prot · GZ0994 · 2012-04-11 00:00:00 — Jag tyckte mig ge ett svar: Det löper över , och det är väl när har löpt färdigt som man får göra ett bokslut. Jag tycker inte att det är konstigare än så. Däremot hörde jag inte någonstans att svarade på min fråga. Hur ska vi på ett korrekt och bra sätt kunna påverka kvaliteten och kapaciteten i flyktingmottagandet inom om vi inte har en harmonisering eller inte vill vara med i EU? Utskottets besök i tror jag skrämde de flesta av oss. Dem är beredd att lämna vind för våg, eftersom man säger nej till detta samarbete. Sedan är det väldigt många frågor där vi hör olika ställningstaganden från som i princip alltid går stick i stäv med att vi har en ny instans- och processordning och att det inte är politiken som beslutar i enskilda fall. Jag tycker att det är en bra ordning. Den har höjt rättssäkerheten, så den är jag nöjd med. Men det andas väldigt mycket ovilja att följa den nya instans- och processordningen från sida. 38 (MP): Jag vill inleda med att yrka bifall till socialförsäkringsutskottets betänkande nr 10 om migration och asylpolitik. de gröna vill se ett öppet . Genom intryck och erfarenheter utifrån har blivit vad det är . Genom öppenhet mot omvärlden har vi blivit ett rikare land på alla sätt. Men öppenhet får aldrig reduceras till enbart en diskussion om lönsamhet eller kostnader. Öppenhet är en grundläggande princip för hur vi bör se på världen. Med öppenhet som ledstjärna blir vi inte bara ett bättre land utan också bättre människor. vill se en ökad öppenhet och stärkt humanitet i den svenska migrations- och asylpolitiken. Det finns olika sätt att verka för detta. Så länge vi inte har av mandaten kommer alla sätt att vara förenade med vissa begränsningar. Valet 2010 var avgörande för valet av den väg som nu prövar. Vi var många som oroades när gjorde sitt intåg i . En minoritetsregering i kombination med ett främlingsfientligt parti med vågmästarpotential gjorde att folk gick ut på gator och torg för att göra det tydligt att inga murar skulle byggas i deras namn. Vi beslöt mot bakgrund av detta att ingå en migrationspolitisk överenskommelse med regeringen. Vi bedömde att denna överenskommelse var det bästa sättet att minimera de främlingsfientligas påverkan på debatt och politik och för att undvika den utveckling som vi har sett i andra europeiska länder, där de främlingsfientligas medverkan i nationella parlament har gjort att etablerade partier har tagit över en främlingsfientlig retorik och politik. Men främlingsfientliga partier är inte roten till allt ont i den svenska migrationspolitiken. Vi gröna, som är för ökad öppenhet inom såväl asylpolitiken som arbetskraftsinvandringen, har känt en återkommande frustration över den alltför restriktiva hållning som många svenska regeringar har intagit. Vi bedömde att ramöverenskommelsen med regeringen var det bästa verktyget för att åstadkomma konkret förbättring av några av de mycket akuta problem som blivit en konsekvens av den svenska migrationspolitiken. Ramöverenskommelsen är nu nästan exakt gammal. Som betänkandet framhäver utgår överenskommelsen från att rätten och möjligheten att söka asyl ska värnas i alla lägen och i alla länder. brister flera av EU:s medlemsstater på ett oacceptabelt sätt i sin hantering av asylsökande. I överenskommelsen anges att enskilda medlemsstater inte ska förhindras att ha en i förhållande till den asylsökande mer generös inställning än den som EU som helhet har. Vi var glada att redan i höstbudgeten kunna avisera en reform för anhöriginvandring och skolgång för papperslösa. Genom en praxisändring från Migrationsöverdomstolen , i linje med den fastslagna politiska inriktningen, har möjligheterna till familjeåterförening redan stärkts för många som kan styrka sitt släktskap via dna. En preliminär bedömning är att 18 500 personer ska kunna återförenas med sina familjer i . Flera avgörande knutar återstår dock att lösa. Bland annat är pådrivande för att hitta en lösning som möjliggör familjeåterförening även för dem som inte kan styrka sitt släktskap via dna. Vi vill också få till ett undantag för dem som hunnit fylla under processen och före regelförändringen. har och regeringen enats om fyra viktiga uppdrag för att stärka rättssäkerheten i asylprocessen. För det första kommer landinformationssystemet, Lifos, att ses över helt. Det är en viktig fråga. Det är detta som oftast nämns som förslag på en konkret åtgärd i samband med debatter om felaktiga utvisningar där inte har levt upp till sina internationella åtaganden. För det andra, som framgår av betänkandet, innebär ramöverenskommelsen att beslut och andra avgöranden inom migrationsområdet ska bli föremål för översyn. Det är avgörande för rättssäkerheten att beslut och domar blir mer enhetliga, tydliga och utförliga i sin utformning. Svårigheten att förstå dem beror inte främst på språkbruk utan på att skälen för beslut och domar inte är tydligt kommunicerade. Båda dessa aspekter ingår i den utredning som ska påbörjas. Enligt direktiv är det av betydelse att det i varje enskilt beslut på ett klart sätt framgår vilka omständigheter som tillmätts betydelse och hur aktuella rättsregler tillämpats. För det tredje har de ideella organisationerna länge påpekat problematiken med bristande kompetens hos offentliga biträden. Även påtalade i sitt delbetänkande brister i rutiner för lämplighets- och kompetensbedömning. Statskontoret får nu mot denna bakgrund i uppdrag att utvärdera nuvarande handläggning. För det fjärde får nu i uppdrag att ta fram informationsmaterial för överförmyndare och gode män om asylprocessen. Uppdragsbeskrivningen tydliggör att det är viktigt att den gode mannen känner till vad som innefattas i uppdraget. Han eller hon bör vidare ha kunskap om den svenska asylprocessen för att på ett korrekt sätt kunna utföra sitt uppdrag. Rädda barnen är en av de organisationer som just lyft fram problematiken med kunskapsbrist och oklar ansvarsbeskrivning för gode män. Det är därför väldigt välkommet att det här uppdraget nu genomförs. Men flera knutar återstår som sagt att lösa. Vi behöver komma vidare i stora och viktiga reformer inom ramöverenskommelsen. Detta omfattar bland annat vård för papperslösa, anhöriginvandringen och synnerligen ömmande omständigheter. Här måste framsteg ske . Det är självfallet avgörande att det vi är överens om också genomförs och leder till verkliga förändringar. 39 (S) replik: Jag har två konkreta frågor till . De gäller vård för papperslösa och synnerligen ömmande omständigheter. Jag tvivlar inte på eller engagemang i de här frågorna. Det är uppriktigt och ärligt, och det märks på anförande. Men frågan är: Vad innebär ? Min bild är att vi har haft en debatt om synnerligen ömmande omständigheter, och var den som först ställde frågan till : När kommer en förändring? Vad är det som gör att det drar ut så långt ? Vi pratade också om den här frågan. Och vad är det som gör att man inte kan låta frågan om lika rätt till vård för papperslösa gå ut på remiss? Vad är det som sätter hinder? Är det som hindrar? 40 (MP) replik: Först är det viktigt att utgå från den parlamentariska situation som vi har i . Den innebär att för att kunna genomföra politiska förändringar krävs det att man genomför förändringarna tillsammans med regeringen. Det är också fullt medveten om eftersom det inte finns en opposition som skulle kunna genomföra förändringar som går i en mer human riktning. Jag tycker att det blir lite märkligt att hänvisa till det utskottsinitiativ som tog , eftersom alla härinne är fullt medvetna om att oavsett hur röstar går det inte att genomföra någon förändring om man inte gör det i samarbete med regeringen. Just därför har vi ett samarbete i de här frågorna. Däremot skulle jag vilja säga att läget absolut är allvarligt. Det är väldigt viktigt att vi kommer vidare i frågan om synnerligen ömmande omständigheter. Det är en av de viktigaste frågor som vi tog in i samarbetet med regeringen och något som vi också har pågående diskussioner om, men vi har inte nått enighet i frågan . Dessutom är det viktigt att vi kommer vidare i frågan om vård för papperslösa. Det är ytterligare en fråga som är viktig och som berör många människor i . Det är definitivt ett stort problem att utredningen inte ens har skickats ut på remiss. Det är en fråga där vi måste komma vidare. Jag har varit tydlig med att säga att överenskommelsen är viktig för att det den kan leda till konkreta förbättringar. Men för att den ska vara värdefull måste den självfallet också bli verklighet. 41 (S) replik: Jag är kanske lite petnoga, för jag sitter i och tycker att ska hantera dessa frågor. Det finns fler partier än Socialdemokraterna och som tycker att utredningen om vård för papperslösa ska gå ut på remiss. Det finns fler partier än Socialdemokraterna och som tycker att begreppet synnerligen ömmande omständigheter borde ändras, nämligen , och jag är osäker på . Jag vet att inte tycker det. Så har jag i alla fall uppfattat det när talespersonerna för partierna har uttalat sig i dessa frågor. Man har varit tydlig med att man vill åstadkomma förändringar. Man vill att detta ska gå ut på remiss. Eftersom vi har en majoritet i och ingen av oss sitter i regeringen kan vi rent formellt fatta beslut i och ge regeringen i uppdrag att skicka ut utredningen på remiss och förändra lagstiftningen. Det är därför jag ställer frågorna här, fru talman. Hur länge ska vänta? Hur länge ska de riksdagspartier som har majoritet i frågan behöva vänta på att det blir en förändring? 42 (MP) replik: Jag utgår från den realistiska bedömningen att regeringspartierna röstar som en enhet. Om gör en annan bedömning får det stå för henne. Det är både välkommet och intressant att Socialdemokraterna så tydligt driver på för att utredningen om vård för papperslösa ska skickas ut på remiss. Vad jag vet är ni inte för denna förändring av lagstiftningen och har historiskt sett aldrig varit det. Låt mig påminna om den aktuella frågan om Ganna Chyzhevska och möjligheten för äldre att stanna kvar om de inte har några anhöriga i hemlandet. Det var faktiskt en socialdemokratisk regering som avskaffade den möjligheten . Det är såklart positivt att Socialdemokraterna försöker driva på, och jag tror att engagemang är uppriktigt. Det blir dock märkligt med talet om att det finns en majoritet i alla möjliga frågor i när Socialdemokraterna historiskt sett har varit drivande för att se till att dessa rättigheter inte ska tillgodoses. 43 (FP): Det finns som vi vet rätt många olika utgångspunkter när vi talar om migration. Två huvudutgångspunkter finns väl ändå. Många av oss menar att öppenhet är bra och skapar möjligheter. Det finns dock, som vi har hört, andra som utgår från att in- och utflyttning i princip alltid är något negativt för ett land. Liberaler har velat ha så öppna samhällen som möjligt. De ska vara öppna och välkomnande för dem som behöver skydd, för dem som vill arbeta och studera och för dem som vill bedriva handel och affärer. Därför uppskattar jag att alliansregeringen har tagit fasta på migrationens möjligheter. Vi har ökat de lagliga möjligheterna att komma in i , också för människor som inte är flyktingar men som har fått ett arbete här, till exempel. och inlägg i debatten är en oerhört osannfärdig vridning av siffror och statistik. blandar ihop invandring i största allmänhet och flyktingmottagande. De talar om massinvandring och går inte in på vad det är för typ av invandring. De talar om ekonomisk förlust eftersom de räknar kostnaderna för en människa som kommer hit som flykting och givetvis inte har ett arbete. Dock räknar man inte in den vinst det blir för när en person får ett arbete och kanske arbetar utan att ha vuxit upp eller gått i skola i , vilket medför kostnader. Nettoinvandringen brukar vara omkring 45 000 människor. Av dem är det bara 10 00015 000 som är flyktingar eller anhöriga till flyktingar. Av de andra har majoriteten inte ens permanent uppehållstillstånd från början utan kommer hit för att arbeta, studera eller forska. Har glömt bort att det en vanlig onsdag som går 650 000 människor med utländsk bakgrund till sina arbeten i ? Har ni glömt bort att av läkarna i har utländsk bakgrund? Har vi för många läkare i ? Åter till betänkandet. Jag yrkar bifall till utskottets förslag och avslag på reservationerna. Vi har en ny utlänningslag. Den antogs med bred enighet i och bygger på system med beslut i domstol och rätt till överklagande. tycker att systemet är rättssäkert och att det fungerar betydligt bättre än det gamla som byggde på politiska beslut i enskilda ärenden. Överenskommelsen som gjordes mellan Alliansen och utgår från att vi ska fördjupa och utveckla det europeiska samarbetet med en gemensam politik i EU. Det måste finnas en europeisk solidaritet som innebär att medlemsstaterna ska hjälpa de länder som får problem med ovanligt stora flyktingströmmar eller på annat sätt inte klarar av att hantera det. Det ska finnas grundläggande principer för att en rättssäker hantering ska gälla i alla EU-länder. är det viktigt att enskilda länder, till exempel , ska ha rätt att göra generösare bedömningar än miniminivån i EU. Den svenska asyllagstiftningen bygger på internationella konventioner om mänskliga rättigheter som har godkänt. Det innebär till exempel att en asylsökande inte får avvisas eller utvisas till ett land där hans eller hennes liv eller frihet hotas på grund av ras, religion eller nationalitet. Vår utlänningslag överensstämmer i stora drag med internationella överenskommelser, inte minst . Dessutom erbjuder skydd i större utsträckning än vad internationella överenskommelser kräver. Det är bra, och denna politik har ett brett stöd i . I för vi en ständig diskussion om vad en human flyktingpolitik egentligen innebär. Vi driver också den diskussionen inom Alliansen och med . Vi har en del förslag till åtgärder som vi tycker bör vidtas . Det gäller till exempel just vården för gömda och papperslösa. uppfattning har länge varit att den som inte har tillstånd att vara i landet och inte har alla rättigheter ändå har vissa grundläggande mänskliga rättigheter som rätt till vård och skola. Migration ska i detta fall inte vara ett politiskt instrument. Det är inte värdigt att en sjuk människa ska behöva vara rädd för att gå till doktorn. Detta får hållas utanför principen att man förr eller senare ska lämna landet om man inte har rätt att vara här. Man ska dock inte använda vården som ett vapen i detta. Vi tycker också att det är viktigt att få en genomgång av begreppet synnerligen ömmande omständigheter där vi tydliggör att undantagsmöjligheterna för barn ska vara större än de är . Slutligen vet vi, inte minst genom debatten i julas, att det finns fall där det är omänskligt att kräva att anhöriga i ska lämna en gammal och ensam människa åt sitt öde i ett annat land. Vi föreslår att det ska finnas möjlighet att göra undantag så att gamla föräldrar vars enda anhöriga finns i kan få leva sina sista år i vårt land, det som man ibland kallar för sista länken. De här diskussionerna för vi tillsammans i Alliansen. Jag påminner än en gång om att det har hänt mer inom flera av dessa områden än vad som hände med socialdemokratisk regering. Det är min motivering för att se fram emot ett fortsatt allianssamarbete i migrationspolitiken. En följd av en sådan lagreglerad invandring som har är att en asylsökande som inte får uppehållstillstånd måste lämna landet. Därför är det viktigt att rättsprocessen arbetar så förtroendegivande och rättssäkert som möjligt. Det finns alltid anledning att följa och utveckla lagtillämpningen så att vi kan känna oss säkra på att människor inte utvisas på felaktiga grunder. Därför är det viktigt med det utvecklingsarbete som bedriver, delvis på tydligt uppdrag av regeringen. Av regleringsbrev framgår att verket särskilt ska redovisa hur man arbetar med kompetensförsörjning. Man ska göra en analys av personalens kompetensbehov när det gäller till exempel religiösa minoriteter, vilket har varit aktuellt när det gäller , och andra länder. Det finns också ett regeringsuppdrag att utveckla kompetensen när det gäller kvinnors speciella utsatthet, liksom kunskapen om förföljelse på grund av sexuell läggning. Sammanfattningsvis kan man säga att det krävs ett ständigt utvecklingsarbete när det gäller hur vi utformar en rättssäker och human flyktingpolitik. Mänsklighet är en självklar och viktig utgångspunkt i migrationspolitiken. Dessutom är utgångspunkten att ett land vinner på att vara öppet mot omvärlden i stället för att isolera sig. Den som är ständigt rädd för alla förändringar och rädd för det främmande kommer att klara sig dåligt i framtidens samhälle; det är min övertygelse. Den som försöker isolera sig kommer att stagnera, men den som ser möjligheter och inte bara svårigheter med öppenhet är betydligt bättre för framtiden. 44 (SD) replik: talar om att öppenhet är bra, och han angriper för att blanda ihop asyl- och migrationspolitik. Det har vi naturligtvis inte gjort. Vi har hållit oss till det betänkande som vi debatterar. Jag blev också anklagad för att bara räkna med kostnaderna för asyl- och migrationspolitiken och inte med intäkterna. Det är inte jag som räknar. Jag hänvisar till professorer i nationalekonomi, nämligen , och samt en docent i företagsekonomi vid , . Det är deras beräkningar jag hänvisar till. Jag vet inte varifrån får sina siffror. Han får gärna berätta det. representerar ett av de partier som brukar tala om hur berikande det är med massinvandring och mångkultur, att vi inte skulle klara oss utan den massinvandring vi har och att vi tjänar på massinvandringen trots att de beräkningar jag redovisade tyder på motsatsen. nämnde att 600 000 invandrare går till jobbet. Det är helt fel de gör det i alla fall inte . I de 600 000 ingår de som bara jobbar . När det gäller frågan om läkare med utländsk bakgrund har ju både den nuvarande regeringen och tidigare socialdemokratiska regeringar fört en misslyckad politik som har lett till att vi har utbildat för få läkare. försöker man korrigera det med att föra en ännu mer misslyckad invandringspolitik. finns det ett ypperligt sätt för att korrigera den samlade expertisen genom att bifalla den motion som vi sverigedemokrater har skrivit som innebär att all statistik som behövs för att ta reda på fakta om massinvandringen ska föras. tillhör den majoritet i utskottet som vill fortsätta att fatta beslut på gissningar, förhoppningar och illusioner. Kan förklara hur resonemanget gick när han som liberal kom fram till att fakta inte ska få komma fram? 45 (FP) replik: räknade upp några ekonomer. Jag ska ringa och fråga om han över huvud taget har några siffror när det gäller invandringen som helhet. Siffrorna i budget som ni söker stöd för hos en del ekonomer gäller bara de kortsiktiga kostnaderna. Ni räknar ut extra utgifter för kollektivtrafik och annat som nyinflyttade kostar. Ni räknar inte på det mest allmänna sätt med den långsiktiga vinsten av att människor som inte har kostat något under uppväxten får arbete här i . Det är grundfelet. Jag kan inte alla ekonomiska detaljer. Men de som kommer hit och inte har arbete kostar mer än vad får in. Det är självklart. Ju bättre integrationspolitik vi har och ju snabbare människor som kommer hit kommer i arbete desto mer ekonomiskt lönande blir det för . har röstat emot de insatser i den nya etableringslagen som ska uppmuntra nyinflyttade att komma in på den svenska arbetsmarknaden. Det är en inkonsekvens i verklighetsbeskrivning å ena sidan tar invandrarna arbete från svenskarna, å andra sidan arbetar de alldeles för lite. Ni får inte ihop det. Det blir en inkonsekvent beskrivning. Ungefär 10 00015 000 människor får flyktingstatus i . De övriga har ett arbete, en forskarplats eller en studieplats när de kommer. Det är inte särskilt många. Ni vill minska invandringen . Vilka grupper vill ni ta bort? 46 (SD) replik: menar att det på kort sikt kan vara en kostnad. Det dröjer innan de som kommer till får ett jobb. Jag fick inte svar på frågan hur har resonerat när han kom fram till att han inte vill att fakta ska läggas på bordet och att man ska föra den statistik som krävs för att vi ska kunna göra de beräkningar vi behöver för att kunna bedöma om invandringen är lönsam eller inte. hävdar ofta att den är lönsam. Jag tycker att det är oförskämt att göra det när man inte har några belägg för det. , hans parti och egentligen hela sjuklövern i vill inte att väljarna ska få veta hur mycket av deras skattepengar som går till spillo genom den förda politiken. Multikulturalismen har blivit något slags religion som dess anhängare tror blint på och alla försök att utreda frågan ska undanröjas. företräder ett parti som föraktar kunskap, som sopar fakta under mattan och som vill blunda för verkligheten. Jag tycker inte att det är värdigt ett utvecklat land som . Jag tycker inte att det är värdigt en kunskapsnation. 47 (FP) replik: blir en mycket tydlig fullföljare av den negativa tradition som har funnits på vissa håll i och på andra håll som tror på isolering och på att utbyte mellan kulturer och folk är något negativt. Vi har haft ett antal kulturer som har levt efter de principerna, till exempel och . Vi har tendenser till det i . Jag beklagar att tillhör den traditionen och har släktskap med de partierna. Kostnaderna för nyinflyttade finns redovisade i budgeten i exakta siffror när det gäller flyktingmottagande och olika insatser för boende och stöd. De långsiktiga kostnaderna och inkomsterna som bland annat berördes av finansministern i förra årets budget är betydligt svårare att beräkna. Det är helt uppenbart att invandrare som kommer hit och får arbete blir en vinst för efter . Ju bättre integrationen fungerar och ju aktivare vi arbetar med integrationen desto större vinst blir det för . Vi ska inte glömma att flyktingpolitik inte är till för att vi ska göra vinst utan för att vi följer internationella konventioner. av det som kallar massinvandring är människor som har arbete, studerar eller forskar i . 48 (C): Jag vill börja med att yrka bifall till utskottets förslag i betänkandet. Migrationspolitiken, som vi nu diskuterar, och de motioner som väckts av kammarens ledamöter under innevarande , är något som i högsta grad berör. Det syns i den allmänna politiska debatten, det syns när vi besöker skolor, det syns i mediedebatten, som har mycket fokus på migrationspolitiken, och det syns i den stora floden av motioner som vi har haft att hantera i utskottet och som vi debatterar i kammaren. Migrationspolitiken talar till mycket av det som är människans innersta väsen. Det handlar om att inte känna sig trygg, inte veta om man har en framtid ifall det värsta skulle inträffa och man tvingades lämna den miljö man känner sig hemtam i, den kultur man känner igen, det språk man kan tala och där man vet de sociala normerna och reglerna, om man tvingas lämna sina anhöriga, ofta även familjemedlemmar. Det handlar också om att skapa sig ett nytt liv i ett nytt samhälle och kunna återförenas med sina nära och kära. Ytterst tror jag att det mycket handlar om synen på människan, vilket lite grann redan tagits upp i debatten. Debatten har varit väldigt talande vad gäller den diskrepans som finns mellan vad motionerna ofta innehåller. Från det ena hållet frågar man sig oroligt hur vi kan se till att de barn som finns inom landets gränser ska få tillgång till utbildning, och från ett annat håll står man och säger: De ska inte komma hit! När man i några motioner ställer sig frågan hur vi kan se till att vi får ett värdigt mottagande och värdiga förutsättningar för de unga människor som kommer till och ännu inte är myndiga då finns det några som säger: De ska inte komma hit! När vi frågar oss hur vi ska se till att gravida kvinnor, små barn som föds i detta land och andra omyndiga människor har rätt till den vård som anständigheten kräver av ett välfärdssamhälle finns det de som säger: De ska inte komma hit! Man ser människor som en belastning, inte som en tillgång.