prot · GZ0995 · 2012-04-12 00:00:00 — En stor del av dessa anställningar har kommit till i tjänstesektorn och andra sektorer med låg miljöpåverkan. För att påverka småföretagssektorn positivt bör den offentliga upphandlingen förbättras och förstärkas i en grön riktning som den måste förändras när det gäller de små och medelstora företagens möjligheter att delta i upphandlingar. En studie från och visar att av småföretagen lämnar anbud i offentliga upphandlingar. Många småföretagare anser att administrationen är ett stort hinder för att delta i anbudsförfarandet vid offentlig upphandling, och som sagt finns det synpunkter på lagstiftningen över huvud taget. Det största problemet upplevs vara förfrågningsunderlaget och dess utformning. Med tanke på komplexiteten i samband med offentlig upphandling är det också nödvändigt med en särskild utbildning för anställda inom offentlig sektor som sysslar med upphandling. Det är viktigt att de villkor och krav som ställs i förfrågningsunderlaget står i proportion till kontraktets storlek. Regeringen bör därför enligt vår mening verka för förändringar i dessa avseenden. Det här är enligt en av våra reservationer i betänkandet, men för tids vinnande avstår jag från att yrka bifall till den. 176 (M): Som ni har hört här handlar den här debatten om betänkande FiU32 med motioner från den allmänna motionstiden. De är 44 stycken och handlar om offentlig upphandling. Tydligt är att det finns många önskemål när det handlar om att handla varor och tjänster i offentlig upphandling. hör vi att det är väldigt nyttigt att ta hänsyn till det lilla lokala. Då frågar jag mig: Vart tog diskussionen vägen kring landet i norr, , som har fått sin rikedom genom att handla med andra länder och vara öppet för marknadsekonomi? Det tycker jag att man glömmer bort när man börjar bli protektionistisk i dessa sammanhang. Priset nämns ofta som ett hinder för att göra bra affärer. Företag som säljer den efterfrågade varan, tjänsten eller byggentreprenaden till det mest förmånliga priset vinner upphandlingen, kan vi läsa. Att upphandla handlar om att hitta det bästa priset på en jämförbar vara eller tjänst utifrån vad man har efterfrågat, och det är en helt annan sak än att bara säga lägsta pris. Detta är oerhört viktigt och avgörande för vad det är man får levererat. Att upphandla ställer krav på kunskap, och jag delar uppfattningen att det behövs såväl utbildning som kunskap. Det är också något som framkommit vid de besök jag gjort på kommunala enheter och på informations- och utbildningsträffar där upphandlare har deltagit, till exempel under ledning. Det är också en fråga som lyfts fram i utredningen som leder och som ska vara klar . Förutom utbildning bekräftar upphandlare att deras förutsättningar för att lyckas med upphandlingar är beroende av deras roll och placering i organisationen. Det är en fråga som vi här i inte kan eller ska påverka, utan det handlar om självbestämmande. Upphandlingsrollen är en strategisk roll, för det gäller att vara proffs på den del som handlar om själva upphandlingen. De ska då sammanföras med dem som är proffs på det som ska upphandlas. Ett litet exempel på hur fel det kan gå är när till exempel en teknisk enhet får ansvaret för att upphandla en trappa till en skola utan att skolan över huvud taget tillfrågats. Sådana köp blir väldigt dyra. En del av motionerna innehåller frågor om bra mat och om att nå småföretagare. Det går att ställa kvalitetskrav på mat utan att använda sig av de kriterier som direkt bryter mot den fria rörligheten i EU och som begränsar konkurrensen. Att ställa krav på lokalproducerat, närodlat eller svenskt bryter mot grundprincipen icke-diskriminering. Däremot kan man ställa krav på innehållet om man så önskar. En kommun i , Klippans kommun, bestämde sig för att det var viktigt för dem att ha kvalitet genom att servera färskt kött i omsorg och skola. får de leverans från ett litet företag i som har möjlighet att leverera på det sätt som kommunen önskar. Det går också att få fler företag att delta i upphandlingar genom att dela på upphandlingarna. På lokal nivå hittar man smarta lösningar. Till exempel har man i vid näringslivsdagar passat på att informera alla företagare om hur underlagen i offentlig upphandling fungerar. Det är ett eget initiativ för att ta ned trösklarna för att vilja vara med och lämna anbud. I vet jag att man använder sig av samordnad distributionscentral för att på så sätt få fram effektiva leveranser till kommunens 400 enheter. Det ger en mångfald av leverantörer som deltar, och det ger också minskade körningar av leveranser. Det som dock inte sänker trösklar är att ställa krav på kollektivavtal, som S och V gör. Det tycker vi är en dålig idé, för det utestänger, som ni har hört tidigare, små och medelstora företag från att delta. Och blir det mindre mångfald. Att ställa krav på kollektivavtal bryter dessutom mot lagstiftningen, och det finns domar på att detta inte är möjligt. Däremot är det fullt möjligt att ställa krav på arbetsvillkor i upphandlingar. Det går bra att ställa krav på arbetsmiljö. Kammarkollegiet har på sin hemsida en länk till under rubriken svart arbetskraft i upphandlingar? Där ges tips på krav och rutiner som man kan använda vid upphandlingar. Denna vägledning är också svaret på hur man gör skrivningar utan att auktorisera. från Socialdemokraterna nämnde här tidigare . När man ställer de här kraven och tycker att företag ska ställa upp på ett visst sätt gäller det att man inte bryter mot grundläggande principer. Och jag ställer frågan till : Kan alla företag i delta vid auktorisering? Det blir begränsande. I betänkandet säger vi att det ska vara möjligt att ställa miljökrav och ta sociala hänsyn utifrån att kraven som ställs är riktiga och rimliga på det man ska upphandla. Det är möjligt att ställa krav, bara de är väldefinierade och det klart framgår vad som krävs av leverantören, varan eller tjänsten. Det ska också vara tydligt för leverantören vad som ur miljösynpunkt kommer att tillmätas betydelse vid utvärdering. Det man då inte kan göra är att ställa krav på att ett företag till exempel ska redovisa sitt miljöarbete utan att också ställa krav på att det ska hålla en viss kvalitet, och då måste det också gå att mäta. Myndigheter såsom Kammarkollegiet, och har hemsidor som ger information och tips. Vi tror att de kan utvecklas och kommer att utvecklas ännu mer. De fyller en viktig funktion och ger hjälp, stöd och vägledning, information om domar och tips på olika områden när det gäller att upphandla och lämna anbud. Vi har i betänkandet hänvisat till detta och skriver att vi förutsätter att dessa myndigheter fortsätter lägga ut information med goda exempel. Sist men inte minst vill jag yrka bifall till utskottets förslag i betänkandet och avslag på samtliga reservationer. 177 (S) replik: Det är intressant att höra hur nöjd regeringsrepresentanten är med tanke på att det är så många som är bekymrade och missnöjda med hur situationen ser ut när det gäller offentlig upphandling. Vi hörde precis berätta att av småföretagen väljer att delta i offentlig upphandling för att det är så krångligt. påstår i anförandet, och det står också i utskottets betänkande, att om vi ställer krav på kollektivavtalsliknande villkor kommer en stor del av de små företagen att utestängas från offentlig upphandling och att det inte är möjligt med den EU-lagstiftning som finns. Här har vi två felaktigheter. Det finns en dom på att man kan ställa krav på kollektivavtalsliknande villkor, vilket har nämnts i debatten tidigare. Och jag måste påpeka att det inte finns något som hindrar företag att ha kollektivavtal eller kollektivavtalsliknande villkor för sina anställda. På vilket sätt menar att detta skulle utestänga de små företagen? Är inte bekymrad över att det är så få småföretag som deltar i den offentliga upphandlingen på grund av att det är så krångligt? Vi lägger fram en del förslag för att underlätta, öppna upp och göra det mer småföretagarvänligt. Tror inte att alla företag skulle må bra av att det var konkurrens på lika villkor även inom den offentliga upphandlingen? 178 (M) replik: Jag hade anmält mig till frågestunden för att till statsrådet ställa just frågan om hur man upplever det. Jag vill påpeka att jag inte har sagt att det inte finns krångligheter eller att det inte är svårt med reglerna för offentlig upphandling. Om vi önskar att fler än ska delta kan det bli ganska omständligt om man passar på att göra pålaga på pålaga när man gör dessa anbud. Det är därför det är viktigt att man gör dem rätt och riktigt, att man ställer krav som är lätta att förstå och att de leder till det dem ska och inte passar på att slänga in ett kriterium till. Det finns företag som gör ett bra jobb utan att ha kollektivavtal. Ska man tvinga dessa företag att ha kollektivavtal? Varför vill du tvinga dem till det, , när det fungerar så väl ändå? Bryter företagen mot det de ska uppnå får man ta tag i det. Det finns andra parametrar att mäta då. När det gäller kollektivavtalsliknande villkor har Per tagit upp att man använder sig av detta i . Men de avtal som skriver har aldrig prövats juridiskt. Jag har förstått att du, , gärna testar lagstiftningen, men fundera lite på det svenska och danska förhållandet och jobbtillfällen när vi talar om att använda dessa begrepp som inte är gångbara. 179 (S) replik: Skillnaden mellan mig och är att jag inte ser kollektivavtalsliknande villkor som en jobbig pålaga som gör det svårare för företag. Jag ser det som något som gynnar både de anställda och företagen. har vi nämligen företag som har kollektivavtal eller kollektivavtalsliknande villkor för sina anställda som missgynnas av att det finns oseriösa företag som lägger anbud och vinner dem på grund av att de har sämre villkor för sina anställda. Varför, , är det ett problem att vi vill ha seriösa företag på marknaden och att de ska konkurrera på samma villkor? ställde en fråga om i sitt anförande. Hon undrade om det ska gälla hela EU. Ja, varför inte? Vi har ju gränsöverskridande verksamheter och talar om att vi ska ha samma villkor för alla företag inom EU. Då kanske vi ska titta på hur företagen har organiserat sig. Det handlar inte om att vi ska ha svenska pålagor, utan vi talar om sjysta kollektivavtalsliknande villkor för de anställda och seriös och sjyst konkurrens mellan företagen inom hela EU. Varför då inte ha en modell för det inom denna sektor precis som vi har inom andra sektorer och säga att här gäller dessa regler och dem måste ni rätta er efter om ni ska fungera på den här gemensamma marknaden? Varför skulle man inte kunna hitta en modell som också inkluderar detta? Ingenting är statiskt. Varken lagstiftningen i eller EU:s lagstiftning är statisk. Är beredd att arbeta för att företagen får en sjyst konkurrens på lika och rättvisa villkor? 180 (M) replik: Om man tänker sig kollektivavtal som ett paket blir det så att det som fungerar på ett sätt i inte fungerar på samma sätt i andra EU-länder, utan man arbetar på olika sätt. Men man har ändå företag som sköter sig, precis som det finns de som utnyttjar systemet. Vill man inte ha denna paketlösning men vill ställa krav på att minska svartarbetet, som både och jag vill komma åt när det gäller städsektorn, kan man på få veta hur man gör vid upphandlingar. Det är väl bra att man kan ställa krav utan att tvingas till kollektivavtal. De som har det har det, men ska vi tvinga de andra till det? Nej, jag ser inte att det behövs när man kan ställa krav ändå i sin upphandling. Mycket av det vi diskuterar faller tillbaka på upphandlingsbiten och kunskapen om hur man ställer krav, och här finns en del att göra. När det gäller konkurrens på lika villkor blir jag fascinerad av det här med lokalproducerat. Jag tänker på som kommer från och på Åre där man har Årechoklad som vi kan köpa här i den statliga . Men som jag upplever att diskussionen går ibland skulle det innebära att om Per från hade en chokladfabrik skulle den leverera chokladen till , inte Årechoklad. Det blir kontentan av det hela, och det innebär inte bara att man gynnar det lilla lokala utan också att man begränsar företagens möjligheter. Då är det bättre att man köper kvalitet och det man vill ha. 181 PER (MP) replik: Jag reagerade också på diskussionen i anförande om att förslag om att underlätta för lokal upphandling skulle vara protektionism. Det är en bild som jag inte känner igen mig i och som jag tror att få kommunföreträdare runt om i , oavsett om de är borgerliga, gröna eller röda, känner igen sig i. Bara för att man vill stödja den lokala ekonomin är man inte protektionistisk. Jag konstaterar att statens egen förlängda arm i , i , har en helt annan syn på dessa frågor. Man skriver att lokal upphandling är viktig för tillväxten och för bibehållandet av lokala leverantörer samt för närservicen på landsbygden. hade en seminarieserie som handlade om lokal upphandling av närproducerad mat. Det var en del av en satsning som heter Matlandet och som administreras från Landsbygdsdepartementet. Det är en regeringssatsning. Innebär det att du anser att landsbygdsminister är protektionist? 182 (M) replik: Nej, jag anser inte att ministern är protektionist. Du bor i , Per . Var sätter man de geografiska gränserna? Vilket företag tillåts vara det lokala och nära? Det finns en risk som jag ser det. Därför har man den fria rörligheten när det gäller varor och tjänster i . Det kanske inte är troligt att vissa företag ställer upp i en upphandling i , men möjligheten finns om de vill. I stället för att skriva närodlat och lokalproducerat vill jag se faktorer som påverkar kvaliteten och att man bestämmer vad man vill köpa. Det kan till exempel vara att man vill ha färskt kött. Det är inte alla som kan leverera det. Det är den kvalitet man önskar. De stora jättarna kanske handlar med fryst kött som kommer långväga ifrån medan det färska finns nära. I detta fall kommer det från norra . Kan man då säga att kvaliteten på köttet i norra är sämre än kvaliteten på köttet i till exempel? Ska man inte handla från om man bor i ? Hur är det med kontra ? Det finns ingen kvalitet i att säga närodlat eller lokalproducerat utan att nämna några kvalitetskrav. 183 PER (MP) replik: Jag kan hålla med om att de aspekter som ligger till grund för offentlig upphandling måste vara mätbara och möjliga att följa upp. Det tycker jag också är viktigt. Jag kan konstatera att det här i finns en bred uppslutning i kommuner och landsting, men också runt om i , för att man ska kunna stödja den lokala ekonomin. Många människor tycker att det är orimligt med de korstransporter som sker i där man transporterar flaskvatten från till och från till . Det är på motsvarande sätt med många andra produkter. Det riskerar att underminera marken för den fria marknaden när man ser att det sätt som upphandling sker på inte är rimligt. Det är en utveckling som jag inte vill se. Jag stöder tanken att ha en öppen marknad i . Jag anser naturligtvis inte heller att närproducerat ska vara det enda kriteriet och att det ska utesluta andra aktörer. Däremot anser jag att det är rimligt att man i offentlig upphandling får ge fördelar till lokalanslutna företag företag som finns i närheten av den upphandlande enheten. Det ger stora fördelar när det gäller utvecklingen av den lokala ekonomin att vi kan behålla en levande landsbygd i . Om man hårdtolkar reglerna för offentlig upphandling kan man faktiskt inte se till att stödja den del av landet där man själv verkar. Många kommunpolitiker ser det som ett stort problem. Man skulle vilja att skattepengarna vid upphandlingen bidrar till en positiv regional utveckling. får man inte den möjligheten. 184 (M) replik: Jag har stor förståelse för att man vill att företagen hemmavid ska få upphandlingen, men resan om offentlig upphandling började i korruption. För att göra uppköpen ringde man upp vänner och bekanta som man hade köpt av . Det tror jag inte att Per heller vill tillbaka till. Man kan tycka att det är bra att dessa företag får sälja i det lilla perspektivet hemmavid eftersom det gynnar det lokala som då står sig längre. Man kanske tänker på vad som hände med mindre och större företag under finanskrisen. De här företagen ska också sälja på andra ställen. är duktigt på kvalitet. Jag tror att vi ska sälja på kvalitet. Stora marknader som kanske plötsligt börjar dra hem sitt eget. Jag håller med Per om att det inte ska transporteras hur som helst kors och tvärs. Men jag är bekymrad över att det blir för protektionistiskt och att vi gör oss själva en björntjänst genom att tänka i det lilla perspektivet. Jag tror att man kan dela upp sina upphandlingar och ställa kvalitetskrav så att man ändå når målen. 185 PER ÅSLING (C): upphandlar offentliga organisationer i varor och tjänster för ca . Det är mycket pengar. Därför är det oerhört viktigt att kunna garantera likabehandling, icke-diskriminering och fri och öppen konkurrens. Alla aktörer, små som stora, ska kunna delta i upphandlingar. Det är en helt avgörande princip. På så sätt säkerställs också största möjliga kostnadseffektivitet och samhällsnytta i upphandlingarna. Ur centerpartistiskt perspektiv landar det till syvende och sist i att lagen om offentlig upphandling måste vara transparent och rättssäker. I den allmänna debatten förekommer ofta frågan om möjlighet att genomföra upphandlingar så att de tar hänsyn till social miljö och djurskydd. Därför är utredningen som regeringen tillsatt med väldigt angelägen. Han lämnar sitt slutbetänkande . Vi kan nog utgå från att regelverket kommer att klargöras i efterbehandlingen. För är det viktigt att den upphandlande parten har möjlighet att ställa bland annat djurskyddskrav vid upphandling av livsmedel och att kunna locka närproducenter av livsmedel att lämna anbud i en upphandling. Detta för med sig att de offentliga uppköparna har ett stort eget ansvar att specificera upphandlingar med miljö- och etikkrav. Det innebär dessutom att den lokala ekonomin kan stärkas. Genom rättsfall finns en vägledning för hur kan och bör användas vid upphandling. Omfattningen av upphandlingsavgöranden inom livsmedelsområdet är relativt stor, och ett fåtal leverantörer står för en stor del av antalet rättsavgöranden på området. Majoriteten av avgörandena har gjorts i länsrätt och förvaltningsrätt och är därför inte av prejudicerande natur även om resonemangen som förs är av stort värde. Kammarrättens domar kan däremot bli mer vägledande för hur en principiellt viktig fråga kan komma att tolkas . Endast ett fåtal domar inom livsmedelsområdet med anknytning till miljökrav har prövats av kammarrätten. Men med tanke på den stora omfattningen av överprövningar på livsmedelsområdet kan fler avgöranden från kammarrätterna komma. Genom rättsfall i de så kallade Rättviks- och Sigtunamålen från har vi nu fått på pränt att det finns en ostridig möjlighet att ställa till exempel djurskyddskrav i livsmedelsupphandlingar. Det finns också möjligheter för upphandlare att vara mer flexibla i sin upphandling. Det är till exempel möjligt att dela upp upphandlingarna på olika produkter. Låt mig lyfta fram en annan sida av offentlig upphandling. Eftersom lagen om offentlig upphandling innebär att man gör en upphandling baserad på flera kriterier, vanligtvis utifrån pris men även kvalitet, får vinnaren därmed ett slags monopol. innebär på så sätt att man byter ett offentligt monopol mot ett privat monopol. Det gynnar varken mångfald eller verklig valmöjlighet. Med lagen om valfrihetssystem, LOV, som och alliansregeringen införde skapas nya möjligheter. När det gäller vård och omsorg anser att LOV ska användas i de allra flesta fall i stället för lagen om offentlig upphandling. LOV ger valmöjligheter och kvalitetskonkurrens medan ofta innebär att den som kan bedriva verksamheten för billigaste penning får uppdraget. Genom LOV premieras i stället den av medborgarna upplevda högsta kvaliteten. Priset för att bedriva verksamheten är i en upphandling satt på förhand via avtal med kommun och landsting. Det ska också sägas att inom offentlig upphandling förekommer det att kommuner och landsting är dåliga beställare. Det har bland annat rört sig om brister i hur kvalitetskrav specificerats i upphandlingsunderlag. Låt mig som företagare och medborgare säga att utgångspunkten är att skatteregler måste vara tydliga, rättssäkra och förutsägbara. Jag och många med mig blir upprörda när vi läser i tidningarna om företag inom vård, skola och omsorg som köps upp av riskkapitalbolag med säte i skatteparadis. Därför är arbetet inom med att skärpa villkoren för skatteavdrag angeläget. pågår ett viktigt arbete med att teckna avtal med olika länder för att eliminera skatteparadisen. Vi får inte sätta likhetstecken mellan privata utförare och skattemedel som flyttas utomlands obeskattade. För oss i kommer människors omsorg alltid att vara viktigare än en diskussion om driftsformer. När andra ropar högt om att förbjuda vinster och valmöjligheter är vårt svar att det behövs mer valmöjligheter, inte mindre, mer självbestämmande, inte mindre. Vi accepterar självklart inte att skolor, dagis, äldreboenden eller vårdcentraler missköts. Det gäller oavsett driftsform. Det viktiga är att kvaliteten är hög och samhällsnyttan stor. Jag vill avslutningsvis yrka bifall till utskottets förslag. 186 (MP): Vår välfärd bygger på att alla, medborgare och företag, solidariskt och efter förmåga bidrar till finansieringen av den. Om de som har bäst råd inte gör rätt för sig riskerar samhället att erodera ned till ett särhälle, där egoismen breder ut sig och var och en får klara sig bäst man kan. En sådan utveckling, eller snarare avveckling, av samhället är förödande. Därför är hög skattemoral en större fråga än den i sig mycket viktiga hushållningen med våra gemensamma pengar. Det är nödvändigt att ställa höga krav på dem som får förtroendet att utföra viktiga samhällstjänster. Allt fler företag inom vård, skola och omsorg köps upp av riskkapitalbolag. Flertalet av de stora privata utförarbolagen inom vård, skola och omsorg i ägs av riskkapitalbolag med säte i något så kallat skatteparadis. som riskkapitalbolagen gör miljardvinster gör de allt de kan för att undvika att betala skatt. När granskade 25 riskkapitalägda koncerner visade det sig att av dessa hade 23 inte betalat någon bolagsskatt alls i . Bolagen ägnar sig alltså åt avancerad skatteplanering i form av olika transaktioner i syfte att undvika att betala skatt på vinsten, trots att de bokstavligen lever av svenska skattepengar. Även om förfarandet är lagligt är det omoraliskt och därtill ekonomiskt ofördelaktigt för medborgarna. Det är lika angeläget att upphandling är ekonomiskt hållbar som att den är ekologiskt och socialt hållbar. Kommunallagen kräver god ekonomisk hushållning. Eftersom den offentliga sektorn finansieras av skattemedel är det en dålig affär för oss medborgare att medverka till skatteflykt i mångmiljardklassen, som det handlar om. Det går inte ihop, varken ekonomiskt eller moraliskt. Enligt tidningen är en stor majoritet av 125 tillfrågade kommunstyrelseordförande emot att riskkapitalbolag baserade i skatteparadis ska få bedriva vård, skola och omsorg. Trots att man enligt många jurister inte får ställa sådana krav i upphandlingar, enligt lagen om offentlig upphandling, har allt fler lokalpolitiker fått nog och börjat agera. Runt om i landet och i världen arbetar allt fler kommuner och regioner, med politiskt styre av olika färg, aktivt för att hindra att den ekonomiska basen för välfärden undermineras genom att välbehövliga skattemedel försvinner på detta sätt. I exempelvis kommun föreskriver en uppförandekod för företag som ingår avtal med kommunen bland annat att företagen inte får ha kopplingar till skatteparadis. I håller kommunledningen på att arbeta fram en ny upphandlingsmodell efter ett beslut att utesluta företag som är registrerade i skatteparadis. Man vill pröva om det går att skriva regler som gör detta möjligt och menar att om det inte håller borde lagen ändras.