prot · GZ09130 · 2012-06-14 00:00:00 — Statskontoret konstaterade att det med största sannolikhet skulle bli betydande samhällsekonomiska kostnader, även om det är svårt att uppskatta alltså ett svar som egentligen bara handlade om sannolikhet. Här finns inget försök till beräkningar av vilka vinster som på olika sätt kan finnas om vi har ett samhälle som är tillgängligt för alla. Två olika utredningar har alltså kommit fram till olika slutsatser, och hela frågan verkar därefter ha hamnat i ett vakuum. Min fråga är: Varför förhalar ni ärendet i stället för att leva upp till de behov och förväntningar som vi alla har på ett fungerande samhälle som är tillgängligt för alla? Det kan väl inte vara så att regeringspartierna inte ser behoven? 121 (): Nej, verkligen inte. De här frågorna är oerhört centrala. Tillgänglighet och att motverka den typen av diskriminering som vi måste hantera av de här grupperna är naturligtvis helt centralt. Det här är inte min fråga, och det är naturligtvis ingen ursäkt. Jag vet inte exakt var den har fastnat. Men det är oerhört angeläget att vi kommer framåt i frågor som rör tillgänglighet för handikappade och funktionshindrade. Jag tycker också att det finns mer att göra på mitt eget område när det gäller dessa grupper, eftersom de har en särskilt utsatt situation som brottsoffer. Man lyssnar inte alltid tillräckligt mycket och vet inte hur man ska hantera frågor, och ibland finns det målkonflikter som är svåra att hantera. Jag lovar att jag ska ta reda på var frågan har fastnat och försöka återkomma med ett riktigt svar på den här frågan, som är viktig. 122 (S): kommer att fatta beslut i frågan. Utskottsmajoriteten föreslår att regeringen skyndsamt ska återkomma med ett lagförslag om förbud mot diskriminering på grund av bristande tillgänglighet för personer med funktionshinder. Tyvärr tycker inte företrädarna för regeringspartierna det. Vi har tyvärr tidigare varit med om att några ministrar inte alltid tycks ha tagit beslut på så stort allvar, och ibland tycks det som att de helt struntar i tillkännagivanden. Därför frågar jag nu minister hur regeringen kommer att fullfölja det beslut som vi ska fatta och inom vilka tidsramar. 123 (): Låt mig först säga att det är min bestämda uppfattning att man ska respektera beslut. Jag har suttit tillräckligt i för att veta att det är centralt. Och vi tar det självklart på stort allvar. Sedan är det inte alltid helt enkelt att veta hur man ska tillgodose tillkännagivanden, för de kan variera. I just det här fallet vågar jag inte svara på frågan. Men om riksdag bestämmer sig för en bestämd hållning måste regeringen naturligtvis återkomma med ett bra svar på hur frågan hanteras och var eventuella hinder för att förverkliga det som tydligt har uttryckt ligger. Det utgår jag från kommer att ske i det här ärendet precis som det ska ske i andra ärenden. 124 (SD): Vi har redan tidigare hört frågor till om effektiviteten i rättsväsendet, och tro det eller ej men även jag har en sådan. hade en interpellationsdebatt med min kollega om effektiviteten inom polisen. Som vi har hört är till exempel uppklaringsprocenten den lägsta . Trots att resurstiden har ökat , enligt , har antalet fall till åklagare minskat , och säger att arbetsproduktiviteten har minskat kraftigt. Vi har lagt fram en del förslag. I används telefonavlyssning massivt, som de kallar det. Telefonavlyssning kan till exempel användas vid förberedelse till grov misshandel. Det kan man inte i . Jag undrar hur ser på att till exempel sänka kraven för hemliga tvångsmedel och på ordningsbot för snatteri för att komma undan all den byråkrati som finns. Hur ser på dessa åtgärder? 125 (): För att börja med telefonavlyssningen har vi mycket bestämda regler för när och på vilket sätt telefonavlyssning får användas. Någon massiv telefonavlyssningsliberalisering är jag ingen anhängare av, av det enkla skälet att det är viktigt att balansera den typen av hemliga tvångsmedel med den respekt för människors integritet som man måste ha i ett rättssamhälle. Det är inte heller så att hemlig telefonavlyssning alltid är det mest effektiva sättet att utreda och bekämpa kriminalitet. Vi ska vara klara över att det är oerhört resurskrävande att få ut långa telefonlistor och många och långa samtal som ska lyssnas av, varav de flesta inte alls har med saken att göra, så det kanske inte är det mest effektiva om man vill få en bättre uppklaring. Men vid vissa typer av brott är hemlig telefonavlyssning självklart helt avgörande. Jag är positivt inställd till möjligheten att använda ordningsbot i fler sammanhang och att arbeta med enklare påföljder. Det ligger också på att analysera den typen av förslag. 126 (SD): Det är bra att veta att justitieministern är positiv till förslagen. Vi har till exempel lagt fram ett förslag om att införa ordningsbot för snatteri, för ett snatteriärende kan ta nästan en hel dag att utreda, fick vi höra från en polis. En annan sak som vi har propagerat för är brottsprovokation. Exempelvis är det bara en person som har blivit dömd för gromning, för det är notoriskt svårt att komma åt och sätta fast dem som begår gromningsbrotten. Ett förslag är att införa brottsprovokation i reglerade former för att få tag i nätpedofiler som är ute efter små pojkar och flickor. Också det här förslaget röstas så klart ned av allianspartierna och alla andra. Jag undrar hur justitieministern ser på nya sätt att komma åt nätpedofiler, bland annat med brottsprovokation som skulle kunna vara väldigt effektivt. 127 (): Låt mig först säga att när det gäller det stora problemet med polisens effektivitet och bristande uppklaring är detta inte heller något som direkt skulle ändra statistiken. När det gäller gromning, alltså vuxnas kontakter med barn i sexuellt syfte, har vi en ganska ny lagstiftning som är tämligen komplicerad. Vi gick längre för att försöka säkerställa att ett brott inte skulle kunna begås rent fysiskt innan man ingriper. Vi kommer naturligtvis att utvärdera hur väl den lagstiftningen fungerar. Brottsprovokation är som princip tveksamt av det enkla skälet att vi inte vill att polisen ska begå brott eller tvinga fram brottslighet. Det blir ju fel om man spelar på alla planhalvor . Polisen måste dock på ett helt annat sätt patrullera på nätet och finnas närvarande i olika sammanhang än vad som är fallet . Här finns det behov av ett stort utvecklingsarbete. 128 (FP): Jag ska ställa en fråga till biståndsministern. Händelserna i skakar och engagerar oss. Dödssiffrorna stiger för . Vi ser bilder på barn som används som mänskliga sköldar, torteras och dödas. har 10 000 människor dött, och 240 000 människor är på flykt. publicerar Amnesty en rapport om systematiska brott mot grundläggande mänskliga rättigheter. Det är en ohållbar situation. Vi måste göra allt vi kan för att undsätta dessa människor. Det är också viktigt att vi har en långsiktig idé om hur vi ska stödja när regimen förhoppningsvis har fallit. Vilka åtgärder har regeringen redan vidtagit i fråga om humanitärt bistånd till befolkning? Hur ser statsrådet på beredskap för utvecklingsbistånd när det gäller demokratiutveckling och så vidare i en förhoppningsvis nära framtid? 129 Statsrådet (M): Jag tackar för frågan. känner vi stor oro och enorm sympati för inte bara de 10 000 människor som har dödats utan också för deras familjer och anhöriga. Vi står rätt vanmäktiga inför de fruktansvärda övergrepp som sker mot mänskligheten, som FN:s kommissionär för mänskliga rättigheter uttryckte det. Vad kan vi göra åt detta? En politisk lösning måste komma till stånd. Vi har ju en uppgift från svensk sida att försöka lindra nöd och hindra död, bland annat genom det humanitära biståndet. Tyvärr ger regimen oss dåligt tillträde. Det är svårt att arbeta. Vi gör allt vi kan för att hjälpa de ca 70 000 registrerade flyktingarna i grannländerna via UNHCR. har gett i humanitärt stöd som svar på de appeller som har kommit. Men vi måste nog vara beredda på att göra ytterligare allteftersom krisen fördjupas och förvärras. 130 (FP): Jag tackar statsrådet för svaret. Precis som statsrådet säger är det en skrämmande utveckling. Den arabiska våren bjuder på en blandning av hopp och besvikelse. Händelseutvecklingen är ofta överraskande och oväntad. Frågan är hur de här händelserna påverkar biståndspolitiken. har också ett antal andra åtaganden. Frågan är vilket utrymme det blir framöver för att höja insatserna i särskilt men även i andra för att stödja demokratiutvecklingen. Min följdfråga till statsrådet är: Kommer regeringen att ta upp en mer strategisk diskussion om biståndsfördelningen för att säkerställa att kan göra en aktiv insats i ? 131 Statsrådet (M): Förutom att ha en hög beredskap för att fortsätta försöka stötta så mycket vi kan med humanitära insatser i det omedelbara, akuta och fruktansvärda läge vi befinner oss i handlar det om de långsiktiga förändringarna. bistånd har försökt möta de förändringar som har skett i och , och här kan biståndet vara ett verktyg för att stötta just det som förespråkar, nämligen demokratisering och yttrandefrihet. Vi har en regional strategi för denna region där vi har höjt anslagen. Vi tittar också strategiskt på till exempel kvinnors deltagande men också på ekonomiska och politiska reformer som ska stötta en delaktighet så att dessa människor inte bara får värdighet utan också jobb och demokrati. Här är våra satsningar för demokratisering viktiga. Traditionellt är detta inga stora mottagarländer av bistånd från . Men under en transitionstid tror vi att bistånd i dessa sammanhang kan göra mycket stor nytta. Därför anpassar alliansregeringen biståndet till den verklighet som råder, och jag är stolt och glad över den förändringsförmåga som finns. 132 (S): Min fråga går till miljöminister . , giftfri, naturlig ekologisk mat är för mig modernt och miljösmart och kan bidra till nya hållbara jobb. Miljöministerns partikamrat , som också är ledamot i kammaren, har hårt kritiserat socialdemokratins ambitioner att öka andelen ekologisk odling och ekologisk mat i . Han hävdar att vi övertrumfar i flumradikal politik. För mig är det bevisligen så att mer ekologisk odling kan bidra till att vi når ett antal av de 16 miljökvalitetsmål som satt upp och som är ansvarig för. Det gäller exempelvis Begränsad klimatpåverkan, Ingen övergödning, Giftfri miljö, Levande sjöar och vattendrag och Ett rikt odlingslandskap. Min fråga till miljöministern är om miljöministern och alliansregeringen delar uppfattningen att mer ekologiskt är flum. 133 Miljöminister (C): Ursäkta att jag log lite, men frågestunderna är ibland ganska roliga. Frågan är också rolig men med en allvarlig bakgrund. Jag uppskattar intresset för svensk matproduktion och för miljöfrågor. Det finns de som tror att vi fortfarande har köttberg, mjölkberg, äggberg och smörberg i och , men så är det inte. Vi importerar mycket och med en stor klimatpåfrestning. Jag tror att det ska finnas utrymme både för ekologisk och för den så kallade vanliga produktionen av mat. Det är viktigt att vi ser till att vi har en väl fungerande matproduktion i . Här finns regeringens strategi Matlandet som ska hjälpa till i den ambitionen. 134 (S): Jag blir inte riktigt klok på miljöministerns svar, och det är inte alldeles lätt att reda ut vad ni egentligen tycker. Jag tycker mig ändå kunna konstatera att ekologisk odling bidrar till att minska jordbrukets miljöpåverkan eftersom man använder mindre kemikalier, vilket är bra för vår hälsa och för den biologiska mångfalden. Jag tycker mig också kunna konstatera att den ekologiska odlingen minskar jordbrukets klimatpåverkan eftersom man inte använder handelsgödsel som släpper ut dikväveoxid, som är en farlig lustgas. Av denna anledning ställer jag frågan: Avser miljöministern att göra något för att ekologisk odling inte ska uppfattas som flum av allianregeringens företrädare utan ses som en del av en modern mat- och miljöpolitik? Vi väntar exempelvis på en proposition i ämnet. 135 Miljöminister (C): Som väl vet är arbetet inom regeringen fördelat så att ansvaret för matproduktion och livsmedelspolitik ligger på landsbygdsministern. En del av frågan ska därför ställas till honom. Jag tycker inte att ekologisk produktion är flum. De som håller på med det sliter ganska rejält för att få det att gå ihop i sina företag. Det är ofta små företag med stor betydelse för landsbygdens utveckling. Vi har haft mycket diskussioner om mat och upphandling av mat i . Närodlad mat är något som många kommuner vill ha möjlighet att handla upp och också handlar upp. Jag tror att jag har besvarat frågan med det men vill tillägga att vi får anledning att fortsätta denna diskussion om mat och matanvändning i när upphandlingsutredningen kommer som behandlar en del av dessa projekt. Sammanfattningsvis tror jag en väl bedriven och hållbar matproduktion i gynnar våra viktiga miljömål. Överföring av miljöteknik till utvecklingsländer 136 (V): Jag har en fråga till biståndsminister . reser både biståndsministern och miljöministern till för att delta i det stora miljötoppmötet + 20. En viktig fråga där handlar om att föra över miljöteknik till utvecklingsländerna. Den rika världen har sedan många miljö- och klimattoppmöten åtagit sig att kostnadsfritt föra över ny miljöteknik till utvecklingsländerna ända fram till . Inför försöker nu , och EU att urvattna skrivningarna om tekniköverföring. Man vill i stället ha mer allmänna skrivningar om innovation och forskning vilket i och för sig är bra i stället för den mer förpliktande skrivningen om tekniköverföring. Jag vill veta om ministern här och kan säkerställa att kommer att verka för att miljöteknik kostnadsfritt ska föras över till utvecklingsländerna och att man driver det i . 137 Statsrådet (M): Tack, , för att du tar upp den här frågan. Jag tycker att beskrivningen stämmer till stora delar. Frågan gäller om avser att kostnadsfritt överföra kunskap och teknologi till utvecklingsländerna. Det låter ju klokt. Med ökad kunskap kan vi tillsammans råda bot på många av de problem som finns i världen. Men staten äger ju inte all kunskap och har inte alla patent. Det här är en immaterialrättslig fråga. Det är därför som EU har slagit till bromsen, och det är därför vi tittar på den här frågan. Det går inte att svara ja på den fråga som ställer. Vi har inte möjlighet att kostnadsfritt överföra all den teknologi som finns. Från sida syftar vi till att vid se till att vi får mer innovation och mer kunskapsöverföring och hitta formerna för det. Det är oerhört viktigt och en del av slutresultatet, hoppas jag. 138 (V): Tack för svaret och för att ministern tillstår att det finns en konflikt när det gäller överföring av ny miljöteknik till utvecklingsländerna och några stora bolags patent och immaterialrättsliga försprång på teknikutvecklingsområdet. Den här konflikten har funnits tidigare. Ett exempel är rätten att producera billiga generiska läkemedel. Utvecklingsländerna lyckades förhandla sig till ett undantag inom så att de kan tillverka egna billiga läkemedel trots att stora läkemedelsbolag ibland kan säga att de ska vara patenterade. Utvecklingsländerna vill nu att man ska kunna göra samma sak med miljöteknik. Även om den är patenterad ska inte de fattiga länderna tvingas betala dyra licenser för att använda den senaste bra miljötekniken. Det är det som borde driva i . Jag skulle vilja att ministern var lite tydligare på den punkten. 139 Statsrådet (M): Jag vill ta tillfället i akt och tala om hur verkligheten ser ut. Mycket av den forskning och teknologiutveckling som sker i världen sker genom att företag investerar och utvecklar produkter och kunnande. Det är inte bara varor, utan också tjänster. Därför är frågan komplex. Vem äger detta, och hur ska vi sprida kunskap? Det kanske inte är en intressekonflikt, men jag hoppas att adresserar att detta är ett faktum. Hur ska vi kunna jobba tillsammans med näringslivet? Det är en av de frågor som kommer att diskuteras där. blir snarare en plattform för att föra de här frågorna vidare till vår handelsminister, vår justitieminister och vår miljöminister, ja till hela regeringen. Hur ska detta ske? Ska man göra undantag? Ska man hitta andra resurser för att köpa loss kunskap? Jag tycker att det är viktigt att vi problematiserar frågan och inte förenklar den. Det är framför allt viktigt att vi inte undanröjer den mycket framgångsrika forskning som finns på miljöteknikområdet och som till stora delar finansieras med privat kapital. Det är därför det är viktigt att det finns bra regelverk för detta. 140 (C): Jag vill ställa en fråga till miljöminister . Den handlar om möjligheten att få bort det hormonstörande ämnet bisfenol A från den svenska marknaden. Bisfenol A finns i plastprodukter som cd-skivor, kontaktlinser, tandfyllningsmaterial, kameraskal, epoxylim, tryckfärg och kopieringspapper. av all producerad bisfenol A används i olika typer av matburkar, flaskor och förpackningar av olika slag. är det inte längre tillåtet att använda bisfenol A vid tillverkningen av nappflaskor. är det inte heller tillåtet att sälja sådana nappflaskor. Regeringen har lagt fram ett förslag om förbud mot all användning av bisfenol A i barnmatsförpackningar från , och det är bra. Vi vill ju inte att våra barn ska utsättas för risker. Det finns även andra produkter som barn kan komma i kontakt med som innehåller det här ämnet. Min fråga är: Vad avser att göra för att få bort även de produkterna från marknaden i ? 141 Miljöminister (C): Det finns en mängd kemikalier i vår vardag. Det är viktigt att jobba strategiskt och långsiktigt med dessa frågor. Därför har vi en strategi om giftfri vardag och ett särskilt uppdrag till Kemikalieinspektionen att följa olika produktgrupper och lägga fram förslag om hur vi kan gå vidare när det gäller olika kemikalier. Just bisfenol A har jag ett långvarigt förhållande till. Vi var en liten grupp parlamentariker som drev frågan om förbud mot bisfenol A i nappflaskor med tanken att det är en hormonstörande farlig kemikalie och att barn är särskilt känsliga. Vi har lyckats få på plats ett förbud i hela EU, den inre marknaden, och vi har gått vidare med ett svenskt förbud när det gäller barnmatsförpackningar. Här finns inbyggda konflikter mellan olika intressen. Det gör det svårt att utvidga detta. 142 (C): Tack för svaret. Som ofta, när det handlar om skadliga ämnen, är det en väldigt liten risk att man får i sig dem. Gränsvärdet är ofattbart lågt. Det är per kilo livsmedel, har jag läst. bedömer att det inte finns någon som helst risk för barnens hälsa. Det kanske är en aspekt på det hela. Ändå framförs det i debatten att man får i sig farliga mängder av detta ämne bara genom att äta vanlig burkmat. Därför framförs krav, enbart baserade på medieuppgifter, att helt förbjuda ämnet. Kan man inte förbjuda bisfenol A i , om det är så farligt? Vilken är din bedömning när det gäller hur man bäst ska hantera den här kemikalien när så många är rädda för att den lämnar rester kvar i den mat som förvaras i förpackningarna? Hur gör vi i för att nå bästa resultat på kortast möjliga tid? 143 Miljöminister (C): Den europeiska Food and , livsmedelsmyndigheten för hela , tycker inte att det finns tillräckligt vetenskapliga belägg för ett mer omfattande förbud. Vi som sysslar med kemikalier ur ett annat perspektiv tycker att det finns anledning att ställa många frågor om den här kemikalien. Försiktighetsprincipen gör att vi bör använda den så lite som möjligt. Fyra länder samarbetar. vill ha ett större förbud; de har fått backning och måste göra om. och har begränsade förbud och förslag om förbud som man har notifierat på samma sätt som . Vi hjälps åt med den vetenskapliga dokumentationen. I har vi tagit på oss att titta på detta speciellt när det gäller kvitton. Det är alltså en arbetsmiljöfråga för dem som hanterar kvitton . Det finns bisfenol i dem. Det gäller också vattenledningsrör. Alla dricker vatten, och vi vet inte om bisfenol kan komma ut när man relinar vattenledningsrör. Vi måste ha fakta på bordet. Det vi nu jobbar med är att gå före med försiktighetsprincipen när det gäller barn och att öka den vetenskapliga dokumentationen. Vi ska jobba ihop med några länder för att på det viset skapa en europeisk grund för att gå vidare med frågan. 144 (S): Jag vill ställa en fråga till . hålls många skolavslutningar. Ni som har varit med på sådana vet att det är feststämning och glädje. Bilden är tyvärr inte enbart ljus. Många elever lämnar utan att vara behöriga för gymnasieskolan. Det handlar om ca 13 000 elever som inte når målen. Det är en skrämmande hög siffra, och det går åt fel håll; det är fler och fler som inte når målen. Det har funnits statliga medel till sommarskolor i landets kommuner. avsattes 60 miljoner för sommarskolor. Det märkliga är att regeringen nu väljer att dra in på dessa 60 miljoner till sommarskolorna. Många av oss undrar hur regeringen resonerar. Min fråga till är: Hur resonerar ni i regeringen när ni tar bort 60 miljoner från sommarskolorna som vi vet betyder så mycket för att elever ska nå målen? 145 (): Det är ett stort bekymmer att många elever inte har tillräckliga kunskaper. Det är också väldigt bra med sommarskolor, med eller utan projektmedel. Det är kommunernas ansvar att bedriva skolverksamhet och att se till att elever med olika typer av inlärningsproblem som har behov av extrastöd får det utifrån sina förutsättningar. I det ligger naturligtvis också att kunna bedriva undervisning vid sidan av de ordinarie timplanerna och terminsplaneringen. Det är helt riktigt att det har funnits ett särskilt projektstöd för denna typ av verksamhet. Tyvärr är det mycket vanligt att när denna typ av projekt har dragits i gång och pengarna inte längre finns som projektstöd lägger man ned verksamheten trots att den är framgångsrik. Det är att beklaga. Vår uppfattning är att skolorna har ett ansvar att se till att eleverna får rätt kunskaper och att skolorna måste arbeta med det särskilda stöd som behövs. En del behöver sommarskola. Men det behövs också åtgärder för att man inte ska hamna i den prekära situation som många elever befinner sig i just . 146 (S): Detta stöd infördes och har funnits , och projektet har funnits . Det märkliga är att man just , när vi ser att andelen elever som inte lyckas nå målen ökar, tar bort dessa 60 miljoner. Detta kan jämföras med satsningen på för att sänka krogmomsen. Då kan man fundera på var prioriteringen egentligen ligger. Vi vet att detta är något viktigt för att hjälpa elever att nå målen. Det är därför som vi socialdemokrater nu går ut och säger att det behövs sommarskolor för de elever som inte når målen och att vi är beredda att satsa pengar för att till och med få en ökad skolplikt för att dessa elever ska få hjälp och stöd att bli behöriga till gymnasieskolan. Jag förstår inte hur ni prioriterar. Om ni kan sänka krogmomsen med 5 miljarder men inte har råd med 60 miljoner till sommarskolor, hur tänker ni då? 147 (): Det tillhör politiken att ställa olika saker mot varandra. Det ska man naturligtvis inte alltid göra. När det gäller krogmomsen handlar det om att faktiskt öka möjligheterna bland annat för ungdomar att få arbete. Ett stort bekymmer är att många ungdomar inte får de sommarjobb som de så väl skulle behöva och må bra av. Det finns ungdomar som behöver träna i arbetslivet men som också behöver gå i sommarskola för att komplettera sina teoretiska kunskaper. Den inledande frågan var varför man har tagit bort projektbidraget. Skälet är att detta ligger inom det ordinarie ansvar som kommunerna rimligen måste ha. Det är viktigt att sådan verksamhet bedrivs. Det är inga stora summor som har funnits. Men när man drar i gång olika projekt anvisas ofta medel. Men det är inte meningen att man ska ha projektmedel för en speciell lösning. Det innebär att alla de elever som behöver någon annan typ av stöd under terminerna kanske inte får det. 148 (MP): Jag har också en fråga till justitieminister . Den berör polisorganisationen och polisens effektivitet.