prot · GZ0962 · 2012-01-26 00:00:00 — Det är en form av könsstympning, en form av omyndigförklarande, när man säger att dessa människor inte är lämpliga att bli föräldrar trots att det inte finns några som helst belägg för att föräldraskapet skulle sitta i könstillhörigheten. Det gäller självklart också dem som vill ha barn. Att beröva dessa människor möjligheten att skaffa barn som enda grupp i samhället är ett oerhört övergrepp. Det får inte förekomma över huvud taget. Det finns ett exempel med en man i som blev gravid efter att tidigare ha varit kvinna. Det var otroligt fint, tycker jag. Han var gift med en kvinna efter att ha bytt kön. När hon inte kunde få barn födde han deras gemensamma barn. Sedan ammade hans fru barnet. Det var väldigt fint, men det kan inte hända i på grund av tvångssteriliseringar. 35 Socialminister (KD): Med tanke på inte minst rätt höga tonläge om att det inte händer någonting vill jag konstatera att det innan vi tillträdde regeringsmakten fanns en vänstermajoritet i parlamentet. Man hade haft alla möjligheter att göra allt det som man tycker är självklart. Man valde av något skäl att inte göra det. Det är riktigt att man tillsatte en utredning som levererades till mig . antyder i sitt inlägg att det borde ha blivit något av den. Men det finns väl ingen här i kammaren som tycker att vi skulle ha gjort verklighet av den utredningen? Jag har fortfarande inte träffat någon, möjligen med undantag för utredaren, som tyckt att det är så vi borde göra. Den kunde vi inte gå vidare med. har vi en bättre utredning. Vi har aviserat att vi kommer att lämna en proposition . Det är den tidsplan vi har. I den bör vi kunna trycka på det som tog upp om det krav som finns i lagstiftningen på att man måste vara ogift för att genomgå en könskorrigering. Där finns även frågan om svenskt medborgarskap. Den bör vi också enkelt kunna göra någonting åt. Sedan finns det en rad saker när det gäller vård och behandling där vi och våra myndigheter har ett ansvar. Men vi behöver samarbeta väl med landstingen för att alla de personer som finns där ska veta att de får bästa möjliga vård och behandling. Det kan finnas skäl att fundera över möjligheterna att koncentrera resurser och bidra till kunskapssökande. Vi kanske inte kan vara bäst på varje sjukhus på det utan kan koncentrera våra resurser till några sjukhus där vi kan vara bättre än andra. Det handlar om att bemötandefrågorna bearbetas och andra saker. Vi vet att vi har skillnader när det gäller väntetider, som är ganska stora mellan landstingen, som inte känns tillfredsställande. Det finns en hel del sådana saker som vi bör göra. Det finns två kvarvarande frågor. Den ena frågan är 18-årsgränsen. Ska man behöva ha uppnått den åldern innan man genomgår en behandling eller ska man inte? Där finns det lite olika meningar. Det bör vi i något sammanhang titta på och fundera över. Den andra frågan är den stora och svåra frågan om sterilisering. Där har flera av remissinstanserna sagt: Det underlag vi har från är inte tillräckligt väl berett och det är inte tillräckligt genomtänkt. Man kan inte se vad det får för konsekvenser när det gäller och vad gäller faderskapspresumtion och andra frågor som hänger samman med lagstiftningen. Det finns också en del andra saker som vi som seriösa lagstiftare behöver ta hänsyn till och tänka över. Någon ställde frågan: Vad är regeringens ståndpunkt? Jag ska vara tydlig när det gäller det svar jag lämnat om hanteringen. Vi lämnar en proposition , och vi är förstås överens om att vi tittar på den senare delen. Experterna på mitt departement säger att detta inte är ett tillräckligt bra underlag att skriva lag på. Här upplever jag att alla partier åtminstone inom alliansamarbetet vill titta närmare på detta. Behöver det utredas ytterligare, eller är det något som det går att gå fram med snabbare? Det är beredningsläget. Snabbare eller tydligare besked än så kan jag inte lämna . Det är vad som finns att säga. 36 (S): Jag tror att både och jag kan vara rätt ödmjuka i denna debatt. Både och jag har varit med i hbt-debatten väldigt . Det var bara h- och b-frågorna som hängde med till praktiskt taget långt in . Det var inte så stor diskussion om detta. Sedan kom det med en faslig kraft och väldigt fort. Men det tog naturligtvis innan man hade satt sig ned och funderat över: Vilka är de viktiga politiska frågorna? Där finns bland annat denna lagstiftning, och därav den ganska senkomna delen. Jag tycker inte att det är en försening att man fick i gång utredningen så pass sent som man fick. Sedan var det en katastrof till utredning, och det finns mycket mer att önska där. Det är därför det är viktigt att nu säga att vi sätter ned foten. Visst kan det finnas konsekvenser av att man avskaffar tvångssterilisering. Men det kan inte överensstämma med mänskliga rättigheter att stympa kroppar. Där ska vi vara ärliga. Om man byter genitalier är det klart att man stympar kroppsdelar. Men då har man bestämt det själv, eftersom man kan göra könsbyten olika långt. Man kanske måste stympa kroppsdelar. I varje fall om man går från man till kvinna. Men det innebär inte att samhället ska ställa krav på att vi ska stympa människors kroppar för att man ska få genomföra könskorrigeringarna. Det är poängen i detta. Det har blivit en stor fråga. När vi har debatterat den här frågan trodde jag ärligt talat att vi var ganska överens. Det var bara det att vi var tvungna att få utredningen från på plats. Det kanske finns något litet frågetecken som inte är utrett. Men det kan ändå inte motivera att man behåller ett regelverk där man ska stympa människors kroppar. Det kan inte vara så när vi börjar närma oss 2015 att vi ska gå in med klara ögon och säga: har vi en lagstiftning som innebär vi stympar människors kroppar. Det är inte rimligt, och det kan aldrig vara rimligt. 37 (V): Nej, socialministern, jag hänvisar inte bara till utredningen , för den tyckte jag inte var okej. Därefter var det tyst från regeringens sida. Det tog väldigt . Jag har ställt fyra interpellationer och tagit upp hur många frågor som helst när det gäller lagstiftningen, och det har bara dragit ut . Sedan kom rapporten som ministern vid tidigare tillfällen sagt att man väntar på, och då händer det ingenting. Jag ställde en fråga till ministern . Jag tycker att ministern skyller på lagtekniska problem, bland annat i förhållande till . De jurister jag har varit i kontakt med anser inte att det ska vara några problem över huvud taget. Det finns andra ting som är väldigt betydelsefulla. I vår grundlag 2 kap. 6 § står det följande: Varje medborgare ska vara skyddad från påtvingade kroppsliga ingrepp från myndigheterna. Där har vi en sak. Vi ska inte vara påtvingade detta. Steriliseringskravet strider också mot de grundläggande mänskliga rättigheterna i när stater kräver sterilisering som motkrav på personer som ansöker om juridisk ändring av kön. Kravet är inget annat än tvångssterilisering, detta enligt . för mänskliga rättigheter är ännu tydligare med sitt ställningstagande mot ett steriliseringskrav: Ingen ska bli tvingad att undergå en medicinsk process inkluderande könskorrigerande operationer, sterilisering eller hormonell terapi som krav för lagligt erkännande av sin könsidentitet. I , , och behöver den som byter kön inte sterilisera sig enligt den rapport som kommer från . I både och har författningsdomstolarna slagit fast att kravet på sterilisering strider mot ländernas konstitution. När det strider mot vår grundlag, och gällande de mänskliga rättigheterna att tvångssterilisera människor undrar jag: På vilken grund vilar ministerns ställningstagande att, som jag ser det, förhala, hindra och blockera ett borttagande av tvångssterilisering? 38 (S): Det jag tycker är lite skrämmande är att problemen med hur vi ska göra med faderskapspresumtion och andra sådana juridiska frågor används som argument. Vi måste först stoppa tvångssteriliseringarna och sedan ta ställning till hur vi löser detta. Det är ju samma sak med alla barn; man försöker ta reda på vilka föräldrarna är och reder ut det hela. Självfallet kan vi göra en juridisk lösning och en lösning i varje enskilt fall, precis som vi gör med alla andra barn. När de transexuella genomgår en könsoperation är det inte bara så att man könsstympar dem mot deras vilja när det gäller reproduktionsförmågan, utan det är också förbjudet att frysa in ägg och spermier för framtida behov. Det är en tydlig signal: Du är inte lämplig att bli förälder! Detta gör man inte mot någon annan grupp i samhället alldeles oavsett vad de har gjort och hur olämpliga de har visat sig vara som föräldrar. Den enda gruppen är just de transsexuella. Vi behöver bara gå tillbaka i historien och titta på hur argumentationen var . Då sade man: Det gäller bara den här gruppen, det gäller bara de utvecklingsstörda, det gäller bara tattarna och det gäller bara de som inte är lämpliga. Ni andra behöver inte känna er oroliga! Det är just detta tankesätt som är så fruktansvärt skrämmande. Man pekar ut en grupp vars mänskliga rättigheter man kränker, och så ska de andra i samhället acceptera det med hänvisning till att det bara gäller just en särskild grupp. De är inte lämpliga, och det är något fel på den gruppen, menar man. Jag tycker inte att vi kan vara nöjda med att vi har rensat ut de tvångssteriliseringar som har skett tidigare och att de berörda har fått ekonomisk ersättning. Detta måste försvinna till . Det finns majoritet i för detta. Stoppa tvångssteriliseringarna möjligt! 39 Socialminister (KD): Först och främst kan jag förstå otåligheten, framför allt hos den som har jobbat länge med de här frågorna och som tycker att saker och ting bör gå snabbt. Men det hindrar inte att vi måste ha en lagstiftning som håller ihop och fungerar och som inte kolliderar med andra. Också det är ju någonting som blir knepigt för människor i vardagen. Vi måste se till att vi har en helhet som fungerar för alla människor i vårt land. Det har framförts många argument, och många av dem är sådana som jag kan skriva under på. Men likafullt kvarstår en del frågetecken. Låt mig få säga det en gång till: Det har inte varit någon kristdemokratisk ledning på som har sagt att så här och så här ska det vara. När våra tjänstemän bereder det underlag som finns i huvudsak säger de: Sorry, men det här är inte tillräckligt genomtänkt och tillräckligt grundligt genomfört för att vi ska kunna få en fungerande helhet. Det här behöver beredas vidare! Då kan man rycka på axlarna och säga att vi har bråttom eller möjligen att socialministern förhalar saker och ting. Men vi har en uppgift som lagstiftare att vara någorlunda noggranna i det arbete som vi gör. Därför måste jag vara så här tråkig och säga att vi tar det steg för steg. Vi har sagt att vi kommer med en proposition där tidsplanen är april månad och där vi hanterar de frågor som rör nuvarande krav på att man måste vara ogift och nuvarande krav på svenskt medborgarskap. Det finns en lång rad saker som vi ytterligare behöver göra när det gäller bemötande av personer som känner att det inte finns någon som helst förståelse hos sjukvårdspersonalen. Personalen är valhänt i en situation som för deras del är ovan. Vi behöver höja den medicinska kompetensen och kanske koncentrera en del resurser så att vi blir duktiga på ett antal platser på att kunna genomföra den behandling som människor sedan ska leva med livet ut på ett sätt som fungerar bra. 40 (S): Det råder nog ingen tvekan om att vi alla vill göra ett gediget lagstiftningsarbete. Det är därför vi är här. Men det innebär inte att man behåller så gamla lagar. Och vilka följdlagar är det i så fall? Jag roade mig med att läsa igenom remissvaren på framför allt utredning. Så mycket invändningar i sak var det väl inte där? Jag har svårt att se att det skulle vara så pass mycket att det skulle omöjliggöra att man tar bort denna förhatliga lag. Jag är överens med statsrådet om att det kanske skulle ha varit svårt att skriva en lag som bygger på den utredning som lades fram . Det hade nog varit svårt lagtekniskt. Allting går, men det hade som sagt varit svårt. Men när det gäller den utredning som kom från kan jag inte se att det skulle vara några svårigheter rent tekniskt. Sedan kan man alltid fundera över hur det ska formuleras. Man kan ju göra mindre förändringar. Det finns två sätt att hantera sådana här saker, herr talman. Det ena är att man vidareutvecklar det hela på departementet. Det andra är att man gömmer det i ytterligare en utredning. Om jag förstår vad socialministern säger mellan raderna rätt är det att man vill gömma det i ytterligare en utredning. Det är inte acceptabelt. Det må så vara att propositionen kommer , men att man skulle gömma detta i ytterligare en utredning för att titta över det kan vi bara inte acceptera. I grunden handlar detta trots allt om en mänsklig rättighet. Vi har inte accepterat att man tafsar på mänskliga rättigheter i andra fall, och ska vi inte heller göra det när det gäller transpersoner. 41 (V): Jag tackar socialministern för debatten. Jag tycker inte att socialministern kan skylla på den lagtekniska problematiken. Det är bara ett svepskäl. Så svårt är det inte att förändra lagtexten. Jag tycker att det är lite oroande när sätter sig över lagar och konventioner och placerar en grupp kvinnor och män i en kall källare där varken ljus eller mänskliga rättigheter råder. Och detta gör man i denna kammare tillsammans med . Detta agerande anser jag vara milt sagt skamligt. 42 Socialminister (KD): Vi placerar oss förstås inte över lagarna. Tvärtom står vi och jobbar mitt i lagstiftningen för att vi ska få en så bra fungerande lagstiftning som möjligt. som jag nu tror gick ut ur kammaren sade att detta inte är så mycket. Men det är ändå så att arbetet ska göras. Det går alltid att lösa, säger . Allt går att lösa, men det ska också bli bra. Jag har inte för avsikt att gömma någonting i en utredning, utan jag har för avsikt att se till så att vi får en ändamålsenlig och bra lagstiftning som fungerar i praktiken. Överläggningen var härmed avslutad. Kammaren beslutade på förslag av andre vice talmannen att ajournera förhandlingarna till då frågestunden skulle börja. 43 FÖRSTE VICE TALMANNEN: Jag vill hälsa statsråden välkomna. Näringsminister besvarar såväl allmänpolitiska frågor som frågor inom sitt ansvarsområde. 44 (S): Klimatet betecknas som vår tids ödesfråga. Jag delar den uppfattningen. Det handlar om så mycket mer än bara nya gröna jobb och grön teknik. Det handlar om alla våra jobb, om hela vår välfärd. Så sent som var vår nuvarande statsminister, moderatledaren , så ointresserad av klimatfrågorna att han inte ens tyckte att behövde ha några klimatmål. har vi fått statistiken och siffrorna för utsläppen av koldioxid . Utsläppen ökar dramatiskt. Då har jag en fundering. Det är inte så att vi saknar kunskap. Det är inte så att frågan inte har varit debatterad. Få frågor var väl så mycket i fokus som just klimatet. Min fråga till miljöminister blir: Hur ska vi tolka det här? Är det statsministerns passivitet och ointresse som har fått prägla den här politiken? 45 Miljöminister (C): har högt ställda klimatmål och högt ställda ambitioner. Jag vill särskilt nämna de tre klimatmålen, nämligen att vi ska minska utsläppen till 2020 , att vi ska ha en fossiloberoende fordonsflotta till 2030, vilket är otroligt tufft och svårt, och att vi ska ha ett nettonollmål till 2050. Det här är svåra mål. Det placerar oss bland de länder i och i världen som har de tuffaste klimatmålen. Den här ambitionen ligger fast. 46 (S): Miljöministerns icke-svar på frågan tolkar jag i alla fall som att det finns en hel del kvar att göra och att det faktiskt kan vara så att det är statsministerns ointresse och passivitet som har fått prägla den här frågan. Vi borde ju kunna vara överens, du och jag, miljöministern, om att den politik ni har fört inte har gett några resultat över huvud taget. Det är mycket marginella och mycket otillräckliga resultat. Vi har låtit titta på vilka styrmedel regeringen har infört för att minska utsläppen. kunde konstatera att ni har tagit bort fler åtgärder än vad ni har infört. Resultatet är att utsläppen ökar dramatiskt. Det är dags nu för investeringar i förnybart, i energieffektivisering, i bostäder, i järnvägar och i lokala klimatomställningar, sådant som är bra för alla jobb och hela vår välfärd. När kommer politiken och resultaten? 47 Miljöminister (C): Jag måste säga att jag uppskattar frågeställarens ambition när det gäller klimatfrågor. Det tycker jag är väldigt bra. kan jag konstatera att man får vara lite försiktig med orden. Det här är ett svårt område. Det är statistik för långa statistikperioder. Jag tycker själv att det är väldigt tråkigt att utsläppen från trafiken ökade , på så sätt att vi också hade ett hack i kurvan när det gäller den svenska utvecklingen och ambitionen om de fastställda målen att dra ned klimatutsläppen. Men faktum är ändå att därifrån gäller beslutet, och vi har en mätperiod har utsläppen gått ned . Det ska fortsätta till dess att vi når det fastställda målet 2020, det mål som är föreslaget av regeringen och fastställt i . Ambitionen ligger fast och är tydlig. 48 (MP): Oklarheterna om var regeringen och framför allt står i frågan om uranbrytning har vuxit . som vice partiordförande säger i att besked är glasklart man vill ha en utredning om lagstiftning om förbud mot uranbrytning röstar partiet ned ett exakt likadant förslag i näringsutskottet. För är det viktigaste att få ett stopp på hotet om uranbrytning. Vi har därför väckt en motion med exakt samma förslag som hade i sitt stämmobeslut . Vi valde att formulera det likadant för att slippa ursäkten om detaljer i formuleringen. Men som ny ursäkt för att man inte står upp för sin politik säger nu upprepade gånger att detta är en regeringsfråga och att inte har makt att besluta om det här. Det vore därför bra om vi kunde få klarhet. Min fråga till är om det inte stämmer att skulle kunna bilda en riksdagsmajoritet när får stöd av Socialdemokraterna och för att förbjuda uranbrytning. Skulle vi inte kunna få en majoritet om stod upp för sin politik? 49 Näringsminister (C): Som näringsminister har jag ansvar för gruv- och mineralfrågor. Regeringen lade ju ut ett utredningsuppdrag där man lyssnade in lokalbefolkningens oro i de här områdena. Vi tar det på stort allvar. kommer jag att ta emot en utredning där vi ska stärka kommunikationsskyldigheten när det gäller sakägare, markägare och prospekteringsföretag. Det är en jätteviktig fråga. När jag träffade mineral- och gruvnäringen talade jag också med kraft om regeringens syn på just de oacceptabla uttalandena och agerandena från vissa prospekteringsföretag. Det ligger helt under radarn och är oacceptabelt, menar vi. syn är glasklar. Vi säger nej till uranbrytning. Vi vill utreda en lagstiftning mot uranbrytning. Vi bedriver inte politik genom motioner i utan genom förhandlingar och propositioner i regeringsställning. 50 (MP): Jag kan av svar konstatera att väljer makten framför miljön. Vi har en situation som behöver klargöras. Vi har uppenbarligen en majoritet av ledamöter som vill förbjuda uranbrytning, men vi kommer inte till skott eftersom inte står upp när det väl gäller. Det finns en motion med exakt samma förslag som har. Jag kan konstatera att det på webbsida står tydligt att det är som stiftar lagar och regeringen som ska verkställa beslut. Frågan kvarstår: Kommer när det väl gäller att stå upp för det man lovar i de hotade orterna i landet och se till att vi får en riksdagsmajoritet som förbjuder uranbrytning? 51 Näringsminister (C): Det var många bombastiska ord från . Ja, säger nej till uranbrytning, och som centerpartist i regeringsställning och näringsminister arbetar jag aktivt just vad gäller starkt miljöskydd och avvägning för att ha en blomstrande gruv- och näringsverksamhet i det här landet. Det är en stor basindustri. Det innebär många jobb- och utvecklingsmöjligheter, inte minst i den norra delen av . Däremot är det viktigt att säga att vi har haft ett kommunalt veto i . Det har inte skett någon uranbrytning i . kommer att verka på nivå och säga nej till sådant, eftersom det kommunala vetot är starkt. Vi kommer också att arbeta i regeringen om en sådan tillståndsprocess kommer upp på det här bordet. Men vi lägger fram förslag på de här områdena genom propositioner till , inte genom att bifalla några motioner i . 52 (SD): Jag skulle också vilja rikta en fråga till näringsministern. Det gäller krogmomsen. Vi har sett flera tidningar som har undersökt konsekvensen av krogmomssänkningen. Inte minst gjorde en omfattande granskning, där man kunde konstatera att priserna, inklusive moms, på mat, som gäster får betala, har sjunkit med . Det innebär i praktiken att krögarna i har höjt priserna på de rätter de serverar med , före moms. Sedan läggs momsen på, som är lägre. Därför blir utpriset ungefär detsamma som . Men konsekvensen är alltså att skattebetalarna har transfererat pengar till ökade marginaler för krögarna. Det här är sannolikt den största höjningen av matpriser på svenska restauranger någonsin i historia, om man ser till priset innan momsen är pålagd. Då undrar jag om näringsministern är nöjd med utfallet. 53 Näringsminister (C): har inte råd att säga nej till jobb och företag, och det var därför sju partier i riksdag gick till val på att halvera restaurangmomsen. När vi så röstade om detta för sedan hade några partier fallit bort. En halvering av restaurangmomsen innebär en förenkling för restaurangägarna. Det blir oavsett om man tar en hämtpizza eller äter den på plats. Men det innebär också att det skapas jobbmöjligheter. Regeringen har tillsatt en rad utredningsuppdrag på myndigheter för att följa pris- och jobbutvecklingen. Det är nämligen viktigt att detta faktiskt leder till att fler ungdomar, fler invandrare och andra grupper som står långt från arbetsmarknaden får möjlighet att komma in och få en lön, en rad i sitt cv och framför allt en arbetsgemenskap att tillhöra. 54 (SD): Jag hör näringsministerns antaganden om konsekvenserna av den här reformen, men jag tror att det ofta kan vara bättre att lära sig av andras misstag än att begå dem själv. Vi kan till exempel se hur man i genomförde en betydligt större sänkning av krogmomsen . har man bestämt sig för att återhöja momsen just därför att det inte har gett de effekter som man önskade. Jag kan inte annat än känna att det är lite oansvarigt att i det ekonomiska läget vi befinner oss i satsa på en sådan vansklig reform där det finns så många frågetecken. Jag ser fram emot att ha den här debatten igen med näringsministern eller två. Då får vi se vem som fick rätt. 55 Näringsminister (C): Det är viktigt att utvärdera de reformer för jobb och tillväxt som man gör. Därför ligger de uppdragen på bland annat , och Tillväxtanalys som ska följa pris- och jobbutvecklingen både på kort sikt nu och på lite . När man genomförde sänkningen i innebar det 20 000 nya jobb enligt den franska . I har man gjort en prisutvecklingskoll men inte kollat antalet jobb och tillväxten där. Regeringen kommer nogsamt att följa detta och givetvis återkomma. Men mitt besked här är att inte har råd i den konjunktur vi är i att säga nej till jobb, framför allt inte ungdomsjobb. De kan aldrig bli för dyra. 56 (V): Vi hör att utsläppen av växthusgaser ökar kraftigt i . Det är väldigt oroväckande. har regeringen en vision om ett utan klimatutsläpp . Jag skulle vilja fråga miljöminister ifall uppköp av billiga utsläppskrediter, så kallade CDM-projekt, ingår i den här visionen. Ska man kunna kompensera utsläpp i med uppköp av CDM-krediter, eller handlar det om att utsläppen ska bort helt och hållet 2050? 57 Miljöminister (C): Jag måste säga att jag tycker att det är oerhört roligt att vid frågestund efter frågestund och i interpellationsdebatt efter interpellationsdebatt arbeta med klimatfrågorna. Jag hoppas att det ska göra att fler blir intresserade av de viktiga miljöfrågorna.