prot · H00928 · 2012-11-21 00:00:00 — Det blir ingen förändring, ingen ökad kunskapsnivå i skolan. Det pratas här om hur det tar att få förändringar. Det finns studier om det. Bland annat tittade regeringen själv på detta när den tillträtt och skulle börja göra om skolan. Då sade man att det tar ungefär att vända en vikande trend och få en annan utveckling. är det upp till bevis för , och den borgerliga regeringen! Visa nu att den stora omvälvning man håller på att göra ger resultat i form av bättre kunskaper i skolan! Det har också gjorts studier där man tittat på vilka som är de viktigaste faktorerna för att få till en förändring i skolan. har gjort en väldigt omfattande studie där man visar på att lärarnas kompetens är den viktigaste resursfaktorn för att få bättre kunskapsunderlag hos eleverna. Det är därför vi från sida satsar stora summor, 7 miljarder , på att få upp lärarnas kompetens och därmed ge dem en bättre löneutveckling och en högre status på läraryrket, vilket också är väldigt viktigt. Från regeringens sida ser vi inte alls några satsningar som är i paritet med detta. De kompetensutvecklingssatsningar man gör där når av lärarkåren. Det är väldigt långt kvar till att få en utveckling som når alla elever. Detta är bekymmersamt. Vi ser att det finns stora problem inom skolan och att de resultat som regeringen pratat om inte kommer. Regeringen har inga svar. Inte minst i den här budgeten är det väldigt tunt på åtgärder för att få till en verklig förändring på skolområdet. Det är någonting som jag är väldigt bekymrad över, och jag tycker att även borde vara bekymrad över det. 30 (FP) replik: Jag känner inte alls igen mig i Per beskrivning. Skolan får från staten 7 miljarder mer än tidigare, och egentligen är det kommunerna som har huvudansvaret. En annan sak Per sade som jag reagerade på gällde lärarna. Det är inte utbildningsministern som sätter lärarlönerna, men han har initierat det här med lektorstjänster och förstalärare, vilket introducerar en karriärväg för lärarna. De kan få högre inkomster och större ansvar. Vi har yrkesintroduktion. Vi har som jag sade nya eller uppjazzade försök att få olika typer av bryggor mellan skola och arbetsliv. Det finns ett resultat som jag tycker att man ska lägga märke till och som naturligtvis är väldigt viktigt, nämligen att fler ungdomar söker sig till ingenjörsutbildningen. Där har andelen och antalet gått upp. Men det finns också i regeringens politik väldigt mycket satsningar på ökad lärarkompetens. Jag blir förvånad när jag hör Per ; jag känner inte alls igen mig i hans beskrivning. Antalet utbildningsplatser är 18 000 fler, vilket är uppdelat på folkhögskolor, högskolor, yrkesförberedande utbildning och så vidare. Men det satsas också mer på vuxenutbildning. hör man påståendet att regeringen dragit ned på vuxenutbildningen. Nej, det satsas mer pengar på vuxenutbildningen än när Per 2006 var med och hjälpte den socialdemokratiska regeringen som miljöpartist. Vi har helt olika beskrivningar, helt olika uppfattningar om vad som hänt på utbildningsområdet under alliansregeringen. Jag beklagar att Per ligger längre från verkligheten än jag. 31 (V) replik: Den kommunala välfärden är avgörande för människors livsvillkor, framför allt för oss kvinnor. Därför har stora satsningar på kommunsektorn som kan leda till hela 53 000 fler anställda i vård, skola och omsorg. Vi har många sjukhus där sjuka tvingas ligga i korridorerna. Vi har många barn som går ut skolan utan fullständiga betyg. Vi har många äldre som inte får den omsorg de behöver. Framför allt har riktade statsbidrag till äldreomsorgen som möjliggör flera tusen fler anställda och även bättre utbildnings- och utvecklingsmöjligheter för de anställda. Vi föreslår också en lagstiftning om rätt till heltid. Äldreomsorgen har haft för små anslag i förhållande till de behov som finns, vilket har lett till att det är färre äldre som får omsorg och att det är färre anställda, trots att antalet äldre är större. Man har helt enkelt en anorektisk organisation med alltför många visstids- och deltidsanställda. Ni lägger inte till några pengar i budgeten för äldreomsorgen, utan tycker tydligen att läget är bra. Till det ska läggas att privata vinstintressen har kommit in i äldreomsorgen. Man plockar ut ungefär 8,7 miljarder ur välfärden i vinster, vilket ungefär skulle motsvara lönerna för 22 000 undersköterskor. Den privatiserade äldreomsorgen har också en långt mindre andel heltidsanställda än den kommunala omsorgen och en större andel visstidsanställda. Man når inte heller bättre kvalitet eller effektivitet. Men som sagt läcker i stället många miljarder av våra gemensamma skattepengar ut i vinster till ägarna. Ska vi ha vinstintressen i äldreomsorgen? Och varför lägger ni inte till några pengar till en så anorektisk organisation? 32 (FP) replik: Vård, skola och omsorg finansieras i stor utsträckning av kommunerna. Äldreomsorgen i de olika kommunerna sköts inte av statliga organ. Det viktigaste är skattebasen. Det har jag återkommit till i många debatter med när vi diskuterat de här sakerna. talar bara om att man ska ta ut och sätta in pengar. Men själva basen för att det ska finnas resurser för vård, skola, omsorg och allting annat som finansieras av den offentliga sektorn kommuner och stat är att det finns en stabil skattebas som förhoppningsvis växer år . Om det inte fanns en sådan växande stabil skattebas skulle inte det säger om att hon ska ta ut mer pengar spela någon roll. Då hade inte pengarna funnits att ta ut. Det måste finnas pengar i börsen, , och den börsen måste fyllas på. Den fylls på genom ekonomisk tillväxt, företagande, entreprenörskap och arbetsinsats från många vanliga människor som arbetar så mycket som möjligt. Det är basen för välfärden. Det är inte bidrag från staten till äldreomsorgen eller bidrag från staten till någonting annat. Det är att stat och kommun har en stabil skattebas. Det är bra att chanser att få med sig resten av oppositionen om att avskaffa vinster i välfärden förefaller ganska små just . Det är möjligt att det ändras. Tanken att man ska lägga ned privat vård och äldreomsorg är skrämmande. Den är inte minst skrämmande för alla dem som arbetar där och vårdas där. Jag får återkomma till detta. 33 (V) replik: kanske inte läser opinionsundersökningar. Men åtta av tio i svenska folket och också en majoritet av borgerliga väljare tycker att vinstintresset i välfärden leder fel. De tycker att det är fel att skattepengar som är avsedda för till exempel omsorgen om de äldre i stället går rakt ned i ägarnas fickor. Det är pengar som skulle göra omsorgen om mormor eller farmor bättre. Det är det stora problemet. Vi får inte en bättre kvalitet och en bättre effektivitet. Framför allt får vi sämre arbetsvillkor för de anställda, vilket utvärderingar också visar. Just arbetsvillkoren för de anställda i äldreomsorgen är den avgörande kvalitetsfrågan. Man behöver kontinuitet. De privata omsorgsbolagen har fler visstidsanställda och färre heltidsanställda. SNS utvärdering och det är inte precis en vänstertankesmedja visar också att privatiseringar enbart handlar om ideologiska intressen och ingenting annat. Det är vad hela debatten handlar om. De skattepengar vi betalar till vård, skola och omsorg har vi också för avsikt att använda där. Det har inte ni. Ni använder dem i stället till vinster i privata bolag. Det får konsekvenser. Det blir färre anställda som ska ta hand om mormor och sämre arbetsvillkor för dem som är anställda. Vi tycker att det är djupt problematiskt. Dessutom för ni en politik där statsbidragen till kommunsektorn urholkas kontinuerligt. Räknar man inte upp statsbidragen med pris- och löneutvecklingen är det vad som sker. Statsbidragen till kommunsektorn utgör av kommunernas ekonomi. Sedan kunde det kanske vara lite bra av att se att vi lägger fram en budget som skapar 100 000 nya jobb varav 53 000 i välfärden och väldigt många i äldreomsorgen, och de behövs. Men tycker tydligen att det är okej att kvaliteten i välfärden ser ut som den gör. 34 (FP) replik: gav du mig rätt, . Du konstaterade att av resurserna i kommuner och landsting kommer från den egna skattebasen. Det är som kommer från staten. Vårda då den skattebas som levererar dessa . Det är nyckeln till att få resurser i kommuner och landsting till vård, skola och omsorg. Det är , glöm inte den siffran, ! Jag och alla andra som vill möjliggöra privat vård, skola och omsorg fokuserar naturligtvis på kvalitetsfrågan. Det är kvalitetsfrågan som är den centrala och inte vem som är huvudman. Jag tror inte att farmor eller mormor eller jag själv egentligen bryr sig om vem som är huvudman där jag bor och vårdas. Jag tror att det är viktigare att det fungerar och är bra kvalitet. Det är avgörande. Vem som sedan är huvudman är en andrahandsfråga. Om nu skulle få sin vilja igenom och man skulle ta bort privata företag på detta område skulle man också ta bort en viktig arbetsmarknad för kvinnor. är de ofta hänvisade bara till en enda arbetsgivare, kommunen eller . I och med att man har infört privata alternativ de är väl etablerade, men skulle stängas ned av finns det en alternativ arbetsmarknad för kvinnor som arbetar inom vård, skola och omsorg. De behöver inte bara gå till det offentliga för att söka jobb utan har också möjlighet att starta eget men också att arbeta som anställda i privata företag. Det är en frihetsreform som inte uppskattar men som jag tror är väldigt viktig för kvinnor. 35 (SD) replik: Jag lyssnade på anförande. Det var inte så mycket som sades som inte sagts tidigare. Men det var en sak jag reagerade på särskilt. Det handlade om penningpolitiken. anför att penningpolitiken är vårt snabbaste och mest effektiva instrument. Det var så jag uppfattade det han sade. Jag kan inte instämma mer i det. Just penningpolitiken är det avgörande instrument vi har när vi ska hantera olika ekonomiska kriser. Det är ett mycket snabbare sätt att hantera en ekonomisk nedgång än finanspolitiken. Det känner naturligtvis mycket väl till. Med tanke på inställning där han vill se ett federaliserat , en gemensam centralbank och ett EMU där också anslutit sig till det tredje steget och överger sin penningpolitik vill jag ställa en fråga till . Hur skulle han se på om vi hade varit med i ? står själv här och erkänner att penningpolitiken är vårt effektivaste instrument för den ekonomiska utvecklingen. Hur hade det sett ut om vi hade varit med i ? Om vi tittar på hela över lag lyder hela under en gemensam penningpolitik som inte är anpassad efter samtliga länder som ingår i det ekonomiska samarbetet. Det är också därför vi ser de stora ekonomiska skillnaderna i . Det är också därför sitter fast i sin mycket prekära situation. Hur hade utvecklingen sett ut, , om vi hade varit full medlem i ECB i stället? Hade vi haft möjlighet eller inte att bedriva den aktiva penningpolitik som företräder? 36 (FP) replik: Det är en bra fråga. Det är viktigt att notera att av är det några som är med i euron och har lyckats alldeles utmärkt med sin ekonomiska politik. är det mest näraliggande exemplet. De har haft en nästan identisk ekonomisk utveckling som vad beträffar bnp-tillväxt, arbetslöshet och så vidare. Samma sak gäller , och . Dessa länder har inte ett växande skuldproblem. Sedan finns det länder som har skuldproblem, har dragit på sig skuldproblem, och som också är medlemmar i den gemensamma valutan. Det avgörande för om man har haft en god eller dålig ekonomisk utveckling är huruvida man ha dragit på sig stora offentliga skulder. Det har i vissa länder skett genom att man har haft fastighetsprisbubblor. Det gäller till exempel och . Det avgörande är om man har lyckats med att med nationell finanspolitik i kombination med ECB:s politik förhindra att man råkat in i sådana skuldsituationer och att man också har gjort reformer. Det är oberoende av om man har gemensam penningpolitik eller inte. Vissa länder har inte gjort reformer och har därmed dragit på sig skulder, och då går det illa. Oberoende om man är med i ECB eller inte hamnar man i problem om man bedriver en oklok eller vårdslös ekonomisk politik i andra avseenden. Som och andra länder visar kan man mycket väl vara medlem i den gemensamma valutan. Men då får man också se till att man inte råkar ut för dessa svårigheter utan använder den ekonomiska politiken på ett klokt och ansvarsfullt sätt. 37 (SD) replik: Jag tror att man ska vara försiktig med att stå här och beskriva vad som är bra och inte i det avseende som gör. ECB det tredje steget i EMU-samarbetet är ett nytt projekt. Visst kan man se att , och har klarat sig lite bättre. Men är också ett av de länder som bröt mot det regelverk som har instiftats just för att behålla de offentliga skulderna på en balanserad nivå. Vi har sett i praktiken samtliga länder bryta mot det gemensamma regelverket i EU för att man ska undvika en situation där de offentliga skulderna driver i väg. har lyckats bättre. Det är ett av de få länder i som har någorlunda ordning på sina statsfinanser. Men även där ser vi ett motstånd mot EMU och EU. Jag kan berätta för dig, , att det är många där som beklagar sig över att de är anslutna till EMU och att de måste följa alla direktiv som kommer från EU, inte minst när det gäller överstatligheten. När det gäller övriga europeiska länder som kanske har lite större problem, framför allt de södra länderna, nämner att de har haft fastighetsbubblor och det ena och det andra. Och varför har de haft det? Jo, därför att man har fört en penningpolitik som har stimulerat ekonomin på ett sätt som inte har varit fördelaktigt för dessa länder. Penningpolitiken är själva kärnan i stabiliseringspolitiken. Om vi släpper den fri och lös genom ECB och om länderna i unionen inte är anpassade efter den räntesättning som görs får man precis en sådan utveckling. Det skapar problem, och då kan jag lova att det inte spelar någon som helst roll vilken ordning man hade på sina statsfinanser tidigare. Jag kan ge er en mängd exempel på länder som har haft ordning på sina statsfinanser men som befinner sig i kris, och det kan du också göra. 38 (FP) replik: Vi har ett antal länder som inte är med i , . , och har också haft fastighetsprisbubblor. Det är inte EMU-medlemskapet som skapar detta, utan det beror på att man inte observerar dessa risker och inte ingriper mot dem. Det finns alltså länder utanför EMU som har haft samma problem som och . tycker jag att man också ska säga så här beträffande frågan: finns det ett antal länder i som är demokratiskt styrda och vars parlament och regeringar eftersträvar att vara kvar i eurosamarbetet. Det finns också andra motiv, mer långsiktiga, historiska och geopolitiska motiv, för medlemskapet. Då ska vi i stödja dessa länder i deras ansträngningar att fullfölja de val som de har gjort. , , och , till exempel, vill vara kvar i eurosamarbetet. De vill återgå till det. De vill inte upprepa de misstag som de har gjort. Vi ska från svensk sida stötta dem i deras ansträngningar. Vi kan inte göra så mycket, men vi kan göra en del. Vi har gjort en del; vi har till exempel hjälpt med lån. Det är den i grunden positiva hållningen att vi ska stödja andra demokratiskt styrda länders ansträngningar att delta i, utveckla och reparera eurosamarbetet som ska vara vår roll i Europasamarbetet. Jag förstår att det inte är inställning. Men om man är svensk, demokrat och Europavän tycker jag att man ska stödja andra som är demokrater och Europavänner i , och det gäller majoriteten i parlamenten i nästan alla länder. Men jag vet att sannfinländare och andra lustigkurrar på andra sidan inte har den inställningen. 39 PER ÅSLING (C): ska vara ett land där människor får bestämma mer själva och där vi förenar grön hållbarhet med ett växande näringsliv. Det ska vara ett land där det är enkelt att starta och driva företag. Det ska vara ett land där den offentliga sektorn är stark där det behövs för att se till att människor får de viktiga verktyg och de förutsättningar de behöver i livet. För att uppnå det vi vill med krävs resurser. För att vi i ska ha pengar att fördela på olika utgiftsområden krävs skatteintäkter skatteintäkter som människor runt om i landet betalar in för varje arbetad timme. Det är tack vare alla som jobbar och alla företag som anställer och betalar skatt som det är möjligt att finansiera de miljarder vi ska fatta beslut om. Verkligheten tydliggör behovet av de offensiva satsningar som återfinns i årets alliansbudgetproposition. Jag kan konstatera att det finanspolitiska ramverk vi har i och som har initierat nu gör att står bättre rustat än de flesta europeiska länder att möta verkningarna av en utdragen finansiell kris. Styrkan visas också av att förslaget till statsbudget, trots omfattande satsningar, innebär en fortsatt minskad skuldkvot och ett snabbt återställande av överskottsmålet. Den svenska ekonomin är såväl hållbar som motståndskraftig. Men den ekonomiska krisen i vår omvärld fortsätter att sprida sig även till . Vårt land är exportberoende, och tillväxten är i mångt avhängig att våra företag kan sälja sina varor och tjänster utomlands. Den senaste tidens ökning av antalet varsel visar detta tydligt. Satsningarna på jobb och tillväxt är också utgångspunkten i budgeten . Förutsättningarna för jobb, tillväxt och välfärd är företag som vill och kan växa och anställa, och då i hela vårt avlånga land. Det är också på detta område vi finner de viktigaste satsningarna i årets budget. Låt mig ta några mycket väsentliga exempel. För det första: har människor och företag hämmats av eftersatta satsningar på infrastruktur. Uteblivna satsningar har försvårat för företag att transportera varor och för människor att pendla. I den kommande planeringsramen höjs ambitionsnivån för investeringar i infrastruktur till . Detta är en ökning på närmare 100 miljarder eller jämfört med föregående period. I första hand tillförs resurser för drift och underhåll av såväl vägar som järnvägar, men även många viktiga satsningar görs på allt från gång- och cykelvägar till grusvägar och den nya stambanan. Satsningen på infrastruktur är en satsning för tillväxt och utveckling i hela landet. För det andra: Till detta kommer betydande satsningar på ett mer konkurrenskraftigt näringsliv, inte minst i fråga om möjligheten att finansiera nya och växande företag genom det investeraravdrag som kommer att underlätta för de minsta företagen att ta in nytt kapital. Genom bredbandsmiljarden möjliggörs för fler att ta del av elektroniska tjänster och att driva företag i hela landet. finns 20122014 för att bygga bredband där marknadens aktörer inte tycker att det är intressant att investera. För det tredje: Genom 8,1 miljarder i ett särskilt ungdomspaket skapas fler vägar till jobb för unga. Vi stärker kopplingen mellan skola och arbetsliv genom satsningar på lärlingsutbildningar. Mer än hälften av dem som har gått får jobb. Vissa rapporter hävdar till och med att nio av tio får jobb. En viktig anledning är att innehåll och inriktning på utbildningen varieras efter behov. För det fjärde satsar vi på forskning om förnybar grön energi för att bidra till ett långsiktigt hållbart samhälle. Först satsar vi 1,3 miljarder och sedan 1,4 miljarder . Vi har en skyldighet mot kommande generationer att ställa om till ett grönt samhälle och en hållbar framtid. Det förutsätter att vi väljer förnybar energi och att vi utvecklar nya tekniker så att vi kan producera och använda energin på ett bättre sätt. Alla de här politiska reformerna driver därför att vi tycker att det är viktigt med en hållbar tillväxt och en långsiktig utveckling i hela landet och för att hela landet ska leva. och världen står inför stora utmaningar. som vårt liksom världens intresse främst riktar sig mot tillväxten och jobben får vi inte glömma den utmaning som klimathotet innebär. presenterade sin rapport som pekar på att temperaturen kan stiga med till 2060. Det går inte att nog understryka hur allvarligt detta är. Det är mot bakgrund av den sortens larmrapporter som regeringen fortsätter med satsningarna på en omställning mot ett hållbart energisystem. Satsningarna på energiforskningen uppgår till totalt 14 miljarder, och satsningarna förstärks genom insatser för att skynda på och effektivisera prövningsprocesserna. De satsningarna betyder också nya möjligheter för svenska entreprenörer och svenska företag. Investeringar i grön energiforskning är inte bara en klimatpolitisk åtgärd, utan det lägger också grunden för framtida exportframgångar. Den fortsatta energiomställningen erbjuder goda möjligheter till ekonomisk utveckling. Det gäller särskilt de glesare delarna av landet där produktion av olika bränslen ger nya affärsmöjligheter i de areella näringarna. Det borde vara självklart men tål att upprepas: I stora delar av landet är jord- och skogsbruket inte en marginell företeelse utan själva basen för den lokala ekonomiska aktiviteten. Det genererar inkomster och arbetstillfällen direkt och innebär även en grund för många andra företag samt håller i gång den service som krävs för att människor ska vilja bosätta sig där och kunna bo kvar. är ett litet land. Våra egna utsläpp ska och måste minska, men det avgörande är internationella åtgärder. För oss är det uppenbart att EU:s klimatåtagande måste ses över innan förlorar initiativet. inställning är tydlig. EU måste ta ledning. EU:s 2020-mål måste skärpas. Det är direkt nödvändigt att öka ambitionsnivån till 30 procents minskning av koldioxidutsläppen till 2020 som ett första steg. Ska vi klara av klimatutmaningen måste vi vara beredda att gå vidare. Oavsett regering har vi i vårt land sett en stigande arbetslöshet bland ungdomar. Det finns skäl för alla partier, såväl i regeringsställning som i opposition, att begrunda det egna ansvaret för denna utveckling. Det är inte lätt att vara ung och arbetslös. Hälften av unga arbetslösas jobbansökningar lämnas obesvarade. De får inte ens ett nej tack. Var femte ung arbetssökande studerar för att de inte hittar ett jobb. Vi i vägrar att vänja oss vid detta. Ungdomsarbetslösheten är en kostnad för samhället och framför allt ett svek mot alla unga som inte får chansen att försörja sig. När vi fattar beslut om ramarna för budgeten finns flera viktiga pusselbitar med för att stärka ungdomars situation på arbetsmarknaden. Satsningar på kopplingen mellan utbildning och arbetsliv och satsningar på ett bättre företagsklimat är några viktiga delar. Fortsatta satsningar på att göra det billigare för företagen att anställa och en reformerad arbetsförmedling måste vara nästa steg. Den svenska ungdomsarbetslösheten är mer än dubbelt så hög som i till exempel . har genom en serie arbetsmarknadsreformer genomförda vågat vända på alla stenar för att hitta lösningar. Vi måste ha modet att ta till oss fungerande goda exempel från andra länder, för vi vägrar att vänja oss vid den höga ungdomsarbetslösheten. prioriteringar i budgetarbetet har varit insatser för ungdomar, insatser för fler och välmående företag som kan växa och skapa sysselsättning, fortsatta satsningar på energiomställningen och en infrastruktur som håller ihop landet. Årets budgetproposition innebär viktiga steg framåt på alla dessa områden. Jag vill avslutningsvis yrka bifall till utskottets förslag. 40 (SD) replik: Per Åsling pratar mycket om företag och företagande här, men han pratar mindre om småföretagen. Jag förutsätter att vi alla i den här kammaren vet att det är i småföretagen som sysselsättningstillväxten äger rum. Därför tycker vi att det är oerhört viktigt att också satsa på småföretagandet om man har som mål att göra någonting åt arbetslöshetsproblemet. Regeringen och har förvisso gjort en del för att underlätta för företagen. Vissa satsningar har också riktats mot småföretagen eller också har småföretagen åtminstone gynnats av de här regelförändringarna. Det handlar om rena regelförändringar och om att man har prioriterat . Man har sänkt aktiekapitalet, man har infört och . Man har även till viss del satsat på forskning och innovationer.