prot · GZ09134 · 2012-06-20 00:00:00 — Vi får gång på gång i den här debatten höra er hänvisa till den politik som ni har prövat , de teorier som fanns om skattesänkningar som skulle lösa arbetslösheten, om inte i ett enda slag så dramatiskt. Och vi har sett att arbetslösheten har ökat. Den har ökat totalt, den har ökat bland ungdomar, och långtidsarbetslösheten har ökat. Men vi kan tänka bort det och säga: Men vi tror på utvärderingen som regeringen har gjort, samma regering som har lanserat detta som sin huvudidé. Men ska man utvärdera någonting är det väl kanske bättre att lyssna på några som inte har varit ända nere till armbågarna i syltburken. Om ni ändå tycker att de 100 miljarder som ni har satsat på jobbpolitik och skattesänkningar har varit så fantastiskt framgångsrika. Varför satsar ni då inte 100 miljarder till? Då skulle ju arbetslösheten sjunka ännu mer. 74 (M) replik: Som jag pekade på under mitt inledningsanförande finns det akillesproblem. Det finns utmaningar. Det är en krävande omvärld också för . Jag vill särskilt lyfta fram, som jag också pekade på i mitt inledningsanförande, att vi i omkring har haft omkring 20 procents ungdomsarbetslöshet. har haft omkring 20 procents ungdomsarbetslöshet! Detta måste vi med reformer agera mot och lösa. Och vi gör det också. Jag pekade på listan med reformförslag som tar sikte på just det här samhällsproblemet. Frågan som Socialdemokraterna och måste svara på är: Hur ska fler ungdomar få jobb när det blir dyrare att anställa? Hur skapar fördubblade ungdomsarbetsgivaravgifter fler jobb? Höjningar med 16 miljarder som läggs just på ungdomsjobb skapar inte mer marginaler för Icahandlaren eller för . Det gör det svårare att anställa unga människor. Konsekvensen av detta är att någonstans måste pengarna som ni lägger på företag som anställer unga människor tas ifrån. Valet står då för er mellan flera arbetslösa ungdomar eller sänkta löner. Det är det val som Socialdemokraterna har att göra. Vilket är Socialdemokraternas besked till ungdomar i ? Är det mer av arbetslöshet eller blir det sänkta löner? 75 (S) replik: vet mycket väl att anledningen till att vi inte ställer upp på sänkningen av arbetsgivaravgiften för ungdomar är att den är så kostsam och har så dålig träffsäkerhet. Vi vill använda de 16 miljarderna till att se till att de unga som inte har jobb faktiskt kommer i jobb, inte till att subventionera unga människor som ändå hade fått jobb. Det är det som är den stora bristen i det som ni kallar jobbpolitiken. En del av det som finansierade era skattesänkningar var att ni tog bort kvalificerad arbetsmarknadspolitik och matchningen på arbetsmarknaden. Det som vi nu ser i en ökad långtidsarbetslöshet är att de människor som var arbetslösa inte fick möjligheten att komma tillbaka till arbetsmarknaden. Vi har en helt annan syn på hur man bedriver arbetsmarknadspolitik. Det gör man inte med generella sänkningar för företagen. Det gör man genom att rusta de enskilda människorna genom att höja kompetensen och ge möjlighet att komma tillbaka till arbetsmarknaden. Det gäller både unga och människor som är mitt i livet, för att använda statsministerns uttryck. Återigen: Om nu arbetsmarknadspolitiken fungerar så fantastiskt bra som ni säger och de 100 miljarderna har varit så enormt framgångsrika, varför då inte spä på med 100 miljarder till? 76 (M) replik: Jag pekade på vikten av att reformer genomförs i en god ordning och att det viktigaste är att säkra finansieringen av den offentliga välfärden. Det är viktigast att vi har en budget i balans, att vi har en god ordning och att vi genomför reformer från en styrkeposition. Det är också då som de har förutsättningar att bli som mest framgångsrika. Beskedet här var tydligt från och . Det finns ingen öppning för att ompröva frågan om den dubbla arbetsgivaravgiften för unga människor. Det är värt att notera. När vi läser era förslag mycket noggrant hittar vi också höjningen, dubblingen, av restaurangmomsen också detta något som slår just mot unga människor. Vi vet att det är en näring där unga människor ofta får sitt första jobb. Det här är ett sätt att ta ned trösklarna så att fler unga människor kan komma in på arbetsmarknaden. Även Socialdemokraternas förslag och yrkanden i skatteutskott handlar om att dubbla restaurangmomsen. Tillsammans med de höjda, dubblade, ungdomsarbetsgivaravgifterna är det ett förslag som väsentligt höjer trösklarna in till arbetsmarknaden, inte minst för unga människor. Frågan är: Varför har ni ett förslag som är så riktat just mot unga människor om att höja trösklarna för unga att ta sig in på arbetsmarknaden? Där är Socialdemokraterna och fortsatt efter dagens debatt svaret skyldiga. 77 (V) replik: refererade i sitt inlägg till . Vi var där på besök , en delegation från skatteutskottet och finansutskottet, och fick ta del av intressanta studier och jämförelser som ju är specialister på. Vi kunde bland annat se jämförelser av skatter på företag och förmögenheter och att bolagsskatten i ligger på , att jämföra med ett OECD-genomsnitt på . I är den , i och i . Vi har alltså inte en speciellt hög bolagsskatt i . Vi fick också se att har en relativt låg fastighetsskatt internationellt sett och att de samlade skatterna på förmögenheter och kapital i är väsentligt lägre än genomsnittet i . De ligger på av bnp i mot ett OECD-genomsnitt på . Vi fick också ta del av att Gini-koefficienten, som mäter inkomstojämlikheten, har stigit. Vi har fått en kraftigt stigande inkomstojämlikhet i . Vilka slutsatser drar av detta? Ska fortsätta en väg med stigande ekonomisk ojämlikhet som man sänker skatterna på företag och olika tillgångar? överge principen om skatt efter bärkraft? Ska bli ett skatteparadis för rika och skattetricksande storbolag? 78 (M) replik: Det var en bra studiedag på i som utskottet gjorde. Det finns flera lärdomar att dra av detta besök. Inte minst gäller det stora medskick till om att det är ett problem med nivåerna i det svenska skattesystemet inte nödvändigtvis på de områden som pekade på, men har fortfarande problem med marginaleffekter vid arbete. Den höga beskattningen på arbete är fortfarande en utmaning. Det är också kopplat till det vi har pratat om, nämligen arbetsmarknaden och de största samhällsutmaningarna som har. Häri ligger också svaret på den fråga som är av fördelningspolitisk karaktär. Prioriterat, viktigt framåt, är att fortsätta med en politik som gör det mer lönsamt att arbeta. Vi vet också att det enskilt bästa vi kan göra för att sammanhållningen i ska stärkas och klyftorna inte öka är att få fler i arbete, att ta människor från utanförskap och arbetslöshet in i arbete. Jobbskatteavdraget är som sagt en av de viktigaste reformerna för detta. är dock helt emot det. Man vill inte bara ta bort ett steg eller trappa av det, utan man vill ta bort samtliga steg i jobbskatteavdraget. Det gör det svårare för människor att ta sig från utanförskap till arbete. Det skulle öka orättvisorna i , och göra det mindre att lönsamt att arbete. Inte minst för unga människor och invandrargrupper blir det då svårare att ta sig från utanförskap till arbete. Det är den politik som lägger fram förslag om i . 79 (V) replik: Med skatteförslag kommer av löntagarna att inte få någon höjd inkomstskatt. Vi lade brytpunkten vid ungefär 28 000 . Det är alltså de i högre lönelägen som successivt får lite högre skatt. Sammantaget, herr talman, innebär den borgerliga regeringens politik att ojämlikheten har ökat trots de jobbsatsningar som talar om. Man måste titta på helheten. Den sänkta fastighetsskatten, den avskaffade förmögenhetsskatten etcetera har lett till ökad inkomstojämlikhet. har tvärtom sänkt sin Gini-koefficient väsentligt efter att den rödgröna regeringen tillträdde 2005. Det norska skattesystemet innehåller såväl arvsskatt och förmögenhetsskatt som fastighetsskatt, om än med ganska höga fribelopp. har också infört en så kallad utbytesskatt som gör det ointressant för företag att försöka omvandla löneinkomster till lägre beskattade kapitalinkomster, vilket ju är en obalans i vårt skattesystem här i . Ser inte problemen med den ökade ojämlikheten i ? Vi vet att ett jämlikt samhälle är bättre för invånarnas hälsa, även för dem som har det bättre ställt, för kunskap och mot brottslighet, till exempel. Är inte den ökade ojämlikheten ett problem som borde beaktas i en översyn av det svenska skattesystemet? 80 (M) replik: Sammanhållning är viktigt. Det är ett viktigt värde och ledord också för skattepolitiken. I har vi en större social sammanhållning än i andra jämförbara länder. Vi har mer jämlika löner i jämförelse med andra. Vi har större sociala utgifter än något annat jämförbart land. Den stora orättvisan är utanförskapet och arbetslösheten. Här krävs att skattepolitiken riktar in sig på att ta ned trösklarna så att fler får jobb. Det som och får fundera och reflektera över efter debatten är att under regeringsåren 19982006, då till stor del stödde den socialdemokratiska regeringen, ökade inkomstspridningen i . Det skedde till stor del under högkonjunktur. Inkomstspridningen ökade alltså under den socialdemokratiska regeringen . Att en sådan effekt inträder i tuffa tider är inte ovanligt, men kan fundera över vad det var som gjorde att den ökningen var så tydlig då. Inkomstspridningen ökade under den socialdemokratiska regeringen. Fundera på det! 81 (MP) replik: Det är trevligt att diskutera enbart skattefrågor efter att sedan morgonen hållit på med alla finansfrågorna. Jag har med tillfredsställelse noterat hur vi i skatteutskottet har debatterat och diskuterat att försöka ställa vårt arbete och våra förslag på vetenskaplig grund, till exempel när det gäller utvärderingen av momssänkningen. Det har också gällt jobbskatteavdraget där vi visserligen inte har fått lika entydiga svar. Men ambitionen är bra. Jag vill ställa frågan om vetenskaplighet och effekt när det gäller två skatter. Den ena kom jag och tänka på när jag läste och artikel i där de säger att priset ska reglera miljöeffekterna. talade om koldioxidskatten i sitt inledningsanförande. All expertis säger att om det ska bli någon effekt på koldioxiden måste man höja skatten betydligt mer, mer än vad till och med föreslår. Vi håller oss till det som den parlamentariska klimatkommissionen föreslog. Den andra frågan gäller sänkt arbetsgivaravgift för ungdomar. Jag har ställt frågan men inte fått något svar. Hur många jobb har det skapat? 82 (M) replik: Jag tackar för samarbetet . Vi har gjort ett par överenskommelser och gemensamma skrivningar som har varit bra, och det har legat ett effektivt arbete bakom dessa. Jag tycker att diskussionen om grön skatteväxling är intressant, och det vet . Det finns goda skäl att fortsätta klimatanpassa skatterna. Det är viktigt. En grön skatteväxling bygger på att man lägger skatter på det som är miljöskadligt och sänker skatten på arbete. Det är kärnan i den gröna skatteväxlingen, som jag hoppas att också ställer sig bakom. Vi läser motioner med stort intresse. Vi hittar gott om förslag på skattehöjningar på svensk industri och svenskt näringsliv. Vi hittar också miljöskatter. Vi har dock svårt att se var den andra delen i den gröna skatteväxlingen ligger. Grön skatteväxling är inte bara röda skattehöjningar utan måste också vara inkomstskattesänkningar och sänkta skatter på arbete. Frågan tillbaka till är: Lever idén om grön skatteväxling fortfarande i eller är det numera bara röda skattehöjningar? 83 (MP) replik: Tyvärr svarade inte på min andra fråga. Problemet är att alliansregeringen har sänkt skatten på lönearbete kraftigt utan att höja miljöskatterna. Det är alltså absolut ingen grön skatteväxling som har skett, snarare en blå. Vi arbetar med frågan. Vi är intresserade både av sänkning av skatter på lönesidan och av höjning av miljöskatter. Det kan vi utan vidare diskutera, om det finns en seriös ambition på allianssidan. Jag vill återkomma till den andra frågan som har diskuterats här i salen . Finns det verifierade effekter av sänkningen av arbetsgivaravgiften för ungdomar? Varken eller har varit förmögna att svara på den frågan. Det är viktigt att vi vet vad vi gör. Är det bara ett spel från Alliansen där man allmänt vill sänka företagsskatten? Det kan man också göra, men då ska man inte påstå att man skapar jobb med det. Då är det en allmän skattesänkarpolitik. För oss i är det intressant. Man kan sänka skatter till exempel kombinerat med höjda miljöskatter, grön skatteväxling. Skatter kan man sänka av speciella anledningar, till exempel för att skapa jobb. Det har inte blivit några jobb genom sänkningen av arbetsgivaravgiften för ungdomar, vad jag vet. har ingen kunnat säga det. Jag har inte sett några undersökningar om det. Det är rent slöseri från regeringen. Det är alltid trevligt med sänkta skatter, men vad är effekterna? Varför har ni gjort det om det inte har någon effekt? 84 (M) replik: Utmaningen är att det är skattekilarna som höjer trösklarna för bland annat unga människor att ta sig in på arbetsmarknaden. Tar vi ned kostnaderna gör vi det enklare; det öppnar möjligheten för fler att anställa unga människor. Det som har att fundera över är konsekvenserna av den politik som ni står bakom, nämligen att fördubbla ungdomsavgifterna nu när det med rätta är stort fokus på ett samhällsproblem, nämligen att unga människor har svårt att få jobb. Vilken blir konsekvensen av att man fördubblar arbetsgivaravgifterna? Det har att fundera på, tillsammans med hur man ser på grön skatteväxling och om det inte också kan rymma inslag av att sänka skatterna på arbete och skatterna på inkomst. Det är något för att fundera vidare på kanske. 85 (FP): Det är mycket intressant att lyssna på oppositionens olika beskrivningar av vilka skatteutmaningar möter . I det här anförandet ska jag göra några reflexioner över det och kontrastera med den politik som alliansregeringen för. tog upp skattesituationen i i förhållande till övriga . Det var nästan med en biton av beklagande som han sade att vi i vissa lägen har sänkt skatter för att göra dem mer konkurrenskraftiga, som till exempel bolagsskatten. När andra länder under en skenande skuldkris på grund av mångårig strukturell underfinansiering i sina budgetar tvingas både skära ned på utgifterna och i vissa lägen höja skatterna krymper naturligtvis skillnaderna mellan dessa länder och ett traditionellt högskatteland som . Så är det. Men betyder det, , att alla frågor om vilka skatter som är skadliga för internationella konkurrenskraft blir oväsentliga? Jag tycker att det är viktigt att hålla fast vid. En gång i tiden samarbetade Socialdemokraterna och om en skattereform som bland annat ledde till att vi fick en internationellt konkurrenskraftig bolagsskatt som var en av de viktigaste pusselbitarna i den skatteomläggning som har tjänat oerhört väl . ser vi att andra länder har hunnit i kapp och hunnit om . Vi kan möjligtvis, som , ruska bekymrat på huvudet åt det, men det är en verklighet som vi måste förhålla oss till. Anser Socialdemokraterna att vi ska ha en internationellt konkurrenskraftig bolagsskatt också i fortsättningen? Marginalskatten för inkomsttagare är en annan av de viktiga saker som åstadkoms i den skattereformen. tog ned sina marginalskatter och skapade en rimligare skatteskala för löneinkomster. Om det inte är något problem för att vi har marginalskatter på inkomster som ligger i det internationella toppskiktet, varför införde då Socialdemokraterna en särskild expertskatt för att minska de negativa konkurrenseffekterna för internationellt verksamma företag? Det tycker jag också tål att funderas över. För lite drygt en månad sedan, , om jag inte missminner mig, höll finansutskottet och skatteutskottet en gemensam hearing med anledning av att regeringen hade återredovisat uppdraget att utvärdera effekterna av jobbskatteavdraget. Precis som lyfte fram var slutsatserna entydiga från de forskarstudier som har genomförts och de analyser som har gjort. Bilden är tydlig: Jobbskatteavdraget har haft effekt. Det är 100 000 fler sysselsatta och 25 000 färre arbetslösa. Det är en avgörande del i den politik som har gjort att , trots att vi har gått igenom den globalt värsta lågkonjunkturen i mannaminne, har klarat sig någorlunda helskinnat jämfört med de flesta andra länder. Jag ska bortse från det oppositionsparti som inte har anmält sig till debatten. går som vanligt längst när det gäller skattehöjningar. Det är återinförd förmögenhetsskatt och återinförd arvsskatt. Det är höjd fastighetsskatt. Det är slopat HUS-avdrag och RUT-avdrag. Det är fördubblad arbetsgivaravgift för unga och så vidare. Dessutom handlar det om att slopa hela jobbskatteavdraget och ovanpå det en särskild engångsskatt på banker. Jag vill dock fästa större uppmärksamhet på de resonemang som förs i och Socialdemokraternas skattepolitiska förslag. ekonomisk-politiska talesperson skrev härommånaden en mycket intressant debattartikel tillsammans med . skrev: Höga marginalskatter skapar en onödig broms på de kunskapsintensiva företagen i vårt land. Så skrev i den debattartikeln som man har röstat emot alla jobbskatteavdrag och som man i sin ekonomisk-politiska motion föreslår höjda marginalskatter. Jag tycker att det är positivt att det kommer en ny signal, och jag tycker att vi i den här debatten skulle kunna få svar på vad det är för marginalskatter som anser är de viktigaste att sänka. Är det de högsta marginalskatterna, något som bland annat är kritiskt mot? Är det värnskatten vi ska börja diskutera? Är det marginalskatterna för medelinkomsttagare så att vi ska börja diskutera en uppjustering av brytpunkten för statsskatt? Eller är det marginalskatterna för dem som har allra lägst inkomst så att vi ska börja diskutera om det finns statsfinansiellt utrymme för att genomföra ett femte jobbskatteavdrag? Det är en fråga som det skulle vara intressant att få belyst av i denna debatt. När det gäller Socialdemokraterna förbigår jag här av tidsskäl både fördubblad restaurangmoms och fördubblad arbetsgivaravgift för unga. Jag ska inrikta mig på marginalskatterna på inkomst. Socialdemokraterna föreslår att jobbskatteavdraget ska rullas tillbaka från start vid en årsinkomst på 600 000 och att det ska vara helt avtrappat vid 1 000 000. Jag har roat mig med att räkna på hur man rent skattetekniskt ska kunna konstruera detta utan att få helt orimliga effekter tidigare i skatteskalan. Man skulle till exempel kunna börja ta ut värnskatten redan vid i årsinkomst. Men det tror jag faktiskt inte att Socialdemokraterna vill. Då finns det bara ett enda sätt att göra det på, och det är att fördubbla värnskatten med start från till lite , alltså en marginalskatt på , och därefter sänka marginalskatten igen vid 1 miljon i årsinkomst. Det leder till en mycket underlig skatteskala, nämligen att låt oss säga den som jobbar som distriktsläkare får dubbelt så hög värnskatt som en som tjänar . En som jobbar som distriktsläkare på en vårdcentral ska då betala i marginalskatt, medan däremot med i månadsinkomst ska betala bara halva värnskatten. En fråga till Socialdemokraterna är då: Varför ska en distriktsläkare har dubbelt så hög värnskatt som trots att tjänar dubbelt så mycket? Jag yrkar bifall till förslaget i finansutskottets betänkande och förslaget i skatteutskottets betänkande och avslag på samtliga reservationer. 86 (S) replik: Den här dagen var egentligen avsatt för att vi skulle kunna diskutera de förslag och idéer som regeringen presenterar för att möta den situation som vi befinner oss i, den som vi har här utanför där var tolfte som vill och kan arbeta förvägras göra det. Men det har blivit en lite konstig debatt eftersom det inte har funnits några regeringsförslag att diskutera och ta ställning till och som handlar om hur vi nu tar oss an dessa problem. I stället har mycket av debatten kommit att handla om höstbudgeten, framför allt från den borgerliga sidan som har koncentrerat sig på det. Men det finns en del förslag i vår budgetdiskussion. Vi har från Socialdemokraternas sida lagt fram två förslag om hur vi ska kunna få fram jobb och hur vi ska kunna stimulera fram mer innovation. Vi har i vår motion föreslagit ett riskkapitalavdrag som skulle bredda möjligheterna att få in riskkapital till företag. Vi har föreslagit att man också i mindre företag ska kunna dra av forsknings- och utvecklingskostnader inte bara från inkomstskatten utan också från arbetsgivaravgifterna. Om regeringen och allianspartierna inte har några förslag att presentera som vi kan diskutera skulle kanske kunna ha någon synpunkt på det som Socialdemokraterna och oppositionen lägger fram. Är det någonting som ni är med på, och varför säger ni i så fall inte det? 87 (FP) replik: Jag trodde att oppositionspartierna skulle bli glada om frågor om deras egen politik hamnade i fokus i en debatt. Men tydligen är det inte riktigt så. Jag tyckte inte att jag fick något riktigt svar på den fråga som jag ställde i mitt anförande. När det gäller den fråga som tar upp här finns det, som alla vet, ett utredningsförslag om hur man ska kunna förbättra tillgången till riskkapital i företag. Det finns olika modeller som har framlagts i debatten. Alla har för- och nackdelar. Jag tror att det är viktigt att detta beredningsarbete fortsätter innan det kommer ett förslag. Det tror jag faktiskt att håller med om. Men att det pågår ett arbete där är ingen hemlighet för alla som tar del av det svenska utredningsväsendet. Jag kommer tillbaka till min fråga. Under denna debatt har jag försökt lyssna på vad det finns för röd tråd i de resonemang som förs från Socialdemokraternas sida. Det är alltid fel tillfälle att sänka skatter. Det är alltid till nackdel att sänka skatten på arbete. Problemet med de svenska marginalskatterna är att folk får behålla för mycket. Det är därför som jag tycker att det är ganska viktigt att ändå ställa frågan: Vad är Socialdemokraternas syn på marginalskattepolitiken? Det förslag som Socialdemokraterna har lagt fram för allmänheten och som de driver här i , och som jag inte har hört vare sig eller svar på, betyder att det blir fördubblad värnskatt för personer som börjar betala värnskatt. Men sedan när man kommer högre upp till inkomstklass ska värnskatten helt plötsligt halveras. Jag får inte detta att gå ihop. Vad är själva linjen i Socialdemokraternas marginalskattepolitik? 88 (S) replik: Naturligtvis tycker vi att det är bra att vi får utrymme för oppositionens politik och att den diskuteras. Men i detta läge och med den arbetslöshet som vi har i hade det varit minst sagt klädsamt, eller en skyldighet, för regeringen att för presentera en politik och åtgärder som man tänker vidta. Anledningen till att jag frågar om dessa två saker är att frågan om riskkapitalavdrag är utredd. Det går mycket väl att komma i gång. Det handlar bara om att ha viljan att satsa på denna typ av åtgärder för att minska arbetslösheten och för att skapa fler jobb och inte bara göra de generella sänkningar som ofta handlar om att sänka skatterna för människor och företag som redan har eller som redan tjänar tillräckligt mycket pengar. Det finns en mycket tydlig röd tråd i den socialdemokratiska politiken, . Den handlar om att om detta land, vårt kära , ska gå en god framtid till mötes och om vi ska kunna försvara, upprätthålla och förbättra det välfärdssamhälle som vi har är den första punkten att människor som vill och kan arbeta inte ska förvägras arbete. Då måste politiken inriktas på detta. Det ska vara jobb och inte bara sysselsättning. Det ska vara jobb som stärker konkurrenskraft och som stärker de enskilda människorna. Det är precis det som hela vår politik går ut på. 89 (FP) replik: är inne på något mycket viktigt i sina avslutande ord. Det är därför som jag tycker att det är rätt så angeläget att Socialdemokraterna börjar fundera på effekterna av sin egen politik. Målet är att alla ska kunna vara med och bidra. Alla som kan jobba ska kunna ha ett jobb.