prot · GZ09113 · 2012-05-11 00:00:00 — Jag tror personligen att vi måste utveckla nya kapaciteter för att möta den här typen av hot. Men som vi säger det behöver vi också stärka vår försvarsförmåga, som ligger i försvarsreformen. Den har om man ska tala klarspråk varit alltför låg . Låt oss inte välja, utan låt oss försöka göra båda sakerna! 87 Försvarsminister (M): Jag skulle vilja inleda med att fundera över den lätt absurda tanke som framför, att vi skulle ha ett militärt försvar som är som en egen, isolerad ö utanför resten av samhället. Så ser jag det inte alls. Det är delar som är helt beroende av varandra. De måste kunna understödja varandra beroende på vilken kris det handlar om. Även om det handlar om ett rent militärt angrepp säger det sig självt att det är hela samhället som måste vara berett att på olika sätt anpassa sig, stödja och finnas bakom. Det kanske inte var så menade, utan självklart är vi helt beroende av varandra. Ett militärt försvar kan aldrig fungera utan ett samhälle bakom sig. Men för att gå tillbaka till huvudfrågan om hur, som ställer: Hur ska vi då möta hoten? Med risk för att gå tillbaka till något som vi känner igen vill jag påminna om att vår säkerhet är starkt kopplad till omvärlden och framför allt till våra närmaste grannländers och säkerhet i stort. Om vi börjar i det stora: bygger säkerhet tillsammans med andra länder. Vi ska vara med och ta ansvar för säkerheten i genom att stödja andra EU-länder eller nordiska länder om de utsätts för katastrofer eller olika former av angrepp. Ett sådant åtagande är det mest grundläggande uttrycket för europeisk solidaritet. Därför är det en naturlig utveckling av vår säkerhetspolitiska linje. Den säger också att vi ska ha förmåga att ta emot militär hjälp och annan typ av hjälp av andra länder när hotas. Solidaritetsförklaringen täcker ett brett spektrum av händelser det är poängen. Det är allt från allvarliga civila olyckor, naturkatastrofer och terrorangrepp till just militära kriser och angrepp. Går man till hur det ser ut i vårt närområde ser man dynamiken i närområdet och utvecklingen i . De är centrala faktorer för säkerhet. Precis som jag tror att FOI sade i sin rapport är utvecklingen i svår att förutsäga. Men helt tydligt är att de står inför betydande utmaningar och att vi ständigt behöver följa både den politiska utvecklingen och den militära utvecklingen. Bedömningen är ändå att utvecklingen i närområdet och vår omvärld kräver att vi har ett starkt försvar med hög tillgänglighet. Då blir vår militära förmåga och vårt militära agerande en viktig faktor för den säkerhetspolitiska stabiliteten i området, särskilt då flera länder nära oss just nu planerar för reducerade försvarsanslag. Vår solidaritetsförklaring ställer också nya och delvis kanske högre krav på att ska kunna ge och ta emot stöd. Vi säger också att förmågan att genomföra fredsfrämjande insatser ska öka. Men jag vill ändå vara klar och tydlig och säga att säkerheten i närområdet inte främst handlar om militära hot, utan i närområdet ser vi miljöhot, riskfyllda energitransporter på och störning av handelsflöden som skulle kunna leda till svåra påfrestningar för . Där har vi ett utmärkt exempel på hur vi har ökat samarbetet mellan länderna i för att kunna bemöta de breda hoten genom luftövervakning, gemensam sjöövervakning, sjöräddning, miljösamarbete och utbyte av information. Det säkrar att vi är bättre förberedda om en katastrof eller olycka skulle äga rum. Just den samverkan mellan myndigheter och nationer är helt avgörande. Vi kan återkomma till det. 88 (MP): Min poäng, försvarsminister , var just att det civila samhället och Försvarsmakten är helt beroende av varandra. uttryckte att vi måste ha både och, men grejen är att vi har en ekonomi. Även om regeringen tillför några kronor till kommer ekonomin att sätta gränser för vilket försvar vi kan ha. Då måste vi få välja, precis som man får göra på andra områden och i sin privatekonomi. Man kan inte köpa allting. Den intressanta frågan blir då vad regeringen och Försvarsmakten ska satsa på. Blir det traditionellt försvar? Vi ska inte ha en JAS-diskussion, men gör man den satsningen på 3040 miljarder får det såklart konsekvenser för annan verksamhet i Försvarsmakten och kan slå ut materielanskaffning eller något annat. Ytterst handlar det om vilken försvars- och säkerhetspolitik ska ha och framåt. Jag tog upp det nordiska samarbetet, och jag tog upp Östersjösamarbetet som är centralt för vårt närområde. av allt materiel går ju på båtar . Då krävs en ganska intensiv bevakning för att skydda mot oljeutsläpp och annat. Här skulle och Försvarsmakten kunna ta ett initiativ till ett samarbete med och de nordiska länderna. Solidaritetsklausulen är jättebra, men det finns en hake. Vi vet inte vad vi ska göra när krisen kommer. har sagt att när det händer något ska vi ta egna beslut om vad vi ska göra eller inte göra, och vi bör nog utveckla vad vi vill med solidaritetsklausulen. 89 Försvarsminister (M): tar upp många och viktiga frågor, för visst är det vägval som måste göras. I mina tidigare inlägg har jag försökt beskriva behovet av att kunna möta det brett. Vi vet inte vad som kommer att hända. Jag kan inte säga hur nästa extrema påfrestning eller hot kommer att se ut. Jag kan inte heller säga när det kommer att inträffa. Men oavsett var, när och hur det äger rum ska vara bättre förberett avseende militär förmåga och inte minst när det gäller den allmänna krisberedskapen. Här finns goda exempel på samarbete, men det kan självklart utvecklas. Till exempel kunde vi genom MSB, Myndigheten för samhällsskydd och beredskap, bistå japanska myndigheter med skyddsmateriel efter jordbävningen och . Vår kustbevakning ska ha beredskap för oljekatastrofer i men också kunna bekämpa sjöröveri utanför . Vi har också det militära försvaret som gör insatser internationellt, som har sin nationella förmåga och som ska kunna stödja samhället vid olika typer av katastrofer. Jag hoppas att vi inte får jordbävningar men vid översvämningar, skogsbränder och så vidare. Vi har en flexibel organisation, men precis som säger måste man alltid prioritera. Man har aldrig råd med allt. Då gäller det, fru talman, att ha en mix av militär och civil förmåga. Att vi ska en mix är vi överens om, men andelarna i mixen får vi fortsätta att diskutera. Överläggningen var härmed avslutad. 14 § Anmälan om interpellation Anmäldes att följande interpellation framställts 2011/12: 361 Kulturarvslyftet av i (S) till kultur- och idrottsminister (M) Interpellationen redovisas i bilaga som fogats till snabbprotokoll . 15 § Anmälan om frågor för skriftliga svar Anmäldes att följande frågor för skriftliga svar framställts /12: 575 Särskild ersättning för glesbygdsapotek av (S) till socialminister (KD) 2011/12: 576 Förlängd skolplikt för nyanlända av (MP) till utbildningsminister (FP) 2011/12: 577 investeringar i av (MP) till statsrådet (M) 2011/12: 578 Åtgärder för att se hur skattefelet utvecklas av (V) till finansminister (M) 2011/12: 579 Utredning om sparbankerna av (V) till statsrådet (M) Frågorna redovisas i bilaga som fogats till snabbprotokoll . 16 § Kammaren åtskildes . Förhandlingarna leddes av förste vice talmannen från sammanträdets början till och med 6 § anf. 30 (delvis), av tredje vice talmannen därefter till och med 11 § anf. 71 och av förste vice talmannen därefter till sammanträdets slut.