prot · GZ0986 · 2012-03-21 00:00:00 — Antalet jobb är en dynamisk siffra som kan öka eller minska. Därför kan man inte göra en direkt koppling till antalet migranter och hur många som flyttar till EU. negativa och icke-aktiva inställning återkommer hos och är ganska typisk för liknande partier inom hela EU. Därför tycker jag att det är viktigt att erfarenhetsutbyte, utbyte av best practice och gemensam dialog fortsatt står på vår gemensamma agenda och att vi gemensamt står upp för alla människors lika rätt och värde, öppenhet och tolerans. 153 (SD) replik: Visst skapas det jobb. Ett samhälle som har fler medborgare skapar med automatik fler jobb. Frågan är om jobben täcker upp för antalet jobbsökande. Det skapas naturligtvis en oerhörd massa jobb, skattefinansierade jobb, i asylindustrin när det kommer människor till . Frågan är om det är den typen av jobb vi behöver. Det skapas inte med automatik så många jobb när befolkningen ökar att det motsvarar antalet arbetssökande; det blir ett underskott. Du säger att vi inte kommer med egna integrationsförslag och att vi inte har några flådiga integrationsprojekt att presentera. Det är riktigt. Vi tror inte på särbehandling. Vi tror att det bästa sättet för invandrare att komma in i det svenska samhället är att de blir behandlade som alla andra. Det ska inte vara några särrättigheter, inga särlagstiftningar, inga specialregler. De ska behandlas precis som alla andra. Det är vår lösning på integrationsproblemet. Det kräver att vi har volymer som det svenska samhället klarar av att hantera. Det har vi inte. Svaret på varför vi inte lägger fram några egna förslag om integrationspolitik är att vi inte har någon integrationspolitik. Vi vill inte ha någon integrationspolitik. Vi vill ha en assimilationspolitik, vilket innebär att människor kommer in i det svenska samhället. Det gör de av egen kraft för att de vill och för att de erbjuds en plats i det svenska samhället. De gör det på samma villkor som alla andra som bor i det här landet utan specialregler, utan speciallagar och utan särlagstiftning. Det är vår lösning. 154 (C) replik: Jag uppskattar att du uttalar mitt namn rätt. Ni vill inte ha särrättigheter. Det har inte jag heller nämnt. Varken Alliansen eller står för särrättigheter. Problemet med är att ni har särkrav på invandrare. Det krävs inte av en svensk att han ska kunna svenska för att bli medborgare, men det krävs av en invandrare. Ni vill ha både språktester och kulturtester. Det tycker jag är att ställa särkrav. Då har man inte samma möjligheter och heller inte samma rättigheter. Man kan tycka att det inte är bra med skattefinansierade jobb. Problemet är att man har krånglat till det så i att det är svårt även för en svensk att förstå sig på reglerna om man ska starta ett företag till exempel, vilket många med utländsk bakgrund försöker för att skaffa sig ett jobb. Även om man har både den utbildning och de kvalifikationer som krävs men heter i förnamn eller efternamn har man 50 procents mindre chans att bli kallad till en jobbintervju än vad en har. Det finns en diskriminering av dessa människor. Oavsett hur mycket man anstränger sig och hur mycket man vill verkar aldrig bli nöjda. Det är någon sorts godtycklighet som gäller för invandrare, men inte för svenskar. Det är riktigt problematiskt att man inte ser människor som individer och på det sättet särbehandlar människor. Det handlar inte om några flådiga integrationsprojekt. Det handlar om konkreta politiska åtgärder som inte bara innebär att stänga gränser. Vad finns det mer, ? 155 (SD) replik: Tack för att även du, , som andra representant för den invandrade delen i den här debatten kan föra en hyfsad debatt med bra språkbruk. Ni står för särlösningar som instegsjobben. De enda som kan komma i fråga för instegsjobben där huvudkostnaden är skattefinansierad är nyanlända invandrare. Jag kommer aldrig att få ett instegsjobb, i alla fall inte i . Då får jag flytta någonstans där man har samma värdelösa system. Det är särlösningar och särregler . Det är nystartsjobb och instegsjobb. Det är det ni bygger upp er politik på. Det är det vi är emot. Vi är emot särlösningar. Du säger att vi inte ställer språkkrav på svenskar. Om man växer upp i och har förmåga att lära sig ett språk och tala det lär man sig att tala svenska. Om man inte har förmåga att lära sig ett språk och tala det, men kan skriva, så lär man sig skriva svenska och på andra sätt uttrycka sig på svenska. Man ska ha väldigt små möjligheter att lära sig ett språk och uttrycka sig på ett språk om man inte kan kommunicera på svenska när man är född i . Man är ändå en del av det svenska samhället. Det är ungefär som att vara en del av en familj. När man bjuder in någon i familjen kräver man att den personen ska dela ens värderingar i mångt och mycket. Det är naturligt att den som föds i det här landet, oavsett om den föds av mig eller dig, blir svensk. Det är självklart. Det handlar inte om det. Vi ställer inga särkrav. Vi säger att vi ska behandla alla lika. Vi ska ha samma rättigheter och inte minst skyldigheter. Du får gärna exemplifiera med något annat än språket. Det lät inte riktigt rätt. 156 (C) replik: En norrlänning behöver inte anpassa sig till uppsättning av kulturella koder. Men en irakier måste både det ena och det andra, och måste ta av sig vissa klädesplagg för att passa in i den svenska bilden. Vem äger begreppet att vara svensk? Det här är kanske mer en ideologisk intellektuell diskussion än en konkret arbetsmarknadspolitisk diskussion. Jag tycker att det är problematiskt med särkrav på människor. Ni ser inte till vad man vill och hur mycket man vill. Ni tittar snarare på det yttre som man inte kan välja, eller det som man kan välja, till exempel en slöja. Det betecknar inte vad man går för, vilka ambitioner man har och hur mycket språk man kan. Som jag sade tidigare blir av män med muslimskt klingande namn som har språkkunskaper och svensk högskoleutbildning inte kallade till intervju på grund av att de inte är svenskar med ett svenskt efternamn. Man kan tycka att instegsjobb kan vara diskriminerande. Min far kom till när han var . Han var doktor i fysik. Hans utbildning hade inte kostat något. Om han hade fått bli lärare hade man haft en ganska billig lärare. Om vi ska se på människor på det här sättet kan vi nog se fördelar med att satsa pengar nu och få avkastning . I slutet av dagen är det viktigt att man inte sätter prefix på människor att de är invandrare och därför har kulturella krav på sig. Vi ska se på dessa människor som individer som vill. Då kommer de att bli individer som vill och inte söka sig till den andra gruppen som inte vill. 157 (KD): Jag ska försöka hålla mig till vad ärendet gäller, nämligen en europeisk agenda för integration av tredjelandsmedborgare. Jag är positiv till att man drar nytta av varandras lärdomar och erfarenheter inom EU eftersom integration är en så viktig fråga. Tredjelandsmedborgare eller inte, var man än kommer ifrån när man kommer in i ett nytt sammanhang handlar det om att bli integrerad eller att själv skapa sig en integration som gör att man känner sig hemma i det nya landet, i den nya staden eller vad det kan handla om. Utskottet säger i sitt yttrande över kommissionens meddelande att det är viktigt att integrationspolitiken genomsyrar även andra politikområden, till exempel utbildning. De tankegångar och sätt att angripa dessa integrationsfrågor som kommissionen föreslår ligger relativt nära det integrationsarbete som bedrivs i . Det är viktigt med öppenhet och tolerans i det europeiska samarbetet och att framför allt migranternas mänskliga rättigheter värnas. Det svenska kulturarvet, byggt på etik och humanism och därmed en del av den västerländska kulturen har bidragit till skapandet av vårt lands lagstiftning och rättstradition. Denna etiska grund utgör ett sammanhållande kitt för ett mångkulturellt samhälle som innebär att många kulturer, religioner, livsstilar, språk och erfarenheter kan leva sida vid sida och också kan berika varandra. Ett mångkulturellt samhälle fungerar inte utan en gemensam etisk grund som respekteras av både majoritetsbefolkning och minoritetsgrupper. En del av denna etiska och historiska grund är just respekten för andra individers och folkgruppers värde och särdrag. Det fungerar så att den som har en egen stark identitet och kunskap om sin egen historia har bättre förutsättningar att vilja och våga möta det annorlunda och främmande. Kännedom om den svenska historiska bakgrunden till vårt nutida samhälle är en del av den grund som skapar denna starka egna identitet också hos de infödda svenskarna. Vi kan konstatera att många ungdomar har en brist i sin kunskap om var vi kommer ifrån och vilken historia vi har. Det tror jag är en mycket viktig del att fortsätta arbeta med, inte minst för att bedriva ett framgångsrikt arbete mot främlingsfientlighet. vill vara med och ge dem som kommer till möjlighet att bygga samhället genom arbete, praktik eller studier. Det skapar sociala sammanhang med goda förutsättningar att lära sig språket. Det är i de små gemenskaperna som traditioner, kultur och sedvänjor ses och förstås. Det är i gemenskap med andra som man enklast lär sig och tar till sig lagar, regler och sätt att leva. regeringar har fört en alltför restriktiv asylpolitik och företrätt en restriktiv arbetskraftsinvandring. Människor låstes ute från både arbetsliv och sociala kontakter genom att i stort sett ingen över huvud taget förväntade sig några prestationer av de nyanlända. Man såg inte den invandrade som en person med resurser och en vilja att få vara med och bygga samhället. har i regeringen verkat för att ersätta omhändertagande med tillvaratagande av varje persons möjligheter. Jag förstår inte riktigt reservation 2 som det redogjordes för här förut. I reservationen står det: är starkt kritiskt till EU:s flyktingpolitik eftersom den är uppenbart inhuman och mycket restriktiv. Ärendet gäller integration av tredjelandsmedborgare, medan det i reservationen talas om flyktingfrågor och inte på vilket sätt dessa medborgare kommer hit och hur vi möter dem på bästa sätt. Det är faktiskt en viss skillnad. Vad gäller reservation 1 funderar jag också över fördelar med utbyte av bästa praxis mellan suveräna stater. För att kunna göra en jämförbar statistik handlar det om att det faktiskt ska kunna finnas på EU-nivå. Om vi inte har en fungerande modell för hur vi ska jämföra statistik kommer det naturligtvis aldrig att fungera med detta utbyte och lärande av varandra. Därför förstår jag inte alls hur man tänker. Även om man är emot EU måste man ha vissa tankar om hur detta arbete ändå ska fungera praktiskt. har som de flesta vet en övergripande princip i sin ideologi, och det är subsidiaritetsprincipen. Den säger att beslut ska fattas på lägsta effektiva nivå. I detta fall när det handlar om integration av tredjelandsmedborgare och utbyte av lärdomar och erfarenheter är just det på EU-nivå. Jag yrkar därmed bifall till utskottets förslag och avslag på reservationerna. I detta anförande instämde (KD). Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas .) 14 § Kultur och fritid för barn och unga Föredrogs kulturutskottets betänkande 2011/12:KrU3 Kultur och fritid för barn och unga. 158 (S): Jag vill börja med att säga att jag står bakom samtliga S-reservationer men att jag för tids vinnande yrkar bifall till våra reservationer 1 och 5. debatterar vi det bästa vi har, nämligen våra barn och unga, vår gemensamma framtid. I finns det i politiken åtminstone en retorisk enighet om att barns villkor och barns bästa ska komma i första rummet och att barn och unga har samma människovärde som vuxna. Vi vet att barn och unga utvecklas olika och i olika takt och utvecklar olika intressen. behöver de särskilt skydd och stöd. Det vet vi, och alla säger vi att vi står upp för det. Det råder även retorisk enighet om att barn ska kunna växa upp i trygghet, utvecklas och förverkliga sina drömmar oavsett bakgrund. Ändå finns det barn som inte tillåts nå sina drömmar. Hur kan det vara så välfärdssamhälle? Varför blir det så, vad kan vi göra politiskt, och vad vill vi göra politiskt? Vi socialdemokrater menar att det handlar om politisk prioritering av våra gemensamma resurser, om utbildning och om kunskapsspridning, om ungas möjligheter oavsett föräldrars bakgrund att kunna ha en aktiv och kreativ fritid. Det handlar om att lyssna på barnen och ge dem inflytande, om att barns och ungas livsvillkor ska finnas högt upp på den politiska dagordningen och ständigt debatteras och synliggöras. är ett rikt land där många barn lever gott. Men klyftorna växer. Barnfattigdomen är stor i det rika landet . släppte sin återkommande rapport om barnfattigdomen. av alla barn i är fattiga visar årets barnfattigdomsrapport. Det är en ökning jämfört med fjolårets rapport. När presenterar sin rapport kan vi visa att många barn har fog för den oro som de känner. 248 000 barn, och i och med det familjer, lever i fattigdom. Det är 28 000 barn och familjer fler än enligt förra årets rapport där andelen fattiga barn låg på 11 ½ procent. som har gått har många jag, övriga socialdemokrater och särskilt varit hårt engagerade i frågan om barnfattigdomen och det ekonomiska utanförskapet. Många ledare, debattartiklar och inlägg har skrivits. Det har funnits en hel del retorik och spridda ansatser till att minska barnfattigdomen, men genomgående saknar vi exempel på politisk handlingskraft från den borgerliga regeringen. Många undrar, inte bara jag: När blir det verkstad av alla fagra ord? Tillgången till kultur och möjligheten att aktivt ta del av kultur- och fritidsaktiviteter är inte likadana för alla ungdomar. Den största och växande tillgången finns i storstadsregionerna. Att möjligheterna till kultur ser olika ut i landet vet vi. Men det finns ett särskilt problem relaterat till ungas kulturutövning och kön. Kulturutövning och skapande måste uppmuntras lika mycket oavsett vem du är och vad du utövar. Den offentliga finansieringen av barns och ungas kultur måste därför ses över och riktas så att den bättre når målet för kulturpolitiken. En tydligare uppföljning måste till. Det är avgörande för en jämlik och jämställd kulturpolitik. Jag är ganska säker på att mina kolleger från de borgerliga partierna och mina kolleger i utskottet kommer att sjunga lovsånger över Skapande skola. Jag nöjer mig därför med att konstatera att vi socialdemokrater ser positivt på satsningen Skapande skola men att vi anser att regeringens målsättning är för låg och att det krävs fortsatta satsningar på området. Vi ser i den senaste och i den förra återrapporten från att det är ett lotteri vilka elever som får ta del av satsningen. Regeringen hävdar att Skapande skola är till för alla barn, och vi socialdemokrater konstaterar att det är hög tid att det faktiskt blir så. Frågan vi ställer oss är: Är det vad ni verkligen vill? Vill regeringen verkligen att det ska bli till för alla? Grunden för att lära för framtiden är att alla barn ska lära känna sig själva, sitt samhälle och sin samtid och på det viset kunna utvecklas som demokratiska människor. För oss socialdemokrater är det viktigt att demokratin utövas genom många vägar och på flera olika plan. Vi ser ett framväxande problem med allt större främlingsfientlighet som tar sig uttryck i islamofobi, antisemitism samt framväxande icke-demokratiska rörelser och värderingar. Vi ser också problem med att färre unga är partipolitiskt aktiva och även att demokratin som begrepp och praktik är så självklar. Där tror vi att föreningslivet spelar en stor och viktig roll. är det de stora föreningarna som gynnas, medan de mindre hamnar i skymundan. Det finns mängder av små föreningar, framför allt på mindre orter och i mindre kommuner, som gör storartade insatser för ungdomar. De är inte berättigade till statligt stöd för att utveckla sin verksamhet. Mot den bakgrunden borde faktiskt tillkännage för regeringen att situationen för de föreningar som inte når upp till etableringsbidraget från ska ses över. Jag närmar mig slutet, men det viktigaste är kvar. I musikexportstudie rapporterades som värde för musikexporten. var siffran 622 miljoner. Inspelad musik minskade med . Det är en siffra som är klart mätbar. Vad säger då de tidigare 2,1 uppmätta miljarderna och den uppmätta exportsiffran 622 miljoner? Ja, till exempel menar att det inte bara handlar om olaglig nedladdning över nätet, utan det handlar helt enkelt om att det har blivit sämre bredd i farmarligan. Det är samma sak som inom idrotten. Det är ingen slump att och AIK kan stoppa in fem till tio juniorer från de egna leden direkt in i elitserien och att till exempel inte kan göra det. Det handlar helt enkelt om hur man prioriterar farmarligan. Musik- och ska utvecklas, inte avvecklas. Inget barn och ingen ungdom ska stängas ute på grund av höga avgifter eller bristande tillgänglighet. Den svenska musik- och har skördat och skördar fortfarande stora framgångar, inte bara för att den har erbjudit många svenska barn, oavsett familjens inkomst, möjlighet att utvecklas inom musik, teater och dans utan också för att denna institution dessutom möjliggjort för generationer av framgångsrika, unga människor att göra karriär både nationellt och internationellt. Därför ser vi socialdemokrater med oro på de försämringar som sker på vissa håll inom den kommunala musik- och . är musik- och hotad, och allt färre barn får tillgång till den. I många kommuner höjs avgifterna, och stora elevgrupper tvingas bort från musik- och av ekonomiska skäl. har statistik som redovisar allt högre avgifter och allt längre köer till den kommunala . Vi socialdemokrater föreslog i vår budgetmotion ett kraftigt tillskott för att motivera kommunerna att sänka avgiften till maximalt , eller för de kommuner som har lägre avgift att ytterligare höja kvaliteten. Tyvärr måste vi säga att det inte fanns majoritet för ett sådant förslag här i kammaren, och därför föreslår vi nu att regeringen bör pröva möjligheten att införa ett maxtaxesystem. Att vi inte får majoritet för ett sådant förslag visar på den gigantiska skillnaden i politiken på området. Varför kan man från borgerligt håll inte ens överväga ett maxtaxesystem som skulle ge bättre förutsättningar att ta vara på alla barns musikaliska och kulturella skaparkraft? Hur många musikaliska under och vilken exportframgång vi går miste om när inte alla får tillgång till musik- och vet vi inte . vet vi, men då är det . Frågan vi ställer oss är vad det är man är rädd för. Vi socialdemokrater vill ha en politik för alla barns och ungas möjlighet till ett kreativt skapande. 159 (MP): Kultur och fritid för barn och unga bara rubriken får oss alla att nicka, tror jag. Hur viktigt tycker vi inte att detta är? finns alltid den där oron över unga människors steg framåt i livet, vare sig man är ung själv, har småsyskon eller oroar sig för egna eller andras barn. Vad gör barn, och vad borde barn göra? Vi ser också att även detta betänkande tar upp ett antal frågor vi bryr oss om som har med unga människors liv att göra, både i deras lärandemiljö och i deras fritidsmiljö. I den politiska rollen bär man sina egna erfarenheter från uppväxtmiljöer man har präglats av. För oss i är ett rikt och mångfasetterat kulturliv en av nycklarna till mänsklig livskraft. En grundtanke i den gröna ideologin är att ge varje människa möjlighet att utveckla sina förmågor och uttrycka sig fritt. Regeringspartierna lyfter ofta och gärna fram regeringens långsiktiga satsning Skapande skola. Satsningen syftar till att ge alla barn, oavsett förutsättningar, goda möjligheter att få uppleva professionell kultur, utveckla eget skapande och nå en ökad måluppfyllelse i skolan. Satsningen Skapande skola omfattar hela och uppgår till . Jag tror dessutom att man har lagt på ytterligare några miljoner. Jag och tror att det finns mycket positivt i Skapande skola, men vi vill också veta hur effekterna verkligen ser ut. En nulägesanalys har gjorts av , och den pekar på att det finns glädje, engagemang och en stark självkänsla. Det är det mest påtagliga när rapporten om det statliga bidraget till nu är klar. Många kulturaktörer talar också om respekt, om lärarna och om det goda samarbetet med skolan. Det finns dock också områden som behöver utvecklas, exempelvis elevernas delaktighet och förankringsprocessen. Där redovisar skolhuvudmännen att de 2 174 skolor som genomförde Skapande skola-projektet under /11 tyvärr bara motsvarar knappt två tredjedelar av det totala antal skolor huvudmännen har ansvar för. Detta var en mycket kort sammanfattning av rapporten som kom alldeles . Jag säger inte att jag är emot det som står i rapporten, och jag har heller inget emot den utvärdering som ska komma från Myndigheten för kulturanalys. Men jag tror att det finns mycket intressanta frågor som skulle behöva få svar, då man har stora planer på att utveckla projektet. I reservationen tar jag upp just detta. Regeringens satsning på behöver följas upp ur ett jämlikhetsperspektiv. Det finns farhågor om att satsningen endast kommer de elever till del som har en lärare eller rektor som är särskilt engagerad i frågorna. Det sker på bekostnad av möjligheten för alla att ta del av kultur och estetik i skolan. Ingenstans i den analys som har kommit nu står det vilka grupper av elever det är som har tagit del av projektet. Jag vet inte heller om det kommer att komma. Jag saknar också den socioekonomiska analysen. Skolan blir allt sämre på att kompensera för föräldrars utbildningsbakgrund och socioekonomiska faktorer. Det vore då intressant, tycker jag, att veta huruvida Skapande skola motverkar sådana klyftor eller förstärker dem. Man kan också ställa sig frågan vad som är ordinarie och vad som är extra verksamhet. Kan Skapande skola bli ett alibi som urholkar arbetet med den ordinarie verksamheten? Och vilka mål är det man vill uppnå med Skapande skola-projektet? Vill man göra något som bryter av eller är det grädde på moset? Jag står därför fast vid reservationen att regeringen bör återkomma till med en utvärdering av satsningen Skapande skola som innefattar jämlikhetsperspektivet och många av de punkter som jag tagit upp. Jag vill också i samband med att vi lyfter detta område som handlar om barns och ungas kultur ta upp något som bekymrar och skapar oro, frustration och irritation. Det är hur man verkligen ser på estetiska ämnen från regeringens sida. Kulturministern talar varmt och ofta om Skapande skola som en stor möjlighet för skolan och för kulturarbetare och elever. Utbildningsminister har i sina ambitioner och i sin utbildningspolitik sjösatt en gymnasiereform där de estetiska ämnena som obligatoriska ämnen i gymnasiet är borta. Vilka signaler ger en sådan utbildningspolitik? Vilken status i samhället får kultur och estetik då? Jag och många med mig tror att ju oviktigare vi gör den estetiska verksamheten, desto oviktigare blir den. Och vilket samhälle leder det till? Det tål att fundera på. Musik- och är utan tvekan landets största satsning på barn- och ungdomskultur. Musik- och är en frivillig verksamhet som enbart styrs av kommunala direktiv. Trenden är att allt fler verksamheter breddas och blir kulturskolor med ett stort utbud. Efterfrågan är stor, och köerna är långa i kommunerna. kommuner satsar tillsammans på verksamheten. Kultur- och musikskolorna i kommunerna är och har varit en viktig plattform för många barn och ungas möjligheter. Men vi ser också att kultur- och musikskolornas verksamhetsutbud tyvärr försvåras för många, att avgifterna kan bli mycket höga. En del föräldrar och familjer har problem med att klara av den avgift som skolorna behöver ta ut för att klara sin verksamhet. Det är därför som vi i ställer oss bakom reservationen som handlar om att man behöver pröva möjligheten att se över om det är möjligt att införa ett maxtaxesystem för avgifter till landets kultur- och musikskolor. Frågan är ju inte ny, men den är fortfarande lika aktuell.