prot · GZ0997 · 2012-04-16 00:00:00 — För oss i är det självklart att ryggraden i ekonomi är småföretagen, och det är de som står i centrum för vår ekonomiska politik. Den regering som inte förmår skapa goda villkor för har inte heller någon fungerande jobbpolitik. En central del av politik för nya jobb är att investera i ett modernare och grönare . Vi satsar stort på moderna snabba transporter genom ökat underhåll, upprustningar, investeringar i nya järnvägsspår och höghastighetsspårväg. Vi satsar också på att få till en rejäl energieffektivisering i bostäder med hjälp av ett klimatinriktat ROT-avdrag. Genom att vi riktar det också till flerbostadshus ger det oss utrymme att äntligen rusta upp miljonprogram, som både har nedsatt boendestandard och är väldigt energislösande. Vår klimatpolitik måste ändras kraftigt och snart; om det råder det ingen tvekan. Trots denna kunskap står regeringen handfallen även i klimatpolitiken. Inte nog med att klimatarbetet står stilla det går till och med bakåt. De minskade inte, utan de ökade . Inga bortförklaringar om kalla vintrar eller ökande ekonomi kan dölja faktum: Det är ett misslyckande. Mot regeringens handlingsförlamning ställer en bred och kraftfull klimatpolitik. Det är en politik som inte bara ger stoltheten tillbaka stoltheten över att ta sitt ansvar utan som också skapar tiotusentals nya jobb. När ska vi få en regering som börjar inse att grön klimatpolitik inte hotar jobben utan skapar dem? Den tyska regeringens planer på investeringar i förnybar energi beräknas ge 700 000 nya jobb i . I har vi en regering som inte ens kan bestämma sig för om framtiden ligger i kärnkraft eller i förnybart. I är det en av tolv personer som vill och kan arbeta men som inte har något jobb att gå till. Bara i denna sal skulle det motsvara 30 personer. Bland våra unga är det en av fyra som är i arbete men som inte kan arbeta så mycket som han eller hon skulle vilja. förtjänar en regering som varken står handfallen eller som försöker försköna verkligheten. behöver investeringar i en grön modernisering för klimatet och jobbet, traineeplatser och jobbutbildning för arbetslösa ungdomar, sänkta kostnader för att anställa, slopad sjuklön för småföretagen och en rejäl satsning på en bättre skola för lärare och elever. Det är en politik för fler jobb, för stärkt konkurrenskraft för och för en ljusare framtid för unga. 24 Finansminister (M) replik: Vi har ett mycket osäkert internationellt läge. Det är skakigt i världsekonomin. Företag som ska investera undrar hur det kommer att se ut åren framför oss. Det är klart att jag blir bekymrad när jag då tar del av recept i detta läge. Det som föreslås och som inte nämns så omfattande i Per anförande är stora skattehöjningar som kommer att drabba företag och hushåll i . Det handlar om en kraftig höjning av bensinskatten. Det handlar om en skattebelastning på lastbilarna. Det handlar om en skattebelastning på flyget. Det handlar om en skattebelastning på elproduktionen. Det handlar om en avveckling av kärnkraften som ska gå i rask takt, om jag har förstått rätt. Jag förstår, givet hur elpriserna kommer att utvecklas, att det blir en hel del energieffektiviseringar i svenska hushåll om vi får en kall vinter. Det lär bli kostsamt för företag och hushåll. Till detta kommer de skattehöjningar som är överens om med de övriga rödgröna. Jag tänker framför allt på arbetsgivaravgiften men också på en del andra punkter. Hur ska detta slå på konkurrenskraften? Jag tänker framför allt på det som debatterade här : Hur blir det för landsbygden? Och hur blir det för våra basindustrier med denna väldiga skattebelastning på transporter och på energi som tänker sig? Jag måste också till ställa frågan om redovisningen. pågår tydligen samtal både på partiledarnivå och på talesmannanivå, om vi har förstått medieuppgifterna riktigt. Om jag har förstått hållning rätt tror man på öppenhet och redovisning. tänker ni tydligen i grund och botten samarbeta om ett regeringsalternativ om ni skulle vinna valet. Kan lova att ni öppet tänker redovisa vilken politik ni ska regera på tillsammans? Kan ni lova att det kommer en redovisning av vilka skatter som ska höjas och vilka utgifter ni vill prioritera så att väljarna i öppenhetens namn kan ta ställning till de alternativ som valet kommer att handla om? 25 PER (MP) replik: Det är talande när finansminister ställer frågan på det sättet. Vi hade en regering som när klimatdebatten var på sin topp sade att klimatfrågan står högst på vår dagordning. Det är den absolut viktigaste frågan. har vi en regering som tydligen har prioriterat om, och strålkastarljuset har lite grann förts över till andra områden. När klimatet inte är i fokus för medierna är det uppenbarligen absolut inte heller i fokus för denna regering. Då är det läge att i stället för att ställa sig och kritisera föra en klimatpolitik som fungerar och som kan få effekter i form av minskade utsläpp i den takt som vetenskapen kräver. Av detta kan man också uttolka att klimatengagemang, som försökte framhävas tidigare, kanske inte var så djupt rotat som man kunde ha hoppats. Det är djupt bekymmersamt, för det förklarar också varför regeringen gör de prioriteringar som den gör. föreslås skattesänkningar för fossilanvändning i som gör att utsläppen kommer att öka ganska rejält. Detta visar också vilka skillnader det finns i ambitioner i regeringens politik jämfört med politik. Vi föreslår politiska åtgärder som faktiskt kan få effekter i form av att vi minskar våra utsläpp och att vi tar vårt ansvar internationellt så att går före. Det är en politik som också har visat sig kunna ge många arbetstillfällen, men som regeringen väljer att inte ta chansen att använda sig av. Det är tråkigt att se. försöker bekymra sig om många olika områden landsbygden, företagarna och många andra. Det han gör är att ensidigt fokusera bara på vissa delar av politiken, precis som när det gäller arbetslösheten. Han tittar på de skattehöjningar vi gör, men de stimulanser som vi sedan använder dessa pengar till är inte intressanta för finansministern över huvud taget. Självfallet använder vi de skatteintäkter vi får genom miljöskatterna för att just stimulera en omställning av som ger massor av arbetstillfällen både på landsbygden och i städerna, som stimulerar nytt företagande och som ger nya företagsmöjligheter. Men denna del är inte lika intresserad av att diskutera. Det är bekymmersamt, för det är den väg som många länder runt om i världen nu väljer att gå. Man stimulerar det nya den framtida industrin som bygger på klimatförändrande processer i stället för att köra på det gamla vanliga som denna regering tyvärr gör. 26 Finansminister (M) replik: Per gör en stor poäng av att vi ska lyssna på företagen. Vilken av de skattehöjningar som han listar är det som har efterfrågats? Är det skattehöjningen på lastbilarna? Har till exempel eller Företagarna efterfrågat det? Är det den kraftiga höjningen av koldioxidskatten och bensinskatten? Är det försämringen av förutsättningar för flygtrafiken? Eller är det möjligtvis avvecklingen av kärnkraften som näringslivet har krävt när de har träffat Per ? Är det just en snabbavveckling av kärnkraften och en kraftig höjning av elpriserna som basindustrin har bett om när vi ska skapa jobb för unga? Låt oss titta på detta! Socialdemokraterna, och har en grundläggande politik för ungdomsarbetslösheten, och det är att höja trösklarna. Man ska skattebelägga med fördubblade arbetsgivaravgifter. Man ska återföra en regelbörda som gör att det blir svårare att anställa, och man ska lägga tillbaka bidragssystemen. Det blir mer av trösklar och färre ungdomar. Men nyckelfrågan är: Kan vi få besked om huruvida det blir en redovisning? Jag förstår att ni vill dra ned rullgardinen och sitta och ha ett hemlighetsmakeri för er. Men när kommer redovisningen? Ska väljarna före valet få veta vilka regeringsalternativ de har att rösta på? Eller ska bli ett mörkläggningsparti? 27 PER (MP) replik: har varit tydligt, och det har även de andra oppositionspartierna varit: Vi utvecklar vår politik för fullt under hela . Vi tycker att det är en bra idé att först ta ställning till vilka man ska bilda regering med och först senare diskutera vilken politik denna regering ska föra, när det sedan börjar närma sig valrörelse. springer händelserna i förväg när han börjar utkräva ett svar om vilken regeringspolitik vi ska driva efter nästa val när det är kvar till valet. Det kanske vore en bra idé om fokuserade mer på sin egen politik här och , för det är den som skulle kunna göra stor skillnad för utvecklingen i . undrar om vi lyssnar på företagen. Det gör vi! Vi lyssnar på företagen och på de stora bekymmer de har när järnvägen blir alltmer nedgången, när regeringen inte gör de investeringar som är nödvändiga för att godset ska kunna komma fram och för att man ska kunna exportera tungt gods på järnväg. fastnar det genom att underhållet är alldeles för dåligt, och det gör att transporterna inte kommer fram. Dessa investeringar kan vi göra. Vi lyssnar på de industrier som säger att framtiden ligger i förnybar energi. Där kommer många arbetstillfällen att kunna komma. Dessa investeringar vill vi göra. Det vill tyvärr inte regeringen, och det beklagar vi. 28 (FP) replik: Vi är båda engagerade i klimatfrågan och i energifrågorna, Per . Jag satt i Klimatberedningen . Som alla kanske vet, men jag nämner det ändå, är problemet att det är för mycket koldioxid i atmosfären och att denna halt dess värre ökar nästan enbart genom förbränning av fossila bränslen av olika slag. I stället skulle vi vilja minska utsläppen av koldioxid från bränslen, eller hur? Mot den här bakgrunden, fru talman, förstår jag inte ärligt talat varför vill höja skatten på två av våra viktigaste koldioxidfria energislag, nämligen vattenkraft och kärnkraft. Det innebär för . Den skattehöjningen skulle driva på lönsamheten, utvinningen, förbränningen och utsläppen av koldioxid från stenkol, rysk fossilgas, polsk skiffergas och så vidare. Min fråga till Per är: Varför vill straffa inhemsk koldioxidfri energiproduktion med höjd skatt? 29 PER (MP) replik: Tack för den frågan, ! Den var verkligen intressant. Vi ser att de svenska energibolagen på grund av till exempel de regelverk som finns inom EU:s handelssystem gör väldigt stora vinster på den koldioxidfria el som man producerar i . Då tycker vi att det är rimligt att en del av de stora intäkter som man gör faktiskt tas tillbaka till statskassan, till skattebetalarnas fromma, och kan användas för att göra viktiga reformer, till exempel göra investeringar i järnvägen, stimulera utbyggnaden av förnybar energi och användas till åtgärder för energieffektivisering i vårt bostadsbestånd som vi till exempel har med i vårt budgetförslag men där tyvärr regeringen står helt svarslös. Det är också helt felaktigt som säger att den höjda skatten skulle leda till ökad användning av kol och att vi skulle börja importera naturgas i stället. Det stämmer helt enkelt inte. Vad i så fall förespeglar är att man skulle få en storskalig utbyggnad av vattenkraften i eller att man genom skattehöjningen inte skulle ta ut lika mycket vattenkraftsel som man gör . Det är fullständigt taget ur luften. Det stämmer inte. Jag kan vända på frågan och fråga : Anser du att man ska öka vattenkraftsproduktionen väldigt mycket i ? Ska vi bygga ut nationalälvarna, och ska vi få mer av vår el från storskalig vattenkraft? Det trodde jag nämligen inte var politik. Det är i så fall en stor omsvängning som skulle oroa mig mycket. Jag kan göra den enkla analysen att fråga egentligen gäller kärnkraften, för det är ju den som framför allt månar om . Där kan vi se att väldigt mycket har hamnat i historiens kammare, när land efter land nu tar steg för att avveckla sitt kärnkraftsberoende. Man ser att kärnkraften inte är den energikälla som kan svara upp mot de löften som den hade när den kom till utan tvärtom är en mycket dyr energikälla. De nya kraftverken kostar extremt mycket. Det är också stora säkerhetsproblem runt om i världen, även i de svenska kärnkraftverken. Det är mer och mer uppenbart för alla utom möjligtvis för att kärnkraften inte är lösningen för framtiden, utan att det är satsningar på förnybar energi som kan ge oss det oberoende av till exempel rysk gas och stenkol som säger sig värna. 30 (FP) replik: Låt mig bara inledningsvis notera att satsar på en kraftig utbyggnad av kärnkraften. Men låt oss inte här och diskutera politik det kan finnas andra tillfällen att göra det utan nu gäller det åtgärd att höja skatten kraftigt på den koldioxidfria produktionen av energi i . Den kommer att ha som konsekvens vilket Per också noterar att lönsamheten i denna produktion i går ned. Då kommer naturligtvis lönsamheten mot de utländska producenter som vill sälja el, gas eller kol till att öka det blir mer lönsamt att sälja till . Hur man än vrider och vänder på detta är den internationella konsekvensen av politik att koldioxidutsläppen kommer att öka. Det sker kanske inte i fast sannolikt där utan framför allt i de länder som ska förse med den energi som de inhemska koldioxidfria företagen annars står för. 31 PER (MP) replik: Nej, den analysen delar jag verkligen inte, . Bara därför att vi väljer att ta ut en liten skatt på kärnkraft och vattenkraft kommer inte naturgasen att bli billigare här i . Naturgasen kräver, om man skulle vilja använda sig av den i betydligt större utsträckning, att man har infrastruktur för den. Man måste till exempel bygga gasledningar. En av anledningarna till att vi var väldigt oroliga över Nord Stream-ledningen, som egen regering tyvärr godkände planerna på, var att man då skulle få in mer av rysk naturgas den vägen. Det stämmer självklart inte att det kommer att bli mer förmånligt. vilseleder åhörarna när han hävdar att det med politik skulle bli ökade utsläpp. Jag tror inte att särskilt många av åhörarna är så pass naiva att de går på en sådan fint. Självklart har en politik som medför kraftigt sänkta utsläpp av koldioxid från genom att ersätta kolbaserad el- och värmeproduktion med förnybart och genom att energieffektivisera. 32 (C) replik: Jag tycker att Per hamnar i fällan att han försöker upprepa en lögn så att det blir en sanning. Det gäller detta med ingångslönerna. Varken eller någon annan som jag har hört vill sänka någons lön. Varken eller någon annan som jag har hört vill gå in och styra och detaljreglera i en avtalsrörelse. Däremot säger vi att ungdomsarbetslösheten och arbetslösheten i stort är en så pass viktig utmaning för att vi måste vända på varje sten för hur vi får in folk i jobb. Vi kan konstatera jag tycker att det är väldigt positivt att vi fick nyheten om att Handels har slutit ett avtal som innebär att ungdomar kan komma in och varva jobb och praktik till en lite lägre lön. Det är till förvillelse likt det har föreslagit och sedan med jämna mellanrum. Det kallas ungdomsavtal. Det tycker jag är bra. Jag gav lite kritik. Men jag ska också ge lite kredd, för jag tycker att det är jättebra att du i den här frågan nämner gymnasieskolan, att den är så pass viktig för att hitta lösningen på problemet. Det är precis därför vi lägger om gymnasieskolan så att den blir mer individanpassad, med en högre grad av valfrihet, så att fler fullgör sina studier. Jag återkommer till det avtal som Handels slöt . Är negativt även till det? Eller är det beroende på vem budbäraren är hur man tar emot förslag om ungdomsavtal, där man varvar praktik och arbete till en inledningsvis lite lägre lön? 33 PER (MP) replik: Det är, , ganska grovt att ställa sig i talarstolen och anklaga någon för lögn. Jag ifrågasätter verkligen om du har fog för det. Jag tycker att det är ganska anmärkningsvärt. Om det finns några lögner i den här debatten skulle väl snarare lögnen vara att vill göra något åt ungdomsarbetslösheten. Det du säger är ju att det ni har pratat om i medierna, att ni vill ha sänkta ungdomslöner, egentligen inte bygger på någon politik över huvud taget. Det gör att i praktiken är helt utan förslag när det gäller ungdomsarbetslöshet. Det ni har lyft upp i medierna som den viktiga frågan är att ungdomslönerna inte ska höjas och att de ska vara lägre än . Om det inte är en politik som ni driver, om ni inte vill göra allvar av detta, vad är det då för politik ni har när det gäller ungdomsarbetslösheten? Jag tror att fler än jag det är nog stora delar av svenska folket som gärna vill ha svar på den frågan. Det är många som har förvånats över att till exempel din partiledare mitt under avtalsförhandlingarna går ut och propagerar starkt för sänkta ungdomslöner. Jag tror att många från fackligt håll inte är särskilt nöjda med att ha en regering som agerar på det viset. Självklart har det bidragit till att försvåra överenskommelsen mellan parterna på arbetsmarknaden. Jag tycker precis som de flesta här i att arbetsmarknadens parter själva ska få avgöra vilka löner som sätts. Det är där man bäst avgör hur arbetsmarknaden fungerar. Det har gjort mig bekymrad att bland annat går in i frågan och klampar omkring som en elefant i en porslinsbutik och inte har någon förståelse eller respekt för hur arbetsmarknadsfrågor avgörs här i . Det tycker jag är anmärkningsvärt, och jag tycker också att det är anmärkningsvärt att fortsätter att driva den linjen och inte utvecklar en arbetsmarknadspolitik som verkligen kan göra skillnad för de unga arbetslösa. 34 (C) replik: Jag tycker att ditt svar ger mer frågor än faktiska svar. Det är klart att har en hel palett av lösningar för hur vi löser ungdomsarbetslösheten. Det var precis som jag höll med om. Det är viktigt att börja . Det gäller skola, gymnasieskola, men sedan måste vi fortsätta med hela den högre utbildningskedjan, nyföretagande och så vidare. Jag förstår inte riktigt din upprördhet. Det jag gör nu är ju att ifrågasätta det du sade, för du sade ju om jag hörde rätt att vi vill sänka människors löner. Men det vill vi inte. Ingen har sagt det. Jag ställde en enda fråga till dig som jag gärna vill att du svarar på: Vad tycker om det avtal som slöts och som innebär att unga i handelssektorn kommer att kunna varva praktik med arbete till en inledningsvis lite lägre lön. Är det bra? 35 PER (MP) replik: Som jag sade tycker vi att det är arbetsmarknadens parter som ska avgöra lönesättningen. kom Handels och arbetsgivarna överens om ett avtal. Jag har ingen anledning att ifrågasätta det. Jag tycker att det är bra att man hittade en överenskommelse, så att man slapp gå ut i strejkåtgärder och skapa problem för många svenskar. Det vore också bra om det blev billigare för arbetsgivare att anställa unga människor, men jag tycker att det förslag som kommer från att det är de unga som ska ta smällen för ungdomsarbetslösheten är helt fel väg att gå. I stället har vi föreslagit en mycket bättre väg, där vi från statens sida går in och tar en del av kostnaden för att anställa en ung arbetslös. Arbetsgivaren får en lägre kostnad, och den unge får möjlighet att komma in på arbetsmarknaden och få lite arbetslivserfarenhet som kan föra honom vidare till nya anställningar. Det är det konstruktiva sättet att lösa ungdomsarbetslösheten. 36 (KD) replik: Det är alltid lika trevligt att lyssna till dig och att debattera med dig, Per . En del saker som du nämner tycker jag är bra saker, och hör och häpna, mycket av det du talade om finns ju redan. Den verktygslådan finns . Det kanske inte är välkänt för alla, särskilt inte för Per och . Det finns lärlingsplatser, och det finns ett enormt utbud av medel för att få yngre att klara gymnasieskolans olika delar och att satsa på yrkesutbildning för dem som kanske inte vill gå in på de teoretiska ämnena på en gång. Det finns också starka ekonomiska incitament för att anställa. För att anställa en långtidsarbetslös ung person, som kan få en lön på , är kostnaden för arbetsgivaren nere på . Det finns mycket starka incitament, men det kan vara så att många arbetsgivare inte är medvetna om de förmåner som finns för att de ska kunna plocka in dem som står längst ifrån arbetsmarknaden. Det är alltså en hel del som och Per i talarstolen efterfrågar som faktiskt finns i reell, praktisk politik . Vad jag dock vill fokusera på är detta med kilometerskatten. Jag kommer själv från inland. Jag vet hur er kilometerskatt slår. En lastbil rullar , och milen extra skulle innebära en kostnadsökning på per lastbil. Jag tycker att ni i i stället för att ta hissen om man bor i lägenhet i kan man ibland ta hissen rakt ned till tunnelbanan försökte sätta er in i hur det är att jobba och bo i glesbygd och vilka viktiga livsnerver dessa transporter på lastbil är. handlar det om lastbilstrafik som matar järnväg. Den största andelen av lastbilstransporterna går faktiskt kortare väg än . Detta är jätteviktigt för inland. Vad säger till de åkeriägare som med ert förslag om ökad kilometerskatt drabbas av kostnadsökningar på per lastbil och år? 37 PER (MP) replik: Jag börjar med politiken för att minska ungdomsarbetslösheten, som började med. Det stämmer tyvärr inte att det finns åtgärder . Om det hade funnits åtgärder hade arbetslösheten varit mindre, och då hade vi över huvud taget inte stått och debatterat den här frågan. Tyvärr har vi och jag hoppas att kan hålla med om det ett stort problem med en alltför stor ungdomsarbetslöshet. Jag skulle vilja karakterisera regeringens politik på det här området som mañanapolitik: Man gör inget , utan man väntar och ser. Så är det även när det gäller ungdomsarbetslösheten. Man väntar tills de unga har fastnat i arbetslöshet på allvar. Man gör inget från början, utan man väntar , tills de har blivit långtidsarbetslösa. Då vidtar man åtgärder som sedan visar sig inte fungera, för även långtidsarbetslösheten bland unga ökar ju. Vi säger att det är bättre att kunna gå in med åtgärder redan från början och att kunna sänka kostnaden för en arbetsgivare att anställa en ung redan från början, så att man inte behöver fastna i långtidsarbetslöshet och komma allt längre från arbetsmarknaden. Men den politiken driver tyvärr inte regeringen. När det gäller långtidsarbetslösa föreslår vi en kraftig ökning av stimulanserna för arbetsgivare att anställa, så att de verkligen kan få effekt. Det är uppenbart att regeringens politik på det här området inte har några effekter. Vi har en mycket större ungdomsarbetslöshet än i många andra länder, och det är ett problem som regeringen på allvar borde ta tag i. Detta med lastbilsskatten är en politik som exempelvis ställde sig bakom i Klimatberedningen. Där var det enighet mellan alla partier om att införa en lastbilsskatt. Det är etablerat att denna politik behövs för att få en positiv utveckling på klimatområdet. Samma retorik som man nu hör från hörde man även i , och när man införde skatterna där. Då sade man att det skulle vara ett dråpslag. Men så visade det sig att det inte alls blev så. Tvärtom har det blivit en stimulans för att öka effektiviteten i lastbilstransporterna. Man har börjat använda pengarna för att satsa på investeringar i infrastrukturen, precis som föreslår. Genom att satsa på investeringar i infrastruktur får vi bättre transporter i . Det är den politik som vi för. 38 (KD) replik: Jag noterar att de ekonomiska incitamenten för arbetsgivarna att anställa är starkare med den förda politiken än med den som du föreslår. Jag har räknat på detta och tittat på er budgetmotion och de förslag som ni har om traineeplatser etcetera. Det är starkare ekonomiska incitament för dagens arbetsgivare att anställa unga som har varit långtidsarbetslösa. När vi talar om långtidsarbetslöshet måste vi också komma ihåg att unga inte är arbetslösa väldigt . Det är många som omsätts i jobb ganska snabbt. Det vet också du, Per , som ju har synat de siffrorna. Du vurmar för småföretagen. Det gör jag också. Det är ju många småföretagare som är lastbilsägare och åkeriägare. Det är de som får de fördyrade kostnaderna. Det är de som ska klara av att hantera dem. Det går inte att komma undan detta. och lastbil ska du och undandra dessa människor.