prot · GZ0986 · 2012-03-21 00:00:00 — Jag läste flera av uppsatserna, och det kommer att bli en bok på där barnen medverkar. Det visar att man från kommunernas sida försöker rikta sig till de skolor och elever som mest behöver det. Det är många bra saker på gång, men, som sagt, det som är bra kan alltid bli bättre. 169 (V) replik: För oss som engagerar oss i kultur hör biblioteken till våra absolut nödvändigaste oaser. Också skolbiblioteken är viktiga så att man lär sig umgås med böcker, får tala om böcker och tidigt får en bro byggd. Jag har ställt frågan förut, och jag vill gärna veta hur ni, , brottas med problematiken att friskolorna ligger långt efter när det gäller att ha bra bemannade bibliotek, med kunnig personal. Jag känner en hel del bibliotekarier och har fått bilden att det ibland kan komma en hel skara elever från en friskola till det kommunala och arbeta med ett specialarbete. Friskolorna har sina kommunala bidrag, men de används kanske inte till skolbibliotek. Därför vill jag gärna veta om ni ser på det som ett bekymmer eller som en bagatell. 170 (M) replik: Det är en viktig fråga som gäller skolbiblioteken. Därför är det glädjande att kunna säga att regeringen satt ned foten och sagt att alla elever ska ha tillgång till ett skolbibliotek. Vi skickar med 25 miljoner till kommunerna för att de ska genomföra det, och det tycker jag är en viktig skärpning vad gäller just det som tar upp. Vi ska komma ihåg att de allmänna biblioteken även är till för skolbarnen. Jag har varit ansvarig för utbildningsfrågorna i min hemkommun , och då tyckte vi att det ibland var positivt att eleverna gick från skolan ned till det vanliga . Vi utestänger alltså ingen från det. Det är viktigt att säga att 25 miljoner skickas med. Alla elever, oavsett om de går i privata eller offentligt drivna skolor, ska ha tillgång till skolbibliotek. Det är en bra skärpning som vi står bakom. 171 (SD) replik: Jag reagerade lite på det som sade om att det finns goda grunder för att avslå samtliga motioner i betänkandet. I de flesta fall menar jag att hon har rätt, och det visas också av hur vi röstade i utskottet. Men jag tycker inte att det gäller motion 265, som har väckts av mina partikamrater. Det är synd att inte har lyssnat mer på dem. Argumenten som framförs i betänkandet för att inte bifalla motionen är inte särskilt starka, tycker jag. Det är helt rätt som säger: Det pågår väldigt många konstruktiva och bra verksamheter för att stärka ungas trygghet på internet Surfa Lugnt, Nätvandrare och andra saker som nämns. Men ingen av de verksamheterna har samma egenskaper som förslaget om en larmknapp online. De finns inte där . De finns inte just där ungdomar befinner sig. De har inte samma fördelar när det gäller att få en direktkoppling till myndigheter som vida överträffar att ringa och larma, vilket många ungdomar drar sig för. Jag tycker egentligen inte att det finns några starka eller hållbara argument i betänkandet mot att godkänna denna motion. Jag skulle därför vilja höra vad har för konkreta argument för detta. har ställt sig bakom betänkandetexten, där det nämns att det här med att motverka att självmordssajter hamnar högt upp på sökmotorernas träfflistor kan vara ett bra sätt att motverka suicid bland unga. Jag undrar om detta är någonting som kan tänka sig att ta upp med sina kolleger i regeringen och föra fram som ett konstruktivt förslag och om hon skulle kunna tänka sig att stödja ett sådant förslag om det skulle komma upp igen i nästa års motionsberedning. 172 (M) replik: Jag tackar för frågan. Jag ser att det finns väldigt mycket saker som görs. Det finns väl beskrivet i texten. Jag har också träffat . Jag sitter i en arbetsgrupp som har utsett för att titta på barn och ungdomar som är speciellt utsatta när det gäller ekonomi eller denna typ av frågor. Det är klart att vi tar till oss de goda exemplen och kanske också kan utveckla dem vidare. Jag tycker ändå att texten beskriver att väldigt mycket görs. Vi lär oss mer och mer omkring de faror som finns på internet. Vi hänvisar till och de olika saker som sker, för vi tycker att de också ska ta till sig fler goda exempel för att utveckla detta. När jag träffar säger de tydligt att fler tjejer än killar mår dåligt. Problematiken med självmord är en bit. Visst är det väldigt viktigt. Jag tycker att försöket att lyfta upp och förändra detta är en del, och mycket annat ska göras. Låt oss återkomma i den fortsatta debatten, men som betänkandetexten ser ut nu och som vi har resonerat är det ändå väldigt mycket saker på gång. Naturligtvis kan dock mer ske. 173 (SD) replik: Detta handlar just om att ta till sig goda exempel. Det brittiska exempel som mina kolleger lyfte fram är vad jag har kunnat se oöverträffat när det gäller effektivitet och resultat. Detta är någonting som förmodligen kommer på ganska bred front . har börjat titta på frågan. har redan satt i gång verksamheter som liknar detta. Jag tycker att vi borde ligga i framkant här i också. Jag har egentligen fortfarande inte hört några tunga argument mot detta. Det görs andra bra saker, men det är i sig inget argument för att inte göra ännu fler bra saker. Jag tyckte inte heller att jag fick något direkt svar på frågan om att motverka självmordssajter. Är det någonting som kan tänka sig att ta upp med sina kolleger i regeringen eller någonting som hon skulle kunna tänka sig att stödja med tanke på att hon har ställt sig bakom en text där detta lyfts fram som ett positivt exempel? 174 (M) replik: Jag pekade på texten som finns i betänkandet. Det finns ett EU-projekt. Det är naturligtvis viktigt att följa det och se vart det leder. Jag pratar naturligtvis en hel del med forskare på och andra om denna problematik, vad man kan göra och så vidare. Jag är inte alls oemottaglig för argument. Jag tycker också att har många viktiga saker att säga. Vi har haft en hearing i kulturutskottet om barn och unga. Det är viktigt att gå vidare med diskussionerna med , tycker jag. Tillbaka till det samarbete som sker med ! vill ha öppet dygnet runt. Man pekar på hur mycket mer man skulle kunna göra då. Det finns naturligtvis olika sätt att hantera dessa saker på, men du pekar på en viktig sak. Vi har skrivit allt som sker. Jag tycker att det sker mycket. Men det kan naturligtvis också som jag nämnde vara intressant att titta vidare på en del av de sakerna. Motionen är avslagen med hänvisning till det som finns i texten, och det står jag bakom. 175 PER LODENIUS (C): Jag instämmer i det som förde fram i sitt anförande, men vill också ge min syn på barns och ungdomars kultur och fritid. värnar kulturens egenvärde och förstår dess betydelse som samhällsbärare och aktiv part i samhällsutvecklingen. Att satsa på kultur för barn och ungdomar är därför centralt. Det finns mycket bra verksamhet, som självklart mycket kan utvecklas ytterligare. Det finns alltid möjlighet att göra allt ännu lite bättre, och det ska vi självklart också fortsätta att göra. Vi vet att man mår bra av kultur. Vi vet att man utvecklas som människa av kultur. Vi vet att satsningar på kultur för barn och unga stärker deras hälsa och välbefinnande. Genom att ta del av kultur, både som åskådare och som aktiv utövare, tränas man i tolerans, i kreativitet och i att tänka nytt egenskaper som är viktiga att ha med sig på resan genom livet. Kulturen hjälper oss att se världen runt omkring oss. Vi kan med en berättelse se oss själva i en klarare blick. Vi kan genom en teaterföreställning förstå andras livsvillkor. Vi kan uppfyllas av kraft, lust och glädje genom att till exempel dansa. Det är i detta sammanhang vi ska se satsningen på , en satsning som arbetat för och som vi kan konstatera har blivit en framgång. sade i sitt anförande att allianspartierna kommer att sjunga Skapande skolas lov. Och det gör jag gärna. Skapande skola har gett elever i möjlighet att i större utsträckning än tidigare tillsammans med professionella kulturarbetare få ta del av kulturupplevelser samt möjlighet till eget skapande. Skapande skola är ett bra exempel på hur kultur ger mervärde. Professionella kulturutövare och skapare delar med sig av sin kunskap och inspirerar barn och ungdomar. Skapande skola är en satsning som jag gärna skulle se utvecklas ytterligare och som skulle kunna nå fler ungdomar. ser jag också möjligheten att bygga vidare på och kanske också låta ungdomarna på gymnasiet och barn i förskolan få ta del av konceptet. Flera motioner i betänkandet tar upp den kommunala kultur- och . De kommunala kulturskolorna erbjuder på många håll en fantastisk utbildning. Hur det ser ut varierar dock över landet, och alla kommuner har inte heller kulturskolor. Det kan vi konstatera. För är de kommunala kultur- och musikskolorna en mycket värdefull och viktig verksamhet. Jag kan också tycka att det borde finnas tillgång till kulturskola i alla kommuner. Men hur verksamheten läggs upp och hur organiseras måste avgöras utifrån de lokala förutsättningarna i varje kommun. Det är inte något som vi ska gå in och styra från . Kultur- och är en angelägenhet som det inte finns någon anledning att gå in och styra ytterligare från statens sida. Kulturen har så många olika uttryckssätt att vi alla kan finna något som passar om vi bara får chansen. Men för att alla ska få chansen att uppleva kultur och också själv aktivt kunna delta krävs rätt förutsättningar. Att satsa på kultur för barn och ungdom är därför så viktigt. Det ger så många plusvärden. Vi pratar ofta om att kulturen ger hälsa och välbefinnande, och det stämmer, liksom att man tränas i tolerans och förståelse för andra. En viktig del av kulturen är också kreativiteten och lusten att skapa. I pratar vi gärna om entreprenörskap. Viktiga drivkrafter i entreprenörskapet är just kreativitet och lust. Att få utlopp för den kreativiteten och lusten är viktigt för den personliga utvecklingen men också för vårt samhälles utveckling på . Jag vill med detta yrka bifall till utskottets förslag och avslag på reservationerna. 176 (S) replik: Per Lodenius lyfter fram Skapande skolas stora fördelar. visar rapporten som kom nu årets rapport och fjolårets rapport att det i huvudsak är i storstadsregionerna som Skapande skola är verkningsfullt. I och med det kan jag fråga: Hur tänker och Per Lodenius jobba med den saken? En annan sak är finansieringen av Skapande skola. En del av det kom ju faktiskt från att man tog beslut om att lägga ned Rikskonserter, en organisation som hade verksamhet runt om i hela landet och som också köpte in mycket lokal verksamhet från musikorganisationer, vilket gjorde att till exempel skolor kunde få ett kvalitativt musikutbud runt om i hela landet. Hur ser på den här frågan ? Är det storstadsregionerna som även fortsättningsvis ska ha gräddfilen in i kulturlivet, eller vad har ni för recept för att göra att detta blir hela landets angelägenhet? 177 PER LODENIUS (C) replik: slår lite vitt och brett här. Jag hänger inte riktigt med i de olika turer som han försöker få ihop i detta. När det gäller Skapande skola är ett av kriterierna att också glesbygden och landsbygden ska kunna få del av det. Det vi nu ser är början på . Fortsättningen handlar om att fler och fler skolor kommer att få tillgång till det. Fler och fler skolor upptäcker också den möjligheten. En viktig del i det är också engagemanget från skolan själv. När det gäller finansieringen ser jag inte den koppling som förde fram. I stället ser jag kopplingen hur vi ute i landet satsar ytterligare på kultur, bland annat genom koffertmodellen, där vi för ut mer pengar till regionerna och där regionerna själva kan styra över pengarna. Där kan vi också se hur mer kommer ut i landet och till mindre orter. Jag tycker att vi verkligen är på rätt väg i detta. Jag ska lägga till att jag själv reser runt i hela landet för att se hur tillgänglig kulturen är. Det gäller både tillgänglighet för den som har en funktionsnedsättning och tillgänglighet geografiskt: Hur utspridd är kulturen? Det gäller också tillgänglig i betydelsen socioekonomisk tillgänglighet, alltså vilka som har tillgång till kulturen. Det är väldigt intressanta besök, och det händer väldigt mycket bra ute i landet. 178 (S) replik: Absolut är det så. Det händer väldigt mycket bra saker. är det Per som blandar ihop korten lite. Kulturkoffertarna eller portföljerna har vi varit överens om. Vi tycker att det är bra att man lokalt fattar större beslut i de här frågorna. Där har vi ingen skillnad. Där får vi snarare hjälpas åt att följa upp det hela. Jag hör fortfarande inget svar på min direkta fråga: Hur ska detta bli hela landets angelägenhet? Det är det faktiskt inte . Hur anser att vi ska fylla ut tomrummet efter Rikskonserter i hela landet? Rikskonserter hade ett tydligt uppdrag och en budget på 100 miljoner, vilket var ordentligt tilltaget, och därför hade man också väldigt hög kvalitet och kunde köpa in väldigt mycket musik för att gynna de olika enskilda aktörerna. Om Per inte har något svar får vi vänta när han har rest runt landet och tagit till sig de goda exempel som finns. 179 PER LODENIUS (C) replik: ändrade lite i frågan. lämnade han i alla fall kopplingen mellan Skapande skola och Rikskonserter. Det tycker jag kan vara bra. Återigen vill jag framhålla att vi ser till att pengar kommer ut i landet på andra sätt. Vi hittar nya metoder här. Jag ser inte riktigt den koppling som gör. I stället gör vi mycket satsningar som riktar sig mot övriga landet. Jag har alltså svårt att se någon annan koppling och att ge något annat svar än det jag gav tidigare. 180 (KD): Kulturen ska komma alla barn och unga till del. Barns och ungas rätt till kultur lyfts fram som mycket viktigt i arbetet med att nå de nya kulturpolitiska målen. Barns och ungas rätt till kultur utgör också en av regeringens tre kulturpolitiska prioriteringar , vilket bland annat har visat sig i den utvidgade satsning som många har nämnt här, nämligen Skapande skola. Detta är kristdemokratisk politik. skrev vi i vårt kulturpolitiska manifest följande: För att det individuella kulturintresset skall få tillfälle att växa och blomstra bör kultursatsningar i samverkan mellan hem, barnomsorg, skola och olika fritidsverksamheter uppmuntras. Skolan bör också vara det naturliga navet när det gäller att engagera och stimulera till naturliga möten mellan grupper med olika kulturell bakgrund. I det arbetet är det viktigt att både hitta likheter och att uppskatta särart. Detta är precis vad Skapande skola handlar om. Men varför är då kultur viktigt, och varför just för barn? Först vill jag säga att kulturen har en självklar plats i vår kristdemokratiska ideologi. Det finns tre grundprinciper som jag vill presentera här och som utgör basen för vår syn på kulturen och på kulturpolitikens ansvar. För det första menar vi att människan är i behov av mer än materiella tillgångar för att uppleva välbefinnande och leva ett gott liv. För att växa och bli hel krävs en immateriell, andlig och kulturell dimension liksom relationer och gemenskap med andra. Det handlar om att skapa ett inre utrymme för annat än ting och yta hos människor. Det är lika självklart för oss som att garantera hennes materiella behov. Genom kulturen kan människor finna mening i tillvaron och utvecklas som individer. Mina tankar går till den kände professorn i medicinsk sociologi Aaron Antonovsky. Han talar om livets mening. Vad är livets mening rent mänskligt sett? Det bör väl intressera de allra flesta. Han säger att det är att uppleva att man är en del av ett sammanhang och att ha en uppgift. Han sammanfattar det i uttrycket KASAM, känslan av sammanhang. I kulturen finns väldigt mycket av det här. Man spelar musik, som hemma på , man spelar teater, gör musikaler, bildar konstföreningar, engagerar sig i till exempel allmänna innebandyklubb och så vidare. Mycket av det vi sysslar med är kultur, och det är en viktig del av barns och ungas utveckling, fostran och mående. Den kristdemokratiska ideologin handlar nu kommer jag till nr 2 bland våra grundprinciper också om ansvar och förvaltarskap. Vi har en skyldighet att efter bästa förmåga förvalta det som lämnats över till oss. Det handlar naturligtvis om att värna jordens tillgångar men också om att bevara det immateriella arv av goda tankar, värderingar och idéer som vi ärvt från tidigare generationer. Bevarandet av kulturarvet är alltså helt självklart för oss. Den tredje principen i den kristdemokratiska ideologi som ligger till grund för vår kulturpolitik handlar om samhällets maktfördelning. Vi menar att all politik måste bygga på subsidiaritet. Alla beslut ska fattas så nära den enskilda människan som möjligt. Endast i de fall där man kan motivera att det är mest effektivt att besluten fattas på en högre nivå ska de flyttas dit. Kulturpolitiken ska utifrån det här synsättet utgå ifrån den enskilda människan och hennes behov. Med människan i centrum och med aktning för kulturens oersättliga roll för hennes välbefinnande bygger vi vår kulturpolitik. Små barn har ofta en självklar inställning till kultur och skapande. Denna naturliga skaparlust och nyfikenhet måste tas till vara och stärkas av såväl föräldrar som andra vuxna runt barnet. FN:s konvention om barns rättigheter slår också fast barnets rätt att fritt delta i det kulturella och konstnärliga livet. Föräldrar och vårdnadshavare har därför ett stort ansvar för att ge barnen tillgång till kulturella upplevelser. Även far- och morföräldrar kan bidra på ett positivt sätt. Forskning visar att barn som regelbundet ägnar sig åt någon kulturell verksamhet får större förmåga att känna igen och uttrycka sina känslor. Den förmågan gör det också lättare att förstå andra och att känna empati och medkänsla. Därigenom utvecklas barnets kommunikativa kompetens. Barn ska under uppväxten ges möjlighet att ta del av och delta i olika kulturella aktiviteter. Kulturen ska ha sin plats i vardagen och därmed också i skolan. Den får inte reduceras till att bli tillfälliga kulturevenemang utan koppling till den övriga verksamheten. Enligt ska staten respektera och främja barnets rätt att delta i det kulturella och konstnärliga livet. Det handlar både om barnets eget skapande och om möjlighet att ta del av kulturella upplevelser skapade för barn alltså såväl kultur av som för barn. För är det viktigt att förskolan och skolan kan erbjuda olika former av kulturaktiviteter för eleverna. Vi har därför länge arbetat för en ökad satsning på kultur i skolan som kan engagera de professionella kulturskaparna, och vi vill gå vidare med satsningen på . Sedan satsningen började har allt fler skolor visat intresse, och har varit i kontakt med de kommuner som inte har ansökt om bidraget. Vid ansökningsomgången 2011 hade enligt uppgift av alla kommuner ansökt om bidraget. Det var betydligt färre när det gäller de fristående skolorna. uppföljning visar också hur barns och ungas delaktighet och inflytande har utvecklats på ett positivt sätt. Jag har själv levt och lever ett aktivt liv som kulturskapare. Det har berikat hela mitt liv, och det gör det fortfarande. Detta har också gjort att jag tillsammans med från har genomfört ett antal framträdanden här i riksdag i olika sammanhang. Det visar hur kulturen skapar kontakt över politiska, och även geografiska, gränser. Tack, , för detta samarbete! Kultur bör vara en aspekt som följer varje barn över ungdomsåren in i vuxenlivet. Detta understryks i de nya kulturpolitiska målen, som innehåller ett specifikt krav på kulturpolitiken att särskilt uppmärksamma barns och ungdomars rätt till kultur. Det gläder mig oerhört att vi genom alliansregeringen har kunnat åstadkomma denna satsning. Med detta vill jag avsluta mitt anförande som många här gör i kulturdebatter, vilket är intressant, nämligen med att läsa en dikt. Jag kom att tänka på en som har följt mig . Det är en mycket kort dikt av som jag tror att många känner igen. Alla som kom och gick inte visste jag att det var livet Med detta yrkar jag bifall till utskottets förslag i betänkandet och avslag på motionerna. I detta anförande instämde (KD). 181 (S) replik: Jag tackar för ett intressant anförande. Statistik är någonting som vi politiker kan slänga oss med ganska mycket. av alla kommuner och skolor har sökt Skapande skola. Men hur många har fått det? Om man tittar på det lite närmare kan man se att det i många fall bara är en klass eller en årskurs som har tagit del av det hela. Då blir det plötsligt en helt annan statistik, men denna statistik är ju inte lika rolig att framföra i talarstol. Men det var inte därför jag begärde replik, utan jag tänkte på en annan viktig fråga för : stödet till den ideella sektorn och stödet till ungdomsorganisationer. som har delat ut bidraget är det i krontal i princip helt oförändrat. Däremot har den andel unga ute i ungdomsorganisationerna som är berättigade till bidraget ökat med 100 000, vilket gör att man i princip kan säga att bidraget har sjunkit . Har totalt missat stödet till de ideella ungdomsorganisationerna, eller har ni misslyckats med att få igenom det i samarbetet i alliansregeringen? 182 (KD) replik: Jag tror att den uppgift jag nämnde när det gäller statistiken är riktig. Det var i alla fall inget fel i det jag sade om statistiken. När det gäller satsningen på de ideella kan jag nämna att som ett av våra allra viktigaste inslag i politiken har ett stöd till ideella organisationer och det civila samhället. Jag måste erkänna att jag är lite osäker på hur det är med bidragsutbetalningarna i det här sammanhanget. Jag kan bara säga att vi i vårt regeringssamarbete har fått igenom avdragsrätt för gåvor till ideella organisationer. Det stöder hela den civila sektorn. Detta är vi glada för. Vi är stolta över att vi efter många års arbete för detta har kunnat genomföra just avdragsrätten för gåvor till de organisationer som jobbar ideellt. 183 (S) replik: Man har alltså prioriterat allmosepolitiken i förhandlingarna med de borgerliga partierna. Det är de som har råd som ytterligare ska få skattereduktion för att de ska stödja det ideella. Vi tycker att det är fel väg att gå, men det vet mycket väl. Jag fick inget svar på min fråga: Har misslyckats i förhandlingarna om att öka stödet till de ideella ungdomsorganisationerna en grupp som enligt själva är en viktig grupp? 184 (KD) replik: Vad jag förstår ligger beloppen kvar ungefär som de har gjort tidigare. Jag vet inte riktigt vad menar med att vi skulle ha haft ett sämre utslag av vår politik i detta. Jag tycker att har en något negativ syn när han talar om allmosepolitik för att få fart på den ideella sektorn och stödja den. Alla de ideella insatser som görs i är helt enorma. Det är en så pass stark kraft i samhället att det väger upp mycket av det som inte staten kan bidra med. Det ger stor stimulans åt mycket av föreningspolitiken i . Jag tycker också att är något negativ när det gäller Skapande skola. Allt som du har frågat om här har varit av ganska negativ art trots att Skapande skola är en så positiv kraft också i skolans värld. Lyft gärna blicken och se det positiva som det innehåller! 185 (FP): Alla barn och unga i vårt land ska ha tillgång till kultur och kulturella aktiviteter som präglas av mångfald och kvalitet. Genom att satsa på kultur i skolan får alla barn oavsett bakgrund möjlighet att vara med om det magiska som uppstår när man för det första skapar själv och för det andra ser andra skapa. i skolan fanns det få ämnen som jag tyckte så mycket om som att teckna och måla, sjunga och spela teater. Jag upplevde känslan av att få glänsa när jag hade ritat något fint. som jag var kär i när jag var och gick i andra klass gillade inte att rita och gjorde det inte heller så bra. Men han glänste i andra ämnen. Vi gillade båda att sjunga. Detta är vad skolan ska stå för. Kulturen berikar och visar på våra olikheter en nog så viktig lärdom att få med sig från skolan. Kulturen väcker tankar och idéer som annars aldrig hade blivit väckta. Kulturen visar oss att världen ser annorlunda ut i alla andras ögon.