prot · GZ09111 · 2012-05-09 00:00:00 — Man frågar också om svenska medborgare känner till vem som är vår president och vem som är vår utrikesminister i EU. Svaren var ganska talande. Av 132 tillfrågade var det väl egentligen ingen som i praktiken kände till EU-dagen, hade några planer på att över huvud taget uppmärksamma den eller för den delen kände igen vår gemensamma president eller vår gemensamma utrikesminister. Jag misstänker, fru talman, att svaren och kunskapen inte skulle vara särskilt mycket bättre ens här i . Om vi skulle gå runt med en bild på EU:s utrikesminister och fråga riksdagsledamöterna har jag en känsla av att ganska många faktiskt inte skulle veta vem det var. EU-dagen är ett utslag av EU-federalism, och jag tycker att symboliken att hissa den svenska nationens flagga för att fira förflyttningen av makt, demokrati och självbestämmande från till en federal EU-stat är beklämmande och upprörande. Det är en monsterunion som växer fram, en union som skapar problem och sedan försöker lösa dem genom ny lagstiftning som skapar nya problem. På så sätt växer monstret fram och slukar demokrati och självstyre i sin väg. I deras ställen växer det fram en monsterunion som kännetecknas mer av en liten politikerklass med stort avstånd till folket som de representerar och ett omfattande tjänstemannastyre. Detta tar sig så klart uttryck på många olika sätt, även i att människors liv blir detaljstyrda av EU. Federalisterna inom Alliansen, socialdemokratin och försvarar detta detaljstyre av vårt liv i från andra delar av världen med att vi å andra sidan i utbyte får vara med och påverka. Det får dock någon av de federalister som sitter här inne gärna förklara för mig. På vilket sätt kompenseras till exempel en svensk snusare som riskerar att bli av med sitt snus framöver av att han till exempel genom folkvalda EU-parlamentariker från får vara med och påverka fransmännens möjlighet att röka på kaféer? talade tidigare i debatten om den ungerska medielagen. menade att detta är en lagstiftning som kan liknas vid . Jag ska inte recensera deras medielag så beläst är jag inte men jag vet att syftet med den ungerska medielagen är att det ska finnas en instans där man kan pröva medier när man anser att medier på ett oskäligt sätt har smutskastat enskilda individer eller grupper. Det enda vi egentligen kan recensera är utfallet av den ungerska medielagen. tog själv upp det enda exempel där det har fallit en dom, i alla fall som jag har hört talas om. Det var som tillsammans med flera partikamrater i en debattartikel i uppmärksammade att en ungersk tv-station hade fått böta motsvarande . Varför nämnde man inte, men den som tittar lite närmare på fallet upptäcker att den ungerska medielagens såvitt jag känner till enda utfall där någon har bötesbelagts gällde en tv-station som hetsade mot romer i och därmed fick betala för grov, rasistisk hets mot romer. Då undrar jag en sak. Till exempel den svenska bonde som av EU krävs på att ta bort buskar och träd därför att det inte får vara för mycket buskar och träd på betesmarker på vilket sätt menar med flera federalister att han kompenseras av att EU kräver att man ska kunna hetsa mot romer i ? Att romer i ska kunna hetsas mot på grund av påbud från EU på vilket sätt kompenseras de för detta av att en svensk bonde inte får ha buskar på sina betesmarker? Jag skulle bra gärna vilja ha svar på det. EU inte bara detaljstyr våra liv. EU jobbar framför allt övergripande med nya regelverk, lagar och ambitioner som man talar väldigt vitt och brett om gärna på tusentals A4-sidor så att ingen egentligen får inblick i vad det handlar om förrän dessa olika visioner förr eller senare ska börja implementeras bit för bit. Det är ett sammelsurium av papper som är så omfattande att inget parlament i världen sannolikt kan hantera helheten av det. Det är en del av tjänstemannastyret. Jag har några kolleger som i debatten redan har föredragit till exempel hur man på det här viset påverkar arbetsmarknadspolitiken och hur man försöker synkronisera och förändra lagstiftning när det kommer till skatter, brottsbekämpning med mera. Jag tycker att det visar på en respektlöshet mot svenska väljare att regeringen köper detta paket rakt av. Till exempel kan vi se hur svenska väljare har röstat nej till euron, och trots det fortsätter vi att skriva under fördrag som förutsätter att förr eller senare ska gå med i eurosamarbetet. Vi skriver under nya avtal. ska vi in i stabilitetsmekanismen där euroländer, vilket har förbundit sig att bli förr eller senare, alltså ska bli tvungna att bidra med skattemedel till beslut på en federal nivå för att rädda andra länder som krisar av olika skäl. De kanske har varit ansvarslösa med sina statsfinanser, och ska svenska skattebetalare utan något som helst självbestämmande från sida vara med och finansiera dessa lånefester. Inledningsvis ska stödmekanismen ha en budget på . Det motsvarar ungefär svenska statens utgifter . Om vi går tillbaka lite i tiden ser vi att man när man reglerade EMU-samarbetet i slog fast att man inte skulle ha någon stabilitetsmekanism. Det motiverade man med att man såg en risk för att möjligheten till hjälpaktioner skulle minska ländernas eget ansvarstagande för sin ekonomi. Jag tycker att man mot bakgrund av de senaste ett eller två årens utveckling i får säga att de initiala farhågor man hade även inom EU-etablissemanget faktiskt har besannats. Trots detta ska vi nu och pumpa in ytterligare miljarder av svenska skattebetalares medel i ett projekt som bevisligen inte fungerar. Det skapar ekonomiska obalanser och uppmuntrar till ansvarslöshet. Vi sverigedemokrater menar att det är oacceptabelt att underställa svenska skattebetalare ytterligare federal makt över våra egna medel. Vidare skulle jag vilja kommentera de förändringar regeringen stöder när det kommer till den europeiska . Den europeiska inrättades för att man ville främja de europeiska öststater som förut har varit en del av ett kommunistiskt i deras transformation till att bli moderna europeiska marknadsekonomier. Detta är ett initiativ man faktiskt kan tycka är lovvärt. Det berör oss, det ligger i vår närhet och det handlar om att stötta nationer som har blivit förtryckta tillbaka till en europeisk modern kontext. vill man dock utvidga banken och det är något regeringen redan har sagt ja till till att även börja stötta och . Det är lite märkligt, kan man tycka, för en europeisk utvecklingsbank att ägna sig åt utvecklingsarbete i och . I till exempel proposition 2011/12:64 framkommer att banken endast ska bedriva verksamheter i länder som bekänner sig till och har börjat tillämpa principer om demokrati med flerpartisystem, pluralism och marknadsekonomi. Då kan man fråga sig hur förutsättningarna ser ut i och norra . Förvisso kan man tycka att demokratin i alla fall för stunden har fått sig ett litet språng framåt genom den arabiska våren, men vi kan också notera att det med den nyvunna demokrati den arabiska våren har medfört faktiskt är många just värderingar vi betraktar som demokratiska som snarare ser ut att få stryka på foten om religiös pluralism, jämställdhet, särskiljande mellan stat och kyrka och så vidare. Vi ser hur miljontals kristna blir fördrivna på flykt under en etnisk rensning som har kommit som en direkt konsekvens av demokratiseringen som den arabiska våren har medfört. Frågan är hur pass bra och solid grund vi kan bedöma att det finns för att gå in på de premisser som Europeiska arbetar. Utöver att faktiskt tillhör , är en del av , och det finns en naturlig förklaring till varför en europeisk utvecklingsbank går in och försöker utveckla regioner i , finns det här en grundläggande skillnad. Historiskt sett var det i fria europeiska folk som blev ockuperade av främmande makt, blev påtvingade ett totalitärt system, medan den arabiska våren i hög grad visar på motsatsen. Det är folk som har levt under diktaturer, men folkopinionen för ofta snarare med sig mer odemokratiska värderingar när man öppnar ventilen och folkets vilja får komma fram. Det här är en process som vi menar att vi inte kan bidra till. Det må vara så att Alliansen och Socialdemokraterna till att börja med har hjälpt islamister till makten i med militärt stöd och att man nu dessutom vill bidra till deras samhällsbygge och deras vision av hur ett samhälle ska byggas med ekonomiskt stöd. Men det är något som aldrig kommer att gå med på. För att sammanfatta, fru talman, tror vi sverigedemokrater på idén om fria och självständiga demokratier och nationer. Och vi förkastar EU och förkastar EU-dagen. Vi hoppas att vi kommer att kunna se tillbaka på debatter som dagens som en ytterst historisk parentes i historia. I detta anförande instämde och (båda SD). 61 HANS (M): Vad faller en närmast i tanken när man ser på ? Jo, det är en bild som till stor del domineras av en kontinent i kris där många länder har ekonomiska problem och inte minst svårhanterliga skuldbördor. Tillsammans med en handfull andra länder är ett lysande undantag. I en alltmer globaliserad värld där asiatiska tigrar och afrikanska lejon ryter hotfullt kan tanken lätt blir slående att har sett sina glansdagar och att de är bakom oss. I demokratins vagga, , har de etablerade partierna förlorat mark till förmån för extremistpartier vars gemensamma nämnare är att skjuta svåra beslut eller att inte alls bry sig om dem. I många av grannländerna är situationen mindre akut, men läget för framför allt signalerar att den gamla världen i viss mån lever upp till sitt namn. Även inom EU-systemet finns det en air av viss gammalmodighet som inte alltid bidrar till att skapa den utveckling som behöver. Den från svenskt håll hårt kritiserade jordbrukspolitiken är väl det tydligaste exemplet på detta. Men, fru talman, finns det viktiga kvaliteter som alltjämt utmärker . Det bekräftas av en hög utbildningsnivå hos ländernas medborgare och de många världsledande universiteten och forskningsinstitutionerna. Och det är framför allt på detta område som har möjlighet att av egen kraft försäkra sig om framtida konkurrenskraft. Att satsa på nya innovationer, göra smarta och välriktade satsningar inom forskning hör därför till de viktigaste åtgärderna för att långsiktigt skapa en stabilare grund för framtidens tillväxt och för att ta sig ur de stora nuvarande problemen. Ett viktigt steg framåt är Horisont 2020, EU:s nästa ramprogram för forskning, utveckling och innovation. Enligt kommissionens förslag ska ramprogrammet för forskning och utveckling respektive ramprogrammet för konkurrenskraft och innovation ingå. Tillsammans med för innovation och teknik blir detta en helhjärtad europeisk satsning. med en budget på fokuserar främst på att stärka EU-områdets position inom högkvalitativ forskning, en position som ska ta och också satsa på att bevara . Med stora investeringar i viktig teknik och förbättrad tillgång till riskkapital stärks det industriella ledarskapet på innovationsområdet. Därmed kan Horisont 2020 bidra till att lösa några av viktigaste framtidsutmaningar. Forsknings- och innovationsområdet hör till de områden där Europasamarbetet har stor potential att komplettera satsningar på andra nivåer, det vill säga i enskilda länder och i företag. Satsningar på forskning och innovation är av största vikt för att ska klara jobb, tillväxt och utveckling framöver. Några av dessa utmaningar handlar om att utveckla ny teknik för ekologiskt hållbara transporter, förnybar energi och livsmedelsförsörjning. Den kanske största av utmaningar att hantera är de samhällsförändringar som följer av en alltmer åldrande befolkning. EU-samarbetet vilar också på principen om frihandel och öppna gränser. Från regeringens sida betonar man vikten av en väl fungerande inre marknad utan handelshinder. måste vi från svensk sida också verka för att underlätta handel med länder utanför EU och motverka protektionism och byråkrati. Men med en genomtänkt utrikespolitik kan unionen påverka länder i övriga världen i en positiv riktning när det gäller demokrati, mänskliga rättigheter och den ekonomiska utvecklingen. Det är därför glädjande att utrikesutskottet särskilt påpekar vikten av att EU möjligt bör inleda förhandlingar med , , och om fördjupade frihandelsavtal, för det skulle innebära en vidareutveckling av existerande handelsavtal men med krav på utveckling i rätt riktning avseende demokrati och respekt för mänskliga rättigheter. Europasamarbetet erbjuder stora möjligheter för medlemsländerna inom en rad områden. Och att göra rätt saker är viktigt i då många medlemsstater står inför tuffa ekonomiska utmaningar och hanterar en hög arbetslöshet. Att lyckas hålla jämna steg med omvärlden, eller ännu hellre ligga i framkant när det gäller forskning och innovationer, är därför en nyckelfaktor för att kunna stärka konkurrenskraften. Det är med stort intresse som vi kommer att följa det vidare arbetet med bland annat Horisont 2020 och fortsätta känna stolthet över engagemang för ett väl fungerande utbyte av idéer, tjänster och produkter på EU:s inre marknad och över gränserna ut mot omvärlden. Jag ber att få yrka bifall till utskottets förslag och avslag på motionerna. Jag hoppas att jag har hållit mig till ämnet, inte avvikit för mycket och dessutom kanske slutat på minuten. 62 (S): Som väldigt många talare här tidigare konstaterat är det just , , . Lite smärtsamt kan man konstatera att det är länge sedan som det har sett så bekymmersamt ut för det europeiska projektet. Det europeiska projektet håller på att krackelera, även om den mest akuta ekonomiska fasen för tillfället är över. Som väl känt har vi socialdemokrater på olika sätt stött de initiativ som har kommit fram bland EMU-länder och bland andra för att få ekonomi i balans. Men självklart kan man diskutera om alla dessa åtgärder är de bästa, om de är tillräckliga och om det inte behövs fler åtgärder. 23 miljoner människor är arbetslösa i Europeiska unionen. Ungdomsarbetslösheten är skyhög. Det är ett väldigt högt pris som vi kommer att få betala långt fram i tiden om ingenting görs. Man kan välkomna att socialisterna har kommit till makten i . Man kan också välkomna att man nu tar initiativ på Hollandes begäran till ett nytt toppmöte som just ska diskutera tillväxtfrågorna, för hjulen behöver sättas i gång. Efterfrågan behöver faktiskt höjas i . Det går inte att uteslutande driva åtstramningar, som högerregeringar i gör. Man måste också se till att de produkter som tillverkas i får en avsättning och att människor kan efterfråga varor, annars kommer att gå omkull. Det är mycket bekymmersamt att legitimiteten för hela det europeiska projektet av förklarliga skäl håller på att sjunka. Det är väl snart vi i som har högst förtroende för Europeiska unionen. I många andra länder sjunker det som en sten, och det är inte så konstigt. En ekonomi i balans är mycket viktigt, men människor måste också få jobb och kunna försörja sig själva. De olika tendenser som och enskilda länder nu visar är också mycket oroande. Under täckmantel av den ekonomiska krisen genomför man förändringar som man aldrig annars hade kunnat få till stånd. Det handlar om försämringar av arbetsrätten, sänkta löner och så vidare. Det är någonting som vi socialdemokrater aldrig kan acceptera. Vi säger bestämt nej till det nya förslag som kommissionen har presenterat om där konfliktåtgärderna helt plötsligt ska bli proportionerliga. ska kunna gå in och säga om fackföreningsrörelsen i ett land har rätt att vidta de konfliktåtgärder man vill vidta. Det här är helt oacceptabelt. Vi socialdemokrater tycker att vi måste hävda varje lands rätt och sätt att organisera arbetsmarknaden. Vi har kollektivavtal i . Det är någonting som har visat sig vara mycket framgångsrikt. Det kommer vi verkligen att slå vakt om. Jag står självfallet bakom alla reservationer i betänkandet, men för att vinna tid vill jag yrka bifall endast till nr 3 och nr 31. 63 (SD): Jag såg väldigt mycket fram emot den här debatten innan den ägde rum. Jag såg framför allt fram emot en diskussion om ett bättre . Så här i slutet av debatten känner jag mig däremot mest bara upprörd. Jag känner mig upprörd eftersom det enbart har varit en debatt och ingen diskussion. Vi har inte diskuterat vad som är bäst för . Vi har diskuterat vad som är bäst för . Det är snarare så att flosklerna fullkomligt har haglat här i kammaren . Man pratar om fred och samarbete. Det samarbete man talar om handlar inte bara om de politiska områden som vi redan har flyttat över till , utan det handlar också om att vi ska flytta över finanspolitiken, utbildningspolitiken, försvarspolitiken, arbetsmarknadspolitiken och socialpolitiken till . EU:s demokrati består av av befolkningen och 14 länder. Det är de som avgör vad vi ska tycka här i . Det tycker den här kammaren är riktigt. Det tycker jag är felaktigt. Inte ens , som utmålar sig som ett EU-kritiskt parti, står upp för sina ideal. Det såg vi tydligt i debatten tidigare, och det ser vi tydlig . Det finns ingen vänsterpartistisk representant här. Det är faktiskt så illa att jag undrar om majoriteten av riksdagsledamöterna ens känner till skillnaden mellan ministerrådet och . Vi hörde tidigare Socialdemokraternas företrädare som uppenbarligen inte kände till att vi kommer att votera om en fördragsändring . I stället lyfter man gärna fram att EU har blivit mer demokratiskt. Vi har medborgarinitiativ, vilket innebär att en miljon människor måste skriva under uppropslistor för att driva igenom frågor. Man har subsidiaritetsprövningar som kräver att tio länder säger ifrån. Det har aldrig hänt tidigare. Jag skäms över inställning till den svenska demokratin. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under 16 §.) 6 § Tillämpning i fråga om av lagen (1996:95) om vissa internationella sanktioner Föredrogs utrikesutskottets betänkande 2011/12:UU18 Tillämpning i fråga om av lagen (1996:95) om vissa internationella sanktioner (prop. 2011/12:128). Förste vice talmannen konstaterade att ingen talare var anmäld. (Beslut fattades under 16 §.) 7 § Genomförandet av EU-direktivet om mänskliga organ avsedda för transplantation Föredrogs socialutskottets betänkande 2011/12:SoU19 Genomförandet av EU-direktivet om mänskliga organ avsedda för transplantation (prop. 2011/12:95). Förste vice talmannen konstaterade att ingen talare var anmäld. (Beslut fattades under 16 §.) 8 § Nya faktureringsregler för mervärdesskatt m.m. Föredrogs skatteutskottets betänkande 2011/12:SkU18 Nya faktureringsregler för mervärdesskatt m.m. (prop. 2011/12:94). Förste vice talmannen konstaterade att ingen talare var anmäld. (Beslut fattades under 16 §.) 9 § Överklagande av vitesföreläggande i fastighetstaxeringen och genomförande av direktiv på skatteområdet Föredrogs skatteutskottets betänkande 2011/12:SkU19 Överklagande av vitesföreläggande i fastighetstaxeringen och genomförande av direktiv på skatteområdet (prop. 2011/12:96). Förste vice talmannen konstaterade att ingen talare var anmäld. (Beslut fattades under 16 §.) 10 § Utlåning till Föredrogs finansutskottets betänkande 2011/12:FiU41 Utlåning till (prop. 2011/12:119). 64 (SD): Jag börjar med att yrka bifall till reservation. , efter den ekonomiska kris som vi upplevde då, var vi i , som i resten av och en stor del av världen, överens om vikten och behovet av en självständig penningpolitik och en oberoende riksbank som kunde sätta styrräntan. Trots det har ett flertal länder i vår närhet, genom EMU-samarbetet, frångått just de här så viktiga principerna. Bara har de avskaffat sitt oberoende och låter i stället ECB sätta räntan och penningpolitiken underkasta sig . För del kunde man till exempel se konsekvenserna i den fastighetskris som de upplevde när det snarare fanns ett behov av att höja räntan för att hålla nere utvecklingen eftersom det fanns risk för en bostadsbubbla. Men det fanns andra behov i andra delar av euroområdet. Det fanns andra regioner som hade ett behov av en sänkt ränta, och därmed bidrog euron snarare till att blåsa upp den här bubblan. Dessutom har hållit sig med oansvariga statsfinanser . Sammantaget är det uppfattning att det inte är vårt ansvar att andra länder väljer att ha oansvariga statsfinanser och underkastar sig en penningpolitik som de själva bara har förkastat genom att gå med i euron. Med de här riskerna som grund ser vi inte heller att kreditrisken är värd att ta till den ränta som det rör sig om för de aktuella lånen. Det är inte värt att äventyra i skattemedel genom de här lånen. Därför yrkar jag som sagt bifall till reservation. 65 (V): Jag börjar med att yrka bifall till reservation. Jag vill också vara mycket tydlig med att gärna lånar ut pengar till andra länder i en mycket svår situation. Det vi däremot inte kan göra i det här fallet är att ställa oss bakom de kriterier man har satt upp för att få ta del av det här lånet. Det gör mig lite orolig att se att det finns väldigt många partier som tycker att det är helt rimligt att vi ställer krav på andra länder enligt följande: Enligt det här avtalet som ska uppfylla för att få ta del av lånet ska förbinda sig att sänka minimilönerna och reformera kollektivavtalen, och det ska ske i samråd med kommissionen. Dessutom förbinder man sig att skära i arbetslöshetsförsäkringen och genomföra sanktioner mot arbetslösa för att garantera ett aktivt arbetssökande. ska dessutom privatisera sjukvården, apoteken och elmarknaden samt säga upp anställda i välfärden och sänka deras pensioner. Är det så att har bedrivit en osund finanspolitik? Har haft osunda statsfinanser? Var det detta som var problemet som orsakade att hamnade där man hamnade? Svaret är nej. var ett ekonomiskt mycket välskött land med en mycket låg stadsskuld på . Man hade överskott i statsbudgeten . Men det gjorde var att garantera de sju stora bankernas verksamhet, vilket i sin tur ledde till katastrof. Man fick ett budgetunderskott på av bnp, och helt plötsligt hade man en statsskuld på . De hade inte för stora offentliga utgifter, det vill säga de hade inte för många anställda i välfärden eller för höga löner. Det var inte det som var problemet, utan det var att man gick in och räddade sin banksektor. Det var det som var det grundläggande problemet. Jag tycker att det här är ett väldigt tydligt exempel på hur det ser ut runt om i där man gång på gång försöker få det till att det är osunda statsfinanser som ligger bakom krisen när det oftast är valutaunionens uppbyggnad som har orsakat hela krisen. är ett sådant exempel, är ett annat. Man har dragit ned de offentliga utgifterna väldigt kraftigt och inskränkt fackliga rättigheter och kollektivavtal fast det egentligen är på den privata sidan som man har en hög skuldsättning eller man har gått in och räddat banker. I fall går 7 av i de olika räddningspaket som sätts in just till att rädda banker, och så är också fallet i . Det är därför vi inte kan ställa oss bakom de här lånekraven för del. Vi hade gärna lånat ut pengar. Vi var del i de förhandlingar som pågick, men när vi fick se de slutliga villkoren för att ta del av det här lånet kunde vi inte vara med längre, för vi tycker inte att det är rätt att inskränka fackliga rättigheter. Vi tycker inte att det är rätt att gå in i andra länders kollektivavtal. Vi tycker inte att det är rätt att sänka löner som redan är låga, och vi tycker inte att det är rätt att kräva att andra länder ska privatisera sjukvård, apotek eller elmarknad. Därför har vi motionerat om ett annat alternativ, och jag yrkar bifall till vår reservation. 66 (M): Låt mig börja med att yrka bifall till förslaget i betänkandet och poängtera att sex av partier står bakom förslaget. ska fatta beslut om ett bilateralt lån till . Bakgrunden är att när den irländska staten fick svårt att finansiera den kraftigt stigande statsskulden begärde man ett internationellt finansieringsstöd. Då slöts en överenskommelse om ett stödpaket på mellan den irländska regeringen, EU, ECB, alltså den , och . Vid ett möte i lovade också , och att sammanlagt låna ut till .