställning. Jag hinner inte svara på alla frågor. Jag ska tala om ungdomar som är en viktig grupp, och det är många ungdomar som inte har klarat av skolan. Vi försöker nu motivera ungdomar som inte har klarat av skolan att gå tillbaka till skolan och erbjuder dem då ett bidrag på . Men många unga vill inte gå tillbaka till skolan. De vill ut och jobba. Därför har vi halverat arbetsgivaravgifterna för ungdomar så att det blir billigare för arbetsgivare att anställa ungdomar. föreslår Socialdemokraterna att vi i stället ska göra det dubbelt så dyrt. Det kommer att leda till att ungdomar förlorar jobbet och att färre ungdomar kommer in på arbetsmarknaden. Detta är några exempel på åtgärder som vi har vidtagit och riktat till ungdomar, förutom att vi förbättrar skolan så att färre ungdomar slås ut. Djurskyddskrav vid statlig upphandling av mat 81 (MP): Jag har en fråga till landsbygdsministern. fick kommun grönt ljus från kammarrätten för att ställa djurskyddskrav vid upphandling av mat till kommunens skolor, förskolor, äldreboenden och så vidare. Det var en glad nyhet, inte bara för dem utan också för alla de kommun- och landstingspolitiker runt om i landet som jobbar för att den mat som serveras ska vara sjystare framställd. Men hur är det egentligen i statens verksamheter? Ställer man några djurskyddskrav på den maten, eller är det fritt fram att köpa in mat som produceras under förhållanden som inte skulle vara tillåtna i ? 82 Landsbygdsminister (C): Jag tackar för frågan. I likhet med frågeställaren tycker jag att det var glädjande att läsa den dom som kom om upphandling av mat till den offentliga sektorn. Vad beträffar statens del i detta är det upphandlande myndighet som själv sätter upp sina krav gällande vad som ska inhandlas respektive krav som ska ställas på de inköp som görs. 83 (MP): Ska jag tolka det som att regeringen inte har några synpunkter på det utan att det är helt okej att vi här i stiftar lagar om att vi vill att djur ska behandlas på ett visst, förhoppningsvis sjyst, sätt som vi förväntar oss att svenska bönder ska leva upp till men att vi sedan inte har några synpunkter på att våra myndigheter köper in varor som är framställda på ett helt annat sätt, där djuren har utsatts för lidanden som vi inte skulle tillåta här? Är inte det lite dubbelmoral? 84 Landsbygdsminister (C): Per definition är det på det sättet att statliga myndigheter är självständiga. Högkostnadsskydd vid behandling av endometrios 85 (S): Jag vill vända mig till folkhälsominister . Det kändes som tusen knivar i magen, och jag var väldigt trött. Detta sade , , kort innan hon dog. Hon dog i sjukdomen endometrios. Det är en sjukdom som drabbar drygt var tionde kvinna i . Men det är en mycket okänd sjukdom trots att det är så många kvinnor som drabbas. Tack och lov överlever de flesta, men det är ett mycket stort lidande för de drabbade. Det avfärdas ofta som kraftig mensvärk. Många blir också ofrivilligt barnlösa. har det kommit en medicin, Visanne, som hjälper många av dessa patienter. Men tyvärr omfattas den inte av högkostnadsskyddet. Då undrar jag vad regeringen kan göra för att hjälpa dessa kvinnor som ofta har dålig ekonomi, inte minst till följd av sin sjukdom och problem med jobbet kopplat till sjukskrivning. 86 Statsrådet (KD): Dess värre är jag inte rätt adressat beträffande den här frågan; den ligger inom område. Jag skulle vilja be frågeställaren att vid tillfälle kanske upprepa frågan till rätt mottagare. Jag har tyvärr inget svar på frågan och är inte uppdaterad på exakt vad högkostnadsskyddet innehåller. Jag får alltså be frågeställaren att vända sig till berörd minister. 87 (S): I och med att du, , är folkhälsominister tänkte jag att frågan faller inom det området. Kanske finns det någon annan här som kan svara. har ju det övergripande ansvaret. Självklart ska jag ta upp frågan med , men vill jag till regeringen sända signalen att det här är en mycket viktig fråga. Väldigt många är drabbade, och ofta dröjer det länge innan man får en diagnos.