prot · H00919 · 2012-11-06 00:00:00 — Jag har sagt det en gång förut i kammaren, och jag säger det en gång till: är förmodligen den siste socialliberalen. Jag fick inte svar på vad det är som är så fantastiskt bra med fas 3. Det var ingen som kommenterade det. Däremot blev jag glad när frågade mig om jag ska lova dem jobb . Ja, det ska jag göra. Ta bara exemplet med alla föreningar som har inskrivna i fas 3 och vårt förslag med föreningsjobben! Det är fantastiskt bra. De får kollektivavtalsenlig lön till , och de gör stora insatser i föreningarna. Det är jättebra. De kan konsumera mer, och de känner att de gör ett riktigt jobb. Jag känner en som är inskriven i fas 3 som inte får säga till föräldrarna på skolan att han är vaktmästare, för han är bara inskriven i fas 3. Då är det bättre att ta vårt förslag i utskottet när vi ska behandla det, , och se till att vi kan erbjuda dessa människor föreningsjobb till riktiga löner. Vad är det alltså som är bra med fas 3? Ni har möjligheten här. Förmodligen kommer i sitt sista inlägg att säga någonting konkret som jag kan förmedla till dem som kommer och hälsar på här i . Att vi sänker bolagsskatten och att det då blir jobb tror jag inte att de tar till sig riktigt. Det är en långsiktig sak. Inte heller detta med att alla ska ha sin egen individuella handledning eller sitt eget program tror jag att de tar till sig så mycket, eller att några av dem eventuellt kan få utbildningsinsatser. Tala om vad som är bra! 104 (M): Jag vill bara återknyta och poängtera att det faktiskt var ord att vi har en obefintlig arbetsmarknadspolitik. Det menar han, och tydligen har han talat med väldigt många som tycker det. Jag tycker fortfarande att det är oseriöst av en ledamot i arbetsmarknadsutskottet när han vet att vi i bnp-mått räknat kanske har en av högsta satsningar på arbetsmarknadspolitik. Sedan kan det tyckas vara för lite, men att det är obefintligt tycker jag inte är riktigt seriöst. Människor kan uppleva det olika, absolut, men var det som sade det. Jag hann inte säga det tidigare, men jag tycker att har en poäng när hon lyfter fram rekryteringsproblematik. Det är egentligen någonting vi kan prata väldigt länge om; det är naturligtvis en utmaning att finna matchning på arbetsmarknaden. Om vi ska problematisera lite tror jag att det naturligtvis handlar väldigt mycket om motivation. Jag vet att Socialdemokraterna förespråkar utbildningskontrakt för unga att mer eller mindre tvinga unga att läsa. Jag tror att vi ska motivera dem att läsa och försöka motivera dem att läsa de utbildningar där de faktiskt kan få jobb. Jag tror att det är viktigt att de utbildningar som efterfrågas av företag finns. Så är det . Det handlar dock just om matchningen, att unga och arbetslösa verkligen söker sig till de utbildningar där jobben finns. Sedan är det precis som arbetsmarknadsministern sade inte så enkelt att motivera den som har varit långtidsarbetslös länge att studera vidare och gå vidare på sin väg. Där måste vi hjälpa. Jag vill snabbt säga att det finns någonting som regeringen införde 2010 som heter kompetensplattformar. Det tror jag är otroligt viktigt. Det är på den lokala och regionala nivån man faktiskt kan jobba med att koppla ihop de utbildningar som finns med de lokala företagen. På lokal nivå vet man nämligen vilka behov som finns. I län har vi ett fantastiskt sådant arbete med mäklare som är ute på företagen och ser vilken utbildning som behövs just på ditt företag, och så kopplar man ihop och skapar snabba eller längre utbildningar. Det finns fullt av detta runt om i landet. Det finns väldigt goda chanser att fortsätta utbilda sig. Kompetensplattformarna i kombination med att hitta motivation för människor att läsa vidare tror jag är otroligt viktigt både för den som är korttidsarbetslös och för den som är långtidsarbetslös. Möjligheterna finns, fru talman! 105 (M): Jag tror att vi alla som sitter i denna kammare är överens och har stora sympatier med dem som drabbas arbetslöshet. Jag tror inte att det finns någon motsättning där. Jag tror att vi alla här inne vill göra allt vi kan för att underlätta för dem som drabbas och framför allt vidta åtgärder som faktiskt skapar det där nya arbetstillfället. Då tycker jag dock att det är på sin plats att man är ärlig i debatten och att man faktiskt ser helheten. Det är det som lite är problemet med Socialdemokraternas argumentation, att man isolerar sig ifrån helheten och inte vill ta hela debatten. Det finns inget för eller emot arbetslöshet, utan debatten ska handla om hur vi skapar det nya arbetstillfället. Det är där Socialdemokraterna får sitt stora problem. och jag fick lära oss att det finns en bred enighet i forskarkåren om korrelationen mellan a-kasseersättningen och arbetslösheten. Det är klart att de nya arbetstillfällena inte skapas med en socialdemokratisk politik där man riktar insatserna på mer av bidrag och mer av kostnader för företagen. Det är nämligen det vi vill skapa. Vi vill skapa konkurrenskraft och nya arbetstillfällen i . Det är det som kan hjälpa den arbetslöse. Det är ingen som tjänar på att det blir fler arbetslösa. Jag tycker att vi måste ha en ärlighet i debatten och att vi måste diskutera hela bilden. Annars blir det ingen seriös debatt. 106 Arbetsmarknadsminister (M): Jag tackar för denna interpellationsdebatt. Ja, det är mycket riktigt, alla som kan och vill ska arbeta. Jag tycker att det är jätteviktigt att vi försöker göra allt vi kan för att människor ska hitta ett arbete utifrån hans eller hennes arbetsförmåga, antingen den är stor eller liten. Då krävs det förstås väldigt mycket insatser. Det här är nämligen ingen lätt match, speciellt inte när företag varslar och säger upp medarbetare. Då är det ännu svårare för dem som är långt ifrån arbetsmarknaden och för dem som har varit arbetslösa i genomsnitt sju . Det är vad det handlar om för dem som är i sysselsättningsfasen. Vi såg att de hade fått för lite hjälp. Därför har vi utökat möjligheterna för dessa personer att få en relevant arbetsmarknadsutbildning eller praktik. Men i stället för att vara utanför, gömd och glömd är det bättre att vara hos en seriös anordnare och få en meningsfull sysselsättning. I den gruppen personer är det väldigt många som förknippas med en eller flera riskfaktorer och som arbetsgivarna har extra svårigheter att vilja anställa, trots att vi har gjort det väldigt förmånligt. Jag vet inte om har någon påverkan i lokalpolitiken, men det är väl alldeles utmärkt att alla de som är från hemkommun blir anställda av kommunen i form av visstidsanställning eller tillsvidareanställning till den låga kostnad som jag tror att kommunen kan bära, det vill säga ett par . Så flyttar man de här personerna in i arbete och gemenskap. Alla som vill och kan arbeta ska få göra det. Det är det som regeringens hela satsning i budgeten syftar till att stärka och bygga starkt. I stället för att satsa uppemot jag vet inte vad Socialdemokraterna landar på 10 miljarder i höjda ersättningar till dem som inte arbetar lägger vi det på en aktiv arbetsmarknads- och näringspolitik. Det tror jag i grunden gynnar dem som är långtidsarbetslösa betydligt mycket bättre än att få ett par hundralappar mer för stunden. Vi måste se till att de får ett arbete. Överläggningen var härmed avslutad. 16 § Svar på interpellationerna 2012/13:34 och 41 om krav på en aktiv näringspolitik 107 Arbetsmarknadsminister (M): har frågat näringsministern vilka satsningar regeringen förbereder för att stärka näringslivsklimatet och om regeringen är beredd att införa en modell för korttidsarbete. Frågan har överlämnats till mig. har frågat mig vilken beredskap regeringen har för att möta en kommande varselvåg och om regeringen har någon beredskap att öka på stimulansåtgärder för den inhemska konsumtionen, exempelvis ökat bostadsbyggande, mer investeringar och dylikt. Jag väljer att besvara båda interpellationerna i ett samlat sammanhang. Regeringen är naturligtvis bekymrad över den senaste tidens varsel, och vi följer utvecklingen noggrant. Det är inledningsvis viktigt att komma ihåg att alla varsel inte leder till uppsägningar, eftersom många varsel tas tillbaka. Alla uppsägningar behöver i sin tur inte heller leda till arbetslöshet. Regeringen har i budgetpropositionen föreslagit en mängd åtgärder för att möta den svaga konjunkturutvecklingen. I budgeten satsar regeringen ytterligare som stärker svensk ekonomi på lång sikt och som stöder återhämtningen i ekonomin. Det handlar om reformer för att öka möjligheterna att driva företag och stärka svensk konkurrenskraft, bland annat en sänkning av bolagsskatten och införandet av ett investeraravdrag. Budgetpropositionen innehåller även förslag för att förbättra tillgången på bostäder, genom att öka både utnyttjandet av det befintliga bostadsbeståndet och nybyggnationen. Regeringen har också presenterat såväl en forsknings- och innovationsproposition som en infrastrukturproposition. Även dessa insatser stimulerar jobb och företagande runt om i . hänvisar till den utredning som pågår i kring hur ett system för korttidsarbete skulle kunna utformas. Med detta avses ett statligt subventionerat trepartssystem som syftar till att bevara arbetstillfällen vid företag som möter en vikande efterfrågan genom att de anställda tillfälligt går ned i arbetstid och lön. Ett system med korttidsarbete är bara tänkt att aktiveras då en mycket svår kris slår mot . Uppdraget ska redovisas . Naturligtvis måste konsekvenserna analyseras innan ett sådant system kan införas. Regeringen har i budgetpropositionen också lämnat flera förslag för att motverka att arbetslösheten biter sig fast. De arbetsmarknadspolitiska insatser som görs tidigt i arbetslösheten föreslås tillfälligt förstärkas. Det ska bland annat ske genom fler praktik- och utbildningsplatser avsedda för personer som riskerar långtidsarbetslöshet. Även i samband med budgetpropositionen genomfördes satsningar för att förhindra långtidsarbetslöshet. Det innebar bland annat förstärkt förmedlingsstöd, ökad uppföljning av arbetslösas arbetssökande och vissa programinsatser. Dessa satsningar kommer att fortsätta och följas upp . Det är Arbetsförmedlingens uppdrag att se till att de medel som myndigheten förfogar över fördelas så att de gör bäst nytta. Arbetsförmedlingen har stor erfarenhet av att hantera varsel och har väl upparbetade rutiner. 108 (S): Tack, arbetsmarknadsministern, för svaret, även om jag inte är så nöjd med det, men det kanske inte ministern hade räknat med heller. Bakgrunden till att jag lade fram min interpellation om varselvågen i är att jag blev kontaktad av såväl företagare som fackliga organisationer i länet då de påvisade problematiken med andelen varsel. Antalet varsel har fördubblats mot tidigare. Totalt var det 551 som varslades jämfört med 246 . Vi är ett län som har väldigt mycket tillverkningsindustri, men det gäller inte bara tillverkningsindustrin utan även logistikföretag, byggsektor och annat. Man är naturligtvis orolig för att mista sitt jobb, och det är en del i det hela. Men det handlar också om omställningsåtgärder: Vad kan vi göra för att stimulera den svenska marknaden? Jag har fått svaret av ministern där hon pekar på den budgetproposition som regeringen har lagt fram och de stimulansåtgärder som man har däri. Det finns säkert en del saker där som är bra i den här delen och som kan ge stimulans. Men frågan är om det kommer att göra det på kort sikt, för här pratar jag om åtgärder på kort sikt. Det är nu de behövs. Jag tror att kommer att återkomma till korttidsjobben i sin interpellation, så jag tänker inte gå in så mycket på det. Korttidsjobben är naturligtvis ett sätt att försöka rädda sysselsättningen. Men min fråga kvarstår: Vad har ministern för recept på kort sikt? Vad ska jag säga till mina kamrater och väljare hemmavid, både företagare och fackföreningsmän och fackföreningskvinnor? Vad gör regeringen för satsningar på kort sikt för att stimulera den svenska marknaden? Infrastrukturinvesteringar är vällovliga, och även om jag har en annan uppfattning om höghastighetståg, det är en annan fråga, tycker jag att det ändå är en satsning i rätt riktning. Det är sådant som tar tid. Det tar säkerligen ungefär från det att man börjar planera till att man kan genomföra en väginvestering om den inte är planlagd tidigare. Jag kommer från en kommun där vi har väntat på en investering, och har den kommit. Den har varit planlagd , och just nu byggs det för fullt. Det är alltså väldigt långa ledtider med överklaganden och allt vad det innebär. Frågan kvarstår till ministern: stimulansåtgärder på kort sikt har ni som kan ge effekt på framför allt den inhemska marknaden? 109 (S): Tack, arbetsmarknadsministern, för svaret! Jag tycker alltid att det är trevligt och stimulerande att debattera med arbetsmarknadsministern, men jag hade hoppats att få diskutera den här interpellationen med näringsministern. blir det inte så, och det får jag anpassa mig till. har den första regeringen i historien, förmodligen den enda i världen, som sänker utbildningsambitionerna. Regeringen skär ned på gymnasieskolan och minskar antalet högskoleplatser. Skolminister och utbildningsminister pläderar för en ettårig gymnasieskola. Den här vägen är en eländesväg som inte kommer att leda till att vi lyckas hantera matchningsproblematiken. Näringslivspolitik och arbetsmarknadspolitik hänger intimt samman med utbildningspolitik. Att den här regeringen så fullständigt har misslyckats på de här områdena hänger naturligtvis samman med det. I stället måste höja kompetensen. Vi måste vara världsledande när det gäller nivån på utbildningen. Det är vårt näringsliv som ställer det kravet. Man vill ha bättre utbildad arbetskraft för att kunna fortsätta konkurrera på världsmarknaden. har flera tunga besked lämnats om forsknings- och utbildningsjobb som kommer att lämna . har vi en regering som har lagt ned samarbetsprogram och skjutit upp eventuella insatser för jobb och som inte verkar förstå vilka fördelar den svenska modellen har gett . När kunskap blir till nya produkter, tjänster och processer skapas värde och sysselsättning. Det kan ske inom ramen för den privata sektorn och den gemensamma sektorn, och framför allt behöver utveckling och innovation i högre grad ske i samverkan. Inför den förra krisen diskuterade parterna. Det var på den förra näringsministerns uppdrag. Då tillsatte man samordningsmän som skulle utreda förslag för att hantera krisen. Det här var 2008. Det är alltså . Man kom fram med en mängd förslag, och ett av förslagen som framfördes av de här samordningsmännen och som även arbetsmarknadens parter ställde sig bakom handlade om att hitta ett system för en trepartssamverkan där man kunde utbilda arbetskraften i stället för att säga upp folk. Där kommer utbildningen tillbaka som den drivande frågan för att hantera de utmaningar som står inför. I stället för att säga upp folk skulle man utbilda folk, och när konjunkturen vände skulle man ha arbetskraften bättre och kunna gå vidare i stället för att stå utan den. Det här gjorde man efter exempel från andra länder som provat den här metoden, bland annat . Där har man räddat en stor mängd arbetstillfällen, och det har gjort att den tyska industrin har stått mycket bättre för att klara sig och gå vidare. Det här förslaget lades alltså fram . Jag kan ha en viss respekt för att den här typen av förslag behöver utredas och analyseras, men förkastade man det här förslaget, stack huvudet i sanden och hoppades att man aldrig mer skulle hamna i en kris. är vi där, och ska regeringen starta om på nytt, analysera och utreda. Vi tycker att detta är lite sorgligt. Vi tycker att det är bortkastad tid. Vi tycker att det är bevis på en ineffektiv handläggning av den här frågan från regeringens sida. finns det anledning att återigen ta fram det här förslaget och försöka få upp det på bordet. Vi socialdemokrater är beredda att hantera det och snabbehandla det så att vi står redo om det här förslaget behöver sättas i verket och så att vi inte återigen missar den här chansen. 110 Arbetsmarknadsminister (M): Tack för interpellationerna! Det är bekymmersamt, , speciellt för industrityngda län som till exempel . Jag var nere i , och där har man också många underleverantörer till exportsektorn. Det är många logistik- och tillverkningsföretag som just nu varslar på grund av en dämpad efterfrågan. Då är det viktigt att stimulera den inhemska marknaden. Den jobbtillväxt som vi har haft , med drygt 220 000 fler sysselsatta, handlar nästan uteslutande om privat tjänstesektor. Det är där jobben har vuxit till, och det är där vi måste fortsätta att stimulera ekonomin, till exempel genom fler RUT-jobb, fler ROT-jobb och det som växer fram inom restauranger, cateringverksamhet och den typen av tjänster där man köper det som inte kan flytta utomlands eller som inte är så beroende av efterfrågan från andra länder. Där stimulerar vi ganska mycket, och det kommer vi också att fortsätta med. Dessutom har vi jobbskatteavdraget som har gjort att människor har råd att konsumera. Man har mer pengar kvar i plånboken. Sedan görs det också satsningar på fler företag och bättre förutsättningar för små företag inom till exempel . Det handlar om utvecklingscheckar, mentorprogram och kapitalförsörjningsinsatser. Jag tror också att det är mycket viktigt att företagen har låga kostnader för att anställa. Där menar regeringen att de sänkta arbetsgivaravgifterna spelar en viktig roll. Jag vill rekommendera att läsa budgetpropositionen. Det är väldigt lätt att stå här och säga att regeringen skär ned på utbildning. I själva verket satsar regeringen på mer utbildning. Det ligger mycket i att man måste rusta befolkningen så att människor kan ta lediga arbeten. Jag läser högt ur budgeten . Det satsas tillfälligt på utbildningsplatser med 9 500 platser på yrkesvux, 2 000 platser på lärlingsvux, 1 500 platser på , 4 200 platser på universitet och högskolor, 200 fler platser på ingenjörsutbildningen och 1 000 platser på folkhögskolan. Det är i någon mening ett bevis på att regeringen satsar på utbildning. är det en satsning på 5,2 miljarder. Problemet med dem som är arbetslösa är att de i stor utsträckning har en låg utbildning. Många ungdomar vill inte heller gå tillbaka till skolan, i alla fall inte just . Vi kan ändå se att Arbetsförmedlingen har nått ganska bra resultat genom den motiverande folkhögskolesatsningen. I den mycket svårmotiverade gruppen är det ändå ett relativt bra resultat när det gäller återgång till arbete eller studier. Trots att det finns en utbildningspremie i form av ett förhöjt studiebidrag på i bidragsdel är många ungdomar inte intresserade av skolan utan vill hellre ut och arbeta. Därför tror vi att det är oerhört viktigt att arbetsgivare har lägre kostnader för att anställa dessa ungdomar och att de rustas med olika insatser. I mitt nästa inlägg ska jag säga någonting mer om korttidsarbete och det samtal som vi för med arbetsmarknadens parter. 111 (S): Tack för svaret när det gäller den inhemska stimulansen. Om jag tolkar arbetsmarknadsministern rätt är svaret jag ska ge till de östgötar som väntar på besked att regeringen satsar på att stimulera tjänstesektorn. Man satsar på att stimulera via och och möjligtvis jobbskatteavdraget för att öka den inhemska konsumtionen. Jag tycker inte att det riktigt räcker. Jag blev mycket förvånad när regeringen lade fram sin budgetproposition eftersom det inte fanns någon stimulansåtgärd, eller i alla fall väldigt lite stimulansåtgärder, när det gäller bostadsbyggandet. Det fanns en unik möjlighet att stimulera exempelvis byggandet av fler hyresrätter. Vi har en mycket stor bostadsbrist i landet. Man skulle kunna satsa på allmännyttan och klimatneutrala bostäder. Jag tror att arbetsmarknadsministern har läst det, men jag tänker ändå påpeka att i Socialdemokraternas alternativa budgetförslag har vi lagt 1 miljard för att öka bostadsbyggandet och dessutom ungefär 450 miljoner för satsningar på klimatanpassade bostäder. Det är åtgärder som kan gå mycket snabbt. Ofta finns det planlagd mark för bostäder ute i kommunerna, och i varje fall kan man säkerligen snabba på processen när det gäller bostadsbyggandet. Jag tycker att det var ett bekymmer att regeringen inte hade mer satsningar på bostadsbyggandet i budgetpropositionen. Vi får rapporter om behovet av att bygga bostäder. Jag tycker faktiskt att det är lite tunt att lämna beskedet att det är tjänstesektorn som ska öka. Det är den som stimuleras via och , och jobbskatteavdraget ska öka den egna konsumtionen. Jag tror inte att det håller riktigt. Jag tror att det är mer och vassare besked som man önskar när det gäller tillverkningsföretag, underleverantörer och byggföretag. Till och med byggföretagen har börjat varsla . Det har vi sett rubriker om. Det har varit så över hela landet och inte bara i . I nästa inlägg från arbetsmarknadsministern vill jag nog gärna höra något mer om satsningar för att kunna leverera. 112 (S): Arbetsmarknadsministern säger att man gör stora satsningar på utbildning. Det har ju efterlysts att det ska vara sans i debatten, och ska man ha någon sorts sans i den här debatten är problemet att man först har skurit ned kraftigt och sedan puttat in lite. Sammantaget är det en sämre utbildningsambition hos den här regeringen. Det är viktigt att hålla i minnet. Har man dessutom en vice statsminister och utbildningsminister som pläderar för en ettårig gymnasieskola kan man inte hävda något annat än att detta är sänkta utbildningsambitioner. Även om man tillfälligt återställer en del av neddragningarna drabbar det totala resultatet nu , och det riskerar att drabba oss även långsiktigt när vi tappar möjlighet att vara världsledande och konkurrera med kvalitet, innovationer och utveckling och i stället ska försöka konkurrera med någon sorts låglönepolitik som regeringen står för. Det är klart att det här är bekymmersamt. Om jag förstod arbetsmarknadsministern rätt sade hon att många ungdomar inte är intresserade av att studera utan hellre vill jobba. Då skapar arbetsmarknadsministern illusionen om att valmöjligheten finns. Det är ett konstigt resonemang från arbetsmarknadsministern som sänder felaktiga signaler. Bekymret för oss är att när vi analyserar ungdomarnas situation konstaterar vi att den absolut största enskilda, gemensamma faktorn för långtidsarbetslösa ungdomar är att de saknar till exempel gymnasieutbildning. Det är utbildning som är lösningen för att de ska kunna jobba. Då måste man som en ansvarsfull politiker i en ansvarsfull regering göra klart för ungdomarna att om de vill jobba får de först utbilda sig. Att man inte vågar eller orkar ta det ansvaret är självklart en orsak till att utbildningspolitiken, arbetsmarknadspolitiken och näringslivspolitiken har havererat, eftersom de här frågorna hänger så tätt samman. Om vi har en regering som nöjer sig med att det finns ett antal ungdomar som tror att de har ett val mellan att utbilda sig och att arbeta är det här landet ganska illa ute. Vi socialdemokrater har en helt annan inställning när det gäller det här med krav och rättigheter. Man kan ställa krav på samhället. Man har också skyldighet att medverka. Som medborgare har man skyldigheter och rättigheter. Vi socialdemokrater är inte rädda för det. Vi står för det, för vi vet att det är helt nödvändigt. Man kan inte jamsa och säga att ungdomarna inte är intresserade. Den typen av jamsande, fru talman, leder inte framåt utan bakåt. 113 (M): är bekymrad över varselvågen. Hur ska vi bemöta den? Låt mig börja med att påpeka att varsel inte är detsamma som uppsägning. Jag håller med om att det är bekymmersamt. I mitt hemlän kan man se på pappersbruket i att detta sker. Jag blir därför förvånad över Socialdemokraternas politik då man punkt för punkt, även här i kammaren , vill riva upp arbetslinjen. Höjd skatt, som Socialdemokraterna föreslår, är skadligt för jobben.