prot · GZ09134 · 2012-06-20 00:00:00 — Detta öppnar upp för att ett kommunalt energibolag i eller skulle kunna komma in och agera och sälja energitjänster i svenska kommuner. Utländska stater skulle också kunna göra på detta sätt. Jag har ingenting alls emot att det utvecklas en privat energitjänstemarknad. En sådan kommer att växa fram. Jag har träffat flera företag som är på gång med energitjänster. Enligt dem finns det inte några som helst problem med att kommuner eller kommunala bolag också erbjuder energitjänster. Det finns en konkurrens, och denna konkurrens är bra. Ju fler aktörer som finns, desto bättre utbud kommer det att finnas och desto bättre utveckling av nya energitjänster. Vi får inte heller glömma bort att det inom de kommunala energibolagen finns en oerhört stor kompetens som har byggts upp under ett flertal år. Det vore märkligt och olyckligt om de inte skulle kunna fortsätta med sitt arbete. Den osäkerhet som många energibolag känner med lagstiftningen gör att utvecklingen står stilla. Man törs eller kan inte göra något. Så tolkar jag det. Däremot kan vi se att privata energibolag är ute på banan och erbjuder energitjänster medan de kommunala känner en oro för vad som gäller. Jag måste upprepa min fråga: Är det inte tydligt och klart att vi när EU-direktivet om energitjänster säger att den som säljer energi också har möjlighet att erbjuda energitjänster borde ha detta undantag i konkurrenslagen? På så sätt skulle vi slippa ifrån denna oro. 138 Statsrådet (C): Det som sade och som jag relaterade till och reflekterade över var att han tyckte att alla aktörer skulle ha samma villkor så att de kunde agera på samma sätt. Det var mot den bakgrunden jag gav mitt svar. Jag har över huvud taget inga planer på att förändra de undantag som finns i ellagen eller för den delen i fjärrvärmelagen. Däremot är det viktigt att hålla reda på vad den grundläggande principen är. Det var detta resonemang jag gav mig in i. Man måste hålla reda på när vi tycker att det är motiverat att vi från den offentliga sidan med skattebetalarnas pengar går in och skapar offentliga företag för att konkurrera på en privat marknad. Min och regeringens syn är att det kan finnas tillfällen när det är motiverat. Det kan finnas tillfällen när det finns marknadsmisslyckanden, där privata aktörer inte kan fylla behovet eller där man tydligt kan visa att en offentlig aktör kan bidra till att marknaden fungerar bättre. Det kan också finnas ett starkt samhällsintresse som motiverar en hel del av de statligt ägda företagen, till exempel. Denna energitjänstemarknad är nu under snabb framväxt. Den är inte mogen. Den har inte satt sig. Vi vet inte om det finns den typ av skäl som motiverar att vi går in och tydligt gör avsteg från de grundprinciper som finns i kommunallagen. Det är just därför jag har bett att gå på djupet med frågeställningen men att också återkomma med en del förslag som kan göra att energitjänstemarknaden främjas och kan utvecklas på ett ännu bättre sätt. En av de saker som ska återkomma med i sitt uppdrag är att föreslå olika tänkbara utformningar av ett certifieringssystem för energitjänsteleverantörer eller ett motsvarande kvalificeringssystem för leverantörer av energitjänster. Det är någonting som jag tror vore bra i grunden för att kvalitetssäkra den typ av aktörer som växer fram på marknaden. Det är olika typer av aktörer som ger sig in på den. För mig som ansvarigt statsråd och som den som har i uppdrag att ta initiativ till och föreslå eventuell lagstiftning på området är det viktigt att ha bra på fötterna. Om vi öppnar upp för offentliga aktörer att tydligt ge sig in på marknaden innebär det att vi stör en marknads funktionssätt. Det är jag beredd att göra om det skulle visa sig att det finns goda skäl att göra det. Men innan vi har tagit emot analys och rapport vet vi ju inte om det finns sådana skäl. Till dess att dessa skäl är presenterade för mig kommer jag att avhålla mig från att ställa i utsikt att vi tänker göra några förändringar på området. 139 (V): Jag tackar statsrådet. Jag blev lite klokare . Möjligheter att erbjuda energitjänster gäller och likaså EU:s energitjänstedirektiv. Så tolkar jag det. Jag kan förstå att statsrådet vill ha på fötterna innan man tar ställning. Jag ser också att det finns en utredning, och jag får väl vänta och se vad den säger och vilka slutsatser regeringen kommer att dra när det gäller den. Förhoppningsvis blir det någonting bra av det, och då behöver jag inte återkomma. Annars kommer jag att göra det med ytterligare interpellationer. Jag önskar statsrådet en trevlig sommarledighet. 140 Statsrådet (C): och jag delar synen på att energieffektivisering är extremt viktigt för att fortsätta omställningen av vårt samhälle i mer hållbar riktning för att klara klimatutmaningen och omställningen till förnybar energi. Det har märkts i denna debatt, och det har märkts i många andra debatter som vi har haft tidigare. Sedan har vi lite olika ingångsvärden i vad det är för typ av verktyg som vi behöver använda för att främja denna utveckling, och det ska man ha stor respekt för. Jag är glad att bekräftar att det är viktigt att man har gott på fötterna innan man ger sig in och föreslår förändringar på denna typ av marknader. Det är viktigt med tydliga spelregler, långsiktiga spelregler och spelregler som aktörerna, oavsett om de är privata eller offentliga, kan lita på håller och håller . Därmed tackar jag för debatten och önskar honom en glad sommarledighet och en avkopplande sådan, så långt den nu kan vara det. Överläggningen var härmed avslutad. 19 § Svar på interpellation 2011/12:406 om vindkraftsvinster 141 Statsrådet (C): har frågat mig om jag avser att komma med ett lagförslag om berörda kommuners rätt till vinster från vindkraften i form av bygdemedel. Det är positivt och angeläget att projektörer av vindkraft eftersträvar att få ett folkligt stöd för sina etableringar. Ett sätt kan vara att erbjuda bygdepeng. Därutöver finns många andra sätt att skapa lokal och regional förankring. Inte minst har vindkraften positiva effekter för den direkt berörda markägaren men också på den regionala utvecklingen genom att många arbetstillfällen skapas under byggnationen. Vindkraften bidrar även till den lokala ekonomin via behov av driftspersonal och genom upphandling av lokala entreprenörer för snöröjning med mera. Det finns inget som hindrar att kommuner påtalar att det är angeläget att vindkraftsföretag för tillbaka en del av sina vinster till det lokala föreningslivet. Däremot finns det inget lagstöd för någon kommun att kräva en bygdepeng för de tillstånd som kommunen behöver ge för att det ska kunna byggas vindkraftverk. Frågor om exempelvis bygdemedel har behandlats av näringsutskottet vid ett flertal tillfällen , och samtliga motionsyrkanden har avstyrkts. Frågan om en eventuell delning av vinsterna från vindkraften är något som man bäst hanterar mellan den enskilde vindkraftsprojektören och lokalsamhället eftersom förutsättningarna kan variera mycket från fall till fall. Jag avser därför inte att komma med ett lagförslag om berörda kommuners rätt till vinster från vindkraften i form av bygdemedel men ser mycket positivt på att fler vindkraftsprojektörer på olika sätt anstränger sig för att skapa en god lokal förankring för olika vindkraftsetableringar. God lokal förankring kan även öka möjligheten att använda bra vindlägen utifrån goda lokala förutsättningar. 142 (S): Jag tackar ministern för svaret på min interpellation, fast det var en besvikelse. Nog förväntar jag mig större förståelse för landsbygdens problem av en centerpartistisk minister. Som jag skriver i min interpellation har vindkraften utvecklats till en viktig gren inom den svenska energisektorn. Utbyggnaden av vindkraftsparker pågår i hög takt, inte minst i . Det är bra att vi kan ersätta fossila bränslen med miljövänlig energi. Men allting har två sidor, och så även vindkraften. Vindkraften påverkar mycket påtagligt i bygder där vindkraftsparker byggs upp. Det är särskilt tydligt i fjällvärlden. Det är livsmiljön för de boende som påverkas på många olika sätt när stora vindkraftverk byggs upp i närheten. Till att börja med innebär alla transporter buller och trafikstörningar. Det är ändå övergående problem, men när kraftverken är på plats har naturen och landskapet förändrats för alltid av nytillkomna vägar, ledningsgator och själva kraftverken. Höga vindkraftverk syns och ännu längre från parkerna, och ljudnivåerna är mycket besvärande på sina ställen. Mycket av naturupplevelserna för de boende har försvunnit och kommer aldrig tillbaka. Detta påverkar också förutsättningarna för andra verksamheter, som till exempel rennäring och turism. Särskilt för turismen är det ett stort bakslag när vildmarken går förlorad. Vindkraftverk påverkar bygderna men ger väldigt lite tillbaka. tillkommer det knappast några arbetstillfällen eftersom kraftbolagen tar sina specialister med sig utifrån. När kraftverket är klart är det ytterst få personer som behövs för tillsyn av det. Inte heller snöröjning, som ministern skriver i sitt svar, leder till särskilt många jobb, och snöröjarna behöver inte komma från den kommun där vindkraftverken finns. Vinsterna från energin går till bolagsägarna. Därför måste man söka alternativa vägar för att ersätta bygder för de förlorade värdena så att de får del av de stora vinster som vindkraften genererar. Det är inte minst viktigt för att skapa den goda lokala förankring som ministern efterlyser. I länder som är jämförbara med är det självklart att den lokala nivån får del av vindkraftens vinster. Det är dessutom en princip som införs på allt fler ställen, både i länder där rätten till lokal ersättning är lagfäst och i länder där den är frivillig. I till exempel , , och är ersättningen avsevärt högre än vad kraftbolagen betalar i . Där varierar summan från till . I finns det avtal om , men de berörda kommunerna i är överens om att nivån borde vara åtminstone . När man tar naturresurser från en bygd är det självklart att bygden måste få något tillbaka. Det handlar om bygdens överlevnad. Den svenska landsbygden är i stort behov av investeringar för att kunna utvecklas. Bättre vägar, bredband med ordentlig kapacitet och telefoner som fungerar överallt är bara några exempel. Till utbyggnad av infrastruktur och annat som skapar tillväxt behövs stora resurser, till exempel bygdemedel från vindkraftsvinster. Små orter har svårt att hävda sig mot storbolag. Därför måste deras rätt till bygdemedel garanteras i lag. Jag är mycket besviken över att ministern inte är beredd att föreslå en sådan lag. 143 Statsrådet (C): Som jag sade i svaret är jag mycket positiv till att vindkraftsprojektörer tar ansvar för att delar av de intäkter som de får ger olika former av återbäring till de människor som lever i närheten av deras anläggningar. Som alternativ, eller för den delen som komplement, till en bygdepeng erbjuder flera vindkraftsprojektörer möjlighet till delägande. ska leva har tillsammans med ett antal intressenter tagit fram en mycket spännande modell för delägande och för bygdepengar. Även organisationen har tydligt tagit ställning för just den modellen. I den modellen anger man att av en anläggning ska erbjudas för lokalt ägande och att den berörda bygden ska dra nytta av etableringen i form av bygdepengar. Den återbäringen från vindkraften är dock en frivillig överenskommelse mellan vindkraftsägaren och den berörda bygden. Det tycker jag i grunden är något mycket bra. Att i svensk lagstiftning introducera ett moment av att privata aktörer ska vara tvungna att betala något slags ersättning för att komma i åtnjutande av kommunala tillstånd för att uppföra en vindkraftsanläggning känns väldigt främmande för mig. Andra exempel som man nu arbetar mycket konkret med handlar om projektörer som har träffat avtal om att rusta upp någon av bygdens gemensamhetsanläggningar som kanske behövs under byggfasen, men där upprustningen kommer att fungera långt efter att bygget av till exempel en vindkraftspark har avslutats. Det är ytterligare ett sätt att återföra en del medel till bygden. Båda dessa exempel visar att behoven skiljer sig åt mellan olika byar, olika samhällen och olika regioner. Det är just därför som det här området lämpar sig sällsynt illa för en likformig statlig reglering. Jag tycker att det är lite spännande att lyssna på . En hel del handlar om vilka perspektiv man väljer. Ser man omställningen av energisystemet till ett förnybart energisystem som ett hinder, ett ok, i första hand eller ser man den som en möjlighet? Jag ser att den omställning till mer förnybar energi, oavsett om det är vindkraft, solkraft eller biobränslen, som sker väldigt snabbt innebär att mycket av svensk landsbygd och glesbygd sitter på ett grönt guld som äntligen kommer till användning. Man får helt plötsligt en ny utkomstmöjlighet i många delar av landet. Vindkraftsutbyggnaden innebär en väldigt stor möjlighet för landsbygden att få in lokalt kapital som behövs för att man ska kunna utveckla sin egen bygd. Allra mest glädjande är det för regioner som har haft eller har kärva ekonomiska villkor, som skogsbygderna i olika delar av . Med inkomster direkt eller indirekt från vindkraften kan det lokala samhället och den lokala ekonomin utvecklas på fler områden, till exempel när det gäller utbyggnaden av bredband i hela landet eller för den delen att stärka den lokala servicen. 144 (S): Ministern nämner att man kan köpa in sig och bli andelsägare i vindkraftsparker, men på många av de små ställena på landsbygden saknas det kapital. Man har inte den möjligheten. Små kommuner tycker att det är riskfyllt. Man saknar kapital, och därför är det få kommuner som gör det. Vi behöver arbetstillfällen på landsbygden. Både ministern och jag vill ju se en utbyggnad av vindkraften. En återbäring på vindkraftens vinster på av bruttointäkterna från verken skulle underlätta för nya vindkraftsparker. är det markägaren som kan dra in i arrendeavgifter, medan en ägare av markskiftet därifrån kammar noll. Detta skapar motsättningar. Det skapar avundsjuka, avundsamhet och irritation som sliter isär byarna på landsbygden. Det underlättar inte att man bygger, och det utvecklar inte bygderna framåt nämnvärt mycket, ministern. Vindkraftsbolagen behöver också öka kapaciteten på huvudkabeln så att nya vindkraftsparker kan docka på. Vi är i ett läge där några inte kommer att få plats. Jag tycker att ministern borde trycka på så att man bygger ut kabeln. Jag vill upprepa att vindkraftsutbyggnaden ger få arbetstillfällen lokalt om man inte gör överenskommelser. Man skyller från kraftbolagen på att det inte finns rätt kompetens lokalt, men anledningen är nog snarare att vi har fått vindkraftsrallare. Först hade vi järnvägsrallarna, sedan kom vattenrallarna och har vi vindkraftsrallarna. Det är mest folk utifrån som får jobben under uppbyggnaden. Det vi kan hoppas på långsiktigt är att vi kan utbilda servicegrupper som klarar den dagliga tillsynen. Det kan vara folk som bor lokalt, men det blir inte många människor. När de stora jobben ska göras kommer det experter utifrån, troligen från andra länder eftersom vi själva inte har någon tillverkningsindustri för vindkraften i . I ett modernt samhälle tar man miljöansvar där man producerar, och det ansvaret innebär bland annat en ersättning till de närboende. Man kan inte bara klampa in och ta för sig. Det, ministern, tillhör en förgången tid. Jag får önska ministern och alla er som lyssnar en glad midsommar! 145 Statsrådet (C): säger att man inte bara kan klampa in och ta för sig. Nej, det håller jag helt och hållet med om. Det är just därför som det är extremt viktigt att stå starka bakom de principer som vi har när det gäller äganderätten och respekten för enskild egendom. Det finns inte en enda vindkraftsbyggare som kan gå in och konfiskera mark av en privat markägare utan att betala vederbörlig ersättning till markägaren. Sedan finns det bra exempel och mindre bra exempel på hur vindkraftsprojektörer har arbetat. Det finns också en tydlig utveckling där man kan se att vindkraftsprojektörer lär sig vilka modeller de behöver arbeta med för att skapa en lokal förankring. Det är helt nödvändigt för dem att de kan få en lokal förankring, för på det sättet kan de komma i åtnjutande av de allra bästa vindlägena. Det gör att fler vinkraftsprojektörer än arbetar med att hitta sätt att återföra medel till en hel bygd eller till fler markägare än bara den som är direkt berörd av det enskilda vindkraftverket eller den enskilda vindkraftsparken. Det skapar en större lokal acceptans och ett större lokalt engagemang i detta. lyfte också fram att det finns ett stort behov av att bygga ut elnätet för att klara av att ta emot all den förnybara energi som växer så att det knakar i . Det är helt korrekt. Jag tror att en av de riktigt stora utmaningar vi har framöver är att bygga om vårt elnät från att vara uppbyggt för att klara av att mata ut mycket el från ett fåtal stora elproduktionsanläggningar kärnkraft och storskalig vattenkraft på några få ställen i landet till många små konsumenter till att klara av att ta emot en flora av energikällor som är utspridda över hela landet och som är fler och mer diversifierade. Produktionen varierar också på ett helt annat sätt än vad den gör i ett kärnkraftverk eller vattenkraftverk. Vindkraft går bra när vinden är sådan, och solceller levererar mycket när solen är sådan, men de levererar mindre när förutsättningarna är sämre. Det är just därför som regeringen nu gör stora investeringar i det svenska elnätet via . Så sent som har regeringen fattat beslut om att bevilja koncession för den norra delen av , vilket kommer att öka överföringskapaciteten från norra till . Det är viktigt för att få in mer förnybar energi i hela systemet som det är helt avgörande för att minimera risken för prisskillnader mellan framför allt prisområde 3 och 4 i . Dessutom och det vill jag gärna nämna i det här sammanhanget, eftersom lyfte upp frågan om att bygga ut elnätet arbetar regeringen nu med det som vi kallar tröskeleffekter. Vi behöver få till en ordning där man får en delning mellan vindkraftsbyggen av de anslutningskostnader som krävs för att man ska kunna bygga ut elnät till platser där det kanske inte finns något elnät men där det finns god vind att ta vara på. Allt detta är exempel på sådant som regeringen kan och ska göra för att underlätta utbyggnaden av förnybar elproduktion och framför allt vindkraft i . Men att från statens sida i detalj föreskriva att det ska finnas en bygdepeng och exakt hur den ska se ut tycker jag är fel väg att gå. Jag tycker att det är bra om projektörer vill använda den metoden eller andra metoder, men jag tycker att det är lika bra att man lokalt och regionalt faktiskt har frihet att ställa krav och föra en dialog om exakt vad det är för typ av återbäring som kan vara aktuell och behövs i de lokala och regionala fallen. Jag vill önska en glad sommar! Överläggningen var härmed avslutad. 20 § Svar på interpellation 2011/12:413 om brister i postutdelning 146 Statsrådet (C): har frågat mig om jag avser att vidta några åtgärder i syfte att säkerställa en för samhället effektiv, sammanhållen och tillförlitlig posttjänst. Regeringen och har fattat beslut om viktiga åtgärder för att säkerställa att vi har en posttjänst av god kvalitet i hela . Enligt det postpolitiska målet, som beslutats av , ska det finnas en posttjänst av god kvalitet i hela landet som innebär att alla kan ta emot brev och andra försändelser som väger högst . Det ska också finnas en möjlighet för alla att få sådana försändelser befordrade till rimliga priser. Dessutom ska enstaka försändelser befordras till enhetliga priser. Det ska också finnas möjlighet att försäkra sådana försändelser och få kvitto från mottagaren på att försändelsen har tagits emot. Enligt postlagen krävs det tillstånd för att få bedriva postverksamhet, och tillstånden är förenade med särskilda tillståndsvillkor. Post ska enligt sina tillståndsvillkor tillhandahålla den samhällsomfattande posttjänsten i . Det innefattar just de krav på postverksamheten som det postpolitiska målet beskriver. , , är den myndighet som är utsedd av regeringen för att meddela tillstånd för postverksamhet och att utöva tillsyn. Myndigheten har mandat att fatta beslut om åtgärder som behövs för att lagen och tillståndsvillkoren ska följas. Posten ska både tillhandahålla en samhällsomfattande posttjänst och bedriva en lönsam verksamhet. För att kunna nå båda dessa mål måste bolaget ha möjlighet att göra förändringar i sin verksamhet. Förändringarna får dock aldrig äventyra kvaliteten i postverksamheten, utan villkoren för den samhällsomfattande posttjänsten ska naturligtvis uppfyllas. I PTS rapport och konkurrens 2012 framgår att PTS bedömer att Posten har fullgjort sina åtaganden beträffande den samhällsomfattande posttjänsten på ett tillfredställande sätt. Genom dialog med Posten och krav på åtgärder ser PTS till att förbättringar sker när det behövs. initierade PTS ett tillsynsärende gentemot Posten gällande bristfällig postutdelning i södra . En åtgärdsplan togs fram, och enligt PTS har insatserna fått önskad effekt, vilket bekräftades av de kvalitetsmätningar som utförs på området. Regeringen är angelägen om att vi har en postservice av god kvalitet och hög tillgänglighet i hela landet. Det är därför som staten , precis som tidigare, ställer långtgående krav på tillhandahållandet av den samhällsomfattande posttjänsten. finner jag inga skäl att vidta ytterligare åtgärder utan har fullt förtroende för PTS tillsyn på postområdet. 147 (S): Tack, statsrådet, för svaret! Som framgår i min interpellation har det kommit fram uppgifter både i medierna och från anställda på Post Nord att det finns brister i den nuvarande postutdelningen. I sitt svar hänvisar statsrådet till ett tillsynsärende som PTS initierade och till att en åtgärdsplan har tagit fram. Enligt PTS har insatsen fått önskad effekt, vilket bekräftas av de kvalitetsmätningar som utförs på området. Då vill jag fråga statsrådet: Vad är det för kvalitetsmätningar som har gjorts? För vem har kvaliteten förbättrats? Det finns ett besparingsprogram som har lett till stora personalreduceringar. Det hänger kanske ihop med vinstkravet som regeringen har ställt på Posten. Posten gjorde en vinstutdelning på 1 miljard som fördelades på danska och svenska staten som man gjorde besparingar på drygt 1 miljard. Det där har fått konsekvenser. A-post, övernattbefordrad post, kommer inte fram rätt dag till kunden. Den post som ska eftersändas till personer som bytt adress eftersänds sporadiskt i stället för . Effekter för enskilda kan uppstå i form av missade läkarbesök då kallelser inte kommer fram. När besked från fördröjs kan personer hindras från att överklaga i rätt tid och så vidare. demonstrerade brevbärarna i och ropade: Vi är människor, inte maskiner! Nej till börsutdelning, ja till postutdelning! Det man uppfattade av de anställda var att regeringens krav på att göra Post Nord till ett börsmässigt företag påverkar lönsamhetskraven och kvaliteten. Jag ställde en fråga till om detta. I svaret pekade han på att det inte är enbart börsmässighet som prioriteras från regeringens sida. Men det är i alla fall det som ger genomslag hos ledningen. När jag ställer frågor om vad man tänker göra för att komma åt problemen upplever jag inte att statsrådet och regeringen har sett problemen, trots att de har rapporterats i en av största dagstidningar. Problemet är inte bara förlagt till , som jag redovisade för , utan vi har sett problemen på många ställen i . Själv delade jag ut post och såg de konsekvenser som besparingsprogrammen fått på Posten, där eftersändningar inte blir gjorda. Då har vi inte, som jag uppfattar det, en för samhället effektiv, sammanhållen och tillförlitlig posttjänst därav mina frågor. Statsrådet skriver i sitt svar: För att kunna nå båda dessa mål måste bolaget ha möjlighet att göra förändringar i sin verksamhet.