prot · GZ09125 · 2012-06-07 00:00:00 — Det som är viktigt att säga i detta sammanhang är väl att det är centralt att vi tar ett gemensamt tag för fortsatt satsning på forskning på detta område. Vi har att se fram emot av intensivt utvecklingsarbete för att möjliggöra denna teknik över huvud taget. Därför är det arbete som görs av regeringen med att ta fram en forskningsproposition en viktig del i arbetet. Det är en viktig del i att få till stånd den forskningsstruktur som möjliggör effektivare och smartare lösningar på många områden, inte minst när det gäller koldioxidlagring. Det finns många punkter i dagens betänkande som rör klimatarbetet internationellt och vikten av att vi faktiskt tar ett ansvar på den internationella arenan. Det är oerhört centralt att fortsätter att hålla den tydliga linje i att vara ett föregångsland när det gäller att plocka fram resurser till de gemensamma åtaganden vi har förbundit oss till snabbstartspengar, den gröna fonden med mera. Vi har återigen, i ett annat sammanhang, fått lyssna till miljöministern om hur centralt det är att har rollen som den som driver på i detta arbete. Att göra det gemensamt men differentierat är viktigt. Det är viktigt att alla bidrar efter förmåga på olika sätt, men vi som kommer från den del av världen som har ett historiskt beting att ta hand om har också ett ansvar i detta arbete. För mig, herr talman, är det viktigt att som kristdemokrat lyfta fram vikten av att vi också har ett klimatbistånd och att detta arbete är centralt för . Det ska inte inkräkta på det vi talar om som bistånd normalt sett. Däremot ska allt bistånd vara klimatsmart! Det är lätt att vränga med ord i detta sammanhang, men för mig är det oerhört centralt. Det betyder också att vi när det gäller biståndsarbete kanske behöver reflektera över om vi satsar på rätt sätt för att det ska vara klimatsmart. Vi behöver dock också mer så kallade additionella medel för att bättre föra upp vad som är klimatpolitik på agendan. jobbar aktivt internationellt det har redan redogjort för med att få bort subventionerna till fossilbränslen. Det är ett oerhört centralt arbete, och vår miljöminister har gått i bräschen för det tillsammans med vissa andra frågor där lyckas utifrån vår ringhet och litenhet, kan tyckas. Kanske är detta vår fördel i sammanhanget, att vi också har möjligheten att driva på i processerna. Det handlar om att vi ytterst inte kan se kommande generationer i ögonen om vi inte aktivt har arbetat med att få bort så mycket som möjligt av det fossila bränslet och också har hanterat detta med ekonomiskt ansvar för ögonen. Det är en både-och-situation där vi måste ta de ekonomiska strukturerna och det miljömässiga . I vårt nationella klimatarbete ingår mycket som vi kan påverka och som vi kan göra här och själva. Allt är inte bundet av det vi gör gemensamt, internationellt. Vi kan reflektera över vad vi äter, hur vi reser, hur mycket resurser vi lägger på kvalitet kontra kvantitet, vilken bil vi använder, hur vi driver kollektivtrafikutvecklingen och hur vi använder våra investeringsbudgetar nationellt eller för den delen på lokal och regional nivå. Det finns väldigt mycket vi kan göra, och jag tycker också att det som har lyfts fram av tidigare talare, bland andra , när det gäller vad vi använder våra gemensamma resurser till är viktigt. Ägande är det inte självklart att staten ska ha i alla bolag och företag. Vi kanske ska använda de pengarna till att investera i annat. Det är en viktig parameter att ha med för framtiden. Vi ska dock göra det på ett sätt som inte hämmar utveckling och tillväxt, för det är så att vi måste kunna hitta vägar för både och. Vi har flera myndigheter som har en stor roll att spela i att hitta resurseffektiva lösningar på det som pågår. Vi hade för någon vecka sedan ett möte med bland andra och en del av våra forskningsinstitutioner med miljö- och jordbruksutskottet, där vi återigen fick höra att samverkan inte riktigt fungerar fullt ut. Samverkan och tydlighet på detta område måste till. Vi måste kunna se att våra myndigheter jobbar samfällt för att vi ska nå klimatsmarta lösningar och klimatnytta. Det arbete som görs i Miljömålsberedningen, som kanske någon tidigare talare från oppositionens sida funderade över möjligheten och realismen i, är oerhört centralt. Jag tror nämligen att bara det jobb som görs där kommer att driva fram mer samverkan och mer gemensamma lösningar. Jag säger detta utifrån att jag har förmånen att just nu egentligen leda en utvärderingsgrupp som tittar på landsbygdsprogrammet. De får dock sitta i ett annat rum och göra det, och jag får missa det mötet på grund av debatten här. Men det vi gör i att ställa samman saker, få människor att mötas och myndigheter att sitta ned och delge varandra är oerhört centralt. Exempel på att forskarvärld och myndigheter inte kommunicerar om vad vi behöver göra hoppas jag att vi slipper höra fortsättningsvis. Det är också sådant som gör att det kommer att krävas mer av oss framgent i denna kammare att effektivt och tydligt beskriva en helhet och skapa förutsättningar för det genom att, vilket också har berörts av tidigare talare, regeringen nu har sagt till bland annat att ta fram statistikuppgifter som gör att vi faktiskt kan ta med det i kommande budgetar och inte släpa i processen. Det är oerhört centralt inte minst för det arbete vi gör här hemma själva. Vi behöver jobba mer med att ta fram alternativ till fossila drivmedel. Då landar jag återigen i den utvärderingsgrupp som just nu arbetar. Vi hade förmånen att vara i och studera ett antal landsbygdsprojekt. Där drog vi bland annat detta med biogasutvecklingen, för att kunna ställa om den kollektiva transportsektorn. Då är det oerhört centralt att vi fortsätter att arbeta för att ha budgetresurser och att landsbygdsprogrammet fungerar på det sätt det ska göra, som en katalysator för en begränsad tid men för att kunna ställa om och skapa nya förutsättningar och nya produktionsbetingelser för alternativa drivmedel. Då är det lite beklämmande, herr talman, att lyssna på som konstaterar att vi inte kan ha biogas, och vi kan inte ha etanolproduktion. Jag skulle önska att vi kan konstatera att vi kan producera mycket mer av båda dessa utan att för den skull behöva oroa oss för livsmedelsproduktionen i . Vi har nämligen mycket mark som inte används och som skulle kunna användas i detta sammanhang. Med detta vill jag yrka bifall till förslaget i betänkandet och avslag på samtliga motioner. 116 (SD) replik: Jag fick ett lite märkligt påhopp, tycker jag, om att jag inte stannar kvar till slutet av debatterna. Om vi tittar oss omkring ser vi att det är ganska många av debattörerna som har hunnit försvinna. Jag förstår om tycker att det är besvärligt att vara sist och att ingen lyssnar. Den utsträckta handen till togs inte emot, så jag kanske får berätta för vad är för. Jag koncentrerade mig ganska mycket på vad vi är emot i anförandet. Till exempel har vi ställt oss väldigt starkt bakom att vi ska försöka utveckla och satsa på biogasen på olika sätt. Det har jag sagt vid ett flertal tillfällen. Även kärnkraften tror vi på, i och med att den är det absolut mest klimatsmarta som vi kan åstadkomma när det gäller energiproduktion. Vi har varit ganska duktiga på energieffektivisering när det gäller bilar och hus, mindre bränsleåtgång och bättre isolering, så vi har minskat vår energianvändning ganska rejält. Likaså kommer miljöfrämjande grödor, som jag tagit upp här , att kunna generera större skördar med lägre insatser av just energianvändning. Ja, jag behöver kanske inte fortsätta mycket längre än så. Men jag ska ta upp en annan fråga. skriver i en motion, som föreslår klimatpolitiska åtgärder, att vi i ska utöka byggandet av vad man kallar fossilfri energiproduktion, underförstått med olika former av subventioner. Vidare föreslår man i samma motion att ska bekosta ny överföringskapacitet till våra grannländer för att kunna exportera denna el. Då blir min fråga till : Är det ett ansvarsfullt sätt att använda skattemedel att subventionera elkraft i för att sälja den billigt till våra grannländer? 117 (KD) replik: Först, , är det bra att lyssna. Jag sade debatterna, inte debatten. Det är glädjande att du är kvar här. Det har varit ett antal debatter tidigare som inte har deltagit i. Att vi sedan är minsta parti på majoritetssidan och har att vara sist i talarstolen har jag inga större problem med. Så länge jag får vara företrädare för majoritetssidan i det här sammanhanget gläder jag mig åt detta, och jag vet att det finns kolleger som lyssnar och tar del av debatten på olika sätt. Det är glädjande att det finns saker som är positiv till när det gäller omställning av vårt samhälle, för vi behöver ställa om hela vårt samhälle. Och vi behöver ta ett globalt ansvar. Det stannar inte vid gränser. ska göra det som kan här hemma och internationellt, och däremellan finns en EU-nivå som vi brukar tala om som en mellannivå. Det är oerhört centralt att tar ett ansvar där. Och det är oerhört centralt att vi hjälps åt att se till att försörja vår värld med kvalitet på den energi som ges. Har vi då möjligheter och förutsättningar i att göra det på ett, som jag sade i mitt inlägg, ansvarsfullt och ekonomiskt sätt ska vi göra det. Jag tror att ska dra sig till minnes varför Europeiska unionen bildades . Det var för att främja freden, men EU är också en kol- och stålunion för att kunna ha en produktionsfunktion i som fungerar. Där har en viktig roll att spela. 118 (SD) replik: Jag vet inte om jag blev mycket klokare. Men jag tycker i alla fall att det är ett väldigt oansvarigt sätt att använda svenska skattemedel jag vill betona det igen att producera dyr elkraft i och sälja den billigt till våra grannländer. Jag tycker att det är en fantastiskt dålig politik. Det är oansvarigt. Jag skulle önska att man började tänka lite i banorna hur man faktiskt behandlar våra gemensamma medel. 119 (KD) replik: Jag sade i mitt inlägg att vi ska göra det på ett ekonomiskt ansvarsfullt sätt och ett ansvarsfullt sätt för miljö och för människor, och det är det vi gör. Regeringen driver en politik och jag tror att den stora delen av oppositionen delar vår syn som innebär att vi ska ta ett gemensamt ansvar för hur vi försörjer , och världen med hållbar energi. Där har vi en viktig roll att spela. Och även våra skattepengar har en viktig roll att spela i arbetet att, som jag också sade i mitt anförande, fungera som en katalysator, ett smörjmedel, för att ställa om produktion till mer hållbara energikällor än dem som vi har. 120 (MP): Före industrialiseringen hade vår atmosfär ett innehåll av växthusgaser motsvarande ca 275 ppm koldioxidekvivalenter. När industrialiseringen satte i gång hände det snabbt saker. passerade vi 300 ppm-gränsen. har tidigare i debatten här nämnt 394 ppm , och jag kan skrämma publiken här med att säga att under den här debatten har siffran redan höjts till 395 ppm. Det är den senaste siffran för maj månad. Växthusgaserna är inte jämnt fördelade över jorden. Under den senaste månaden har vi fått rapporter om att man på allt fler ställen på uppmätt värden på över 400 ppm. Det här är alarmerande. Det är minst 800 sådana värden i vår atmosfär har kunnat beläggas. Det betyder att det är bråttom. Ändå fortsätter utsläppen att öka på global nivå. Det var 3,2 procents ökning under föregående år. Det innebar ytterligare en ökning med . Till detta ska läggas att har man rapporterat kraftigt höjda utsläpp av metan från de krackelerande ismassorna på . Detta är en av de tipping points som forskarna är väldigt oroliga över. Det är alltså bråttom. I betänkandet som behandlas av miljö- och jordbruksutskottet finns det två motioner som har en lösning på detta och som utskottet väljer att behandla med förenklad metod därför att man förmodligen inte har satt sig in i frågan, och det beklagar jag. Jag vet inte om det är tredje eller fjärde gången som man har avslagit en satsning på biokoltekniken här i . Det är en teknik som skulle ge oss en frist på lite . Tekniken skulle dessutom öka avkastningen på våra jordbruksmarker. Ett av de problem som vi har är att när vi ska kombinera ekologiskt möjliga och långsiktigt hållbara energiförsörjningar behöver vi använda vår , och då måste också produktionen öka. Den här tekniken löser både försörjningen på livsmedelssidan och lagringen. Som en debattör här tidigare sade är fotosyntesen den enda teknik som fungerar när det gäller att ta hand om koldioxiden i atmosfären, och den kan vi använda i en vidare kedja med den så kallade biokoltekniken. Den används redan i andra länder, till och med i . Det finns redan företag som har prövat att använda den, så jag kan inte förstå varför utskottet inte kan säga ja till förslaget, se till att staten ger resurser och att det blir en viktig fråga i statens forskningsbudget, så att vi effektiviserar och förbättrar metoden. Den är fortfarande dyr, men det finns företag som erbjuder tjänster som faktiskt är koldioxidpositiva, alltså i bemärkelsen att när du konsumerar bidrar du till att sänka koldioxidhalten i atmosfären. Efter att ha suttit och lyssnat på debatten tycker jag att det här är något som ni alla som debatterar egentligen borde vara för. Ändå avslår ni det enda förslaget i betänkandet som skulle lösa det som ni diskuterar. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under 8 §.) Kammaren beslutade på förslag av talmannen att ajournera förhandlingarna till då votering skulle äga rum. 7 § Beslut om ärenden som slutdebatterats TU5 Järnvägs- och kollektivtrafikfrågor Punkt 1 (Upprivning av kollektivtrafiklagen) 1. utskottet 2. res. 1 (V) Votering: 284 för utskottet 18 för res. 1 47 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 91 S, 92 M, 24 MP, 21 FP, 20 C, 19 SD, 17 KD För res. 1: 18 V Frånvarande: 21 S, 15 M, 1 MP, 3 FP, 3 C, 1 V, 2 KD, 1 - Punkt 2 (Komplettering av kollektivtrafiklagen) 1. utskottet 2. res. 2 (MP, V) Votering: 260 för utskottet 42 för res. 2 47 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 91 S, 92 M, 21 FP, 20 C, 19 SD, 17 KD För res. 2: 24 MP, 18 V Frånvarande: 21 S, 15 M, 1 MP, 3 FP, 3 C, 1 V, 2 KD, 1 - Punkt 5 (Färdtjänst och tillgänglig kollektivtrafik för funktionshindrade) 1. utskottet 2. res. 7 (S, V) Votering: 193 för utskottet 109 för res. 7 47 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 92 M, 24 MP, 21 FP, 20 C, 19 SD, 17 KD För res. 7: 91 S, 18 V Frånvarande: 21 S, 15 M, 1 MP, 3 FP, 3 C, 1 V, 2 KD, 1 - Punkt 6 (Allmän trafikplikt och tilläggsfinansiering) 1. utskottet 2. res. 6 (MP, V) Votering: 260 för utskottet 42 för res. 6 47 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 91 S, 92 M, 21 FP, 20 C, 19 SD, 17 KD För res. 6: 24 MP, 18 V Frånvarande: 21 S, 15 M, 1 MP, 3 FP, 3 C, 1 V, 2 KD, 1 - Punkt 11 (Utförande av drift och underhåll) 1. utskottet 2. res. 13 (M, FP, KD) Votering: 152 för utskottet 150 för res. 13 47 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 91 S, 24 MP, 19 SD, 18 V För res. 13: 92 M, 21 FP, 20 C, 17 KD Frånvarande: 21 S, 15 M, 1 MP, 3 FP, 3 C, 1 V, 2 KD, 1 - Punkt 15 (Resenärsfrågor) 1. utskottet 2. res. 16 (MP, V) Votering: 260 för utskottet 42 för res. 16 47 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 91 S, 92 M, 21 FP, 20 C, 19 SD, 17 KD För res. 16: 24 MP, 18 V Frånvarande: 21 S, 15 M, 1 MP, 3 FP, 3 C, 1 V, 2 KD, 1 - Punkt 16 () 1. utskottet 2. res. 18 (V) Votering: 169 för utskottet 18 för res. 18 115 avstod 47 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 92 M, 21 FP, 20 C, 19 SD, 17 KD För res. 18: 18 V Avstod: 91 S, 24 MP Frånvarande: 21 S, 15 M, 1 MP, 3 FP, 3 C, 1 V, 2 KD, 1 - Punkt 17 (Gotlandstrafiken) 1. utskottet 2. res. 19 (S, MP, V) Votering: 169 för utskottet 133 för res. 19 47 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 92 M, 21 FP, 20 C, 19 SD, 17 KD För res. 19: 91 S, 24 MP, 18 V Frånvarande: 21 S, 15 M, 1 MP, 3 FP, 3 C, 1 V, 2 KD, 1 - Övriga punkter Kammaren biföll utskottets förslag. TU15 Luftfart Punkt 2 (Miljöfrågor) 1. utskottet 2. res. 2 (S, MP, V) Votering: 169 för utskottet 132 för res. 2 48 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 92 M, 21 FP, 20 C, 19 SD, 17 KD För res. 2: 90 S, 24 MP, 18 V Frånvarande: 22 S, 15 M, 1 MP, 3 FP, 3 C, 1 V, 2 KD, 1 - (S) anmälde att han avsett att rösta nej men markerats som frånvarande. Punkt 5 (Avveckling av m.m.) 1. utskottet 2. res. 4 (MP) Votering: 258 för utskottet 24 för res. 4 19 avstod 48 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 89 S, 92 M, 21 FP, 20 C, 19 SD, 17 KD För res. 4: 24 MP Avstod: 1 S, 18 V Frånvarande: 22 S, 15 M, 1 MP, 3 FP, 3 C, 1 V, 2 KD, 1 - Övriga punkter Kammaren biföll utskottets förslag. FiU31 årsredovisning Kammaren biföll utskottets förslag. FiU39 Geografisk utvidgning av verksamhetsområdet för Europeiska till södra och östra 1. utskottet 2. res. 1 (MP, V) 3. res. 2 (SD) Förberedande votering: 42 för res. 1 19 för res. 2 237 avstod 51 frånvarande Kammaren biträdde res. Huvudvotering: 241 för utskottet 42 för res. 1 19 avstod 47 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 91 S, 92 M, 21 FP, 20 C, 17 KD För res. 1: 24 MP, 18 V Avstod: 19 SD Frånvarande: 21 S, 15 M, 1 MP, 3 FP, 3 C, 1 V, 2 KD, 1 - FiU43 Stärkt säkerhet i statens betalningar Kammaren biföll utskottets förslag. FiU44 om Stabilitetsfonden Propositioner ställdes först beträffande utskottets förslag till beslut och därefter i fråga om motiveringen. Förslag till beslut: 1. utskottet 2. res. 1 (MP) 3. res. 2 (SD) Förberedande votering: 24 för res. 1 19 för res. 2 259 avstod 47 frånvarande Kammaren biträdde res. Huvudvotering: 241 för utskottet 24 för res. 1 37 avstod 47 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag till beslut. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 91 S, 92 M, 21 FP, 20 C, 17 KD För res. 1: 24 MP Avstod: 19 SD, 18 V Frånvarande: 21 S, 15 M, 1 MP, 3 FP, 3 C, 1 V, 2 KD, 1 - Motiveringen: Godkännande av 1. utskottets motivering 2. motiveringen i res. 3 (V) Votering: 258 för utskottet 18 för res. 3 26 avstod 47 frånvarande Kammaren godkände utskottets motivering. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 91 S, 92 M, 17 MP, 21 FP, 20 C, 17 KD För res. 3: 18 V Avstod: 7 MP, 19 SD Frånvarande: 21 S, 15 M, 1 MP, 3 FP, 3 C, 1 V, 2 KD, 1 - CU19 Skuldsanering, m.m. Punkt 1 (Skuldsanering) 1. utskottet 2. res 1 (M, FP, C, KD) Kammaren biföll utskottets förslag med acklamation. Punkt 2 (Överskuldsättning) 1. utskottet 2. res. 2 (S, V) Votering: 193 för utskottet 109 för res. 2 47 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 92 M, 24 MP, 21 FP, 20 C, 19 SD, 17 KD För res. 2: 91 S, 18 V Frånvarande: 21 S, 15 M, 1 MP, 3 FP, 3 C, 1 V, 2 KD, 1 - Punkt 4 (Så kallade fordonsmålvakter) 1. utskottet 2. res. 3 (SD) Votering: 282 för utskottet 19 för res. 3 48 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 91 S, 92 M, 24 MP, 21 FP, 19 C, 18 V, 17 KD För res. 3: 19 SD Frånvarande: 21 S, 15 M, 1 MP, 3 FP, 4 C, 1 V, 2 KD, 1 - Övriga punkter Kammaren biföll utskottets förslag. 8 § Beslut om ärende som slutdebatterats vid dagens sammanträde MJU25 Klimatpolitik och geologisk lagring av koldioxid Punkt 2 (Innehåll i tillstånd) 1. utskottet 2. res. 2 (SD) Votering: 282 för utskottet 19 för res. 2 1 avstod 47 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 91 S, 92 M, 24 MP, 21 FP, 20 C, 17 V, 17 KD För res. 2: 19 SD Avstod: 1 V Frånvarande: 21 S, 15 M, 1 MP, 3 FP, 3 C, 1 V, 2 KD, 1 - Punkt 5 (Koldioxidlagring och bioenergi m.m.) 1. utskottet 2. res. 4 (S) Votering: 193 för utskottet 91 för res. 4 18 avstod 47 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 92 M, 24 MP, 21 FP, 20 C, 19 SD, 17 KD För res. 4: 91 S Avstod: 18 V Frånvarande: 21 S, 15 M, 1 MP, 3 FP, 3 C, 1 V, 2 KD, 1 - Punkt 13 (klimatmål) 1. utskottet 2. res. 14 (V) Votering: 193 för utskottet 18 för res. 14 91 avstod 47 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 92 M, 24 MP, 21 FP, 20 C, 19 SD, 17 KD För res. 14: 18 V Avstod: 91 S Frånvarande: 21 S, 15 M, 1 MP, 3 FP, 3 C, 1 V, 2 KD, 1 - Punkt 25 (Utsläppsrapportering i samband med budget) 1. utskottet 2. res. 26 (S, MP, V) Votering: 169 för utskottet 133 för res. 26 47 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 92 M, 21 FP, 20 C, 19 SD, 17 KD För res. 26: 91 S, 24 MP, 18 V Frånvarande: 21 S, 15 M, 1 MP, 3 FP, 3 C, 1 V, 2 KD, 1 - Övriga punkter Kammaren biföll utskottets förslag. Föredrogs utrikesutskottets betänkande 2011/12:UU17 (skr. 2011/12:82 och redog. 2011/12:ER1). 121 (S): I detta betänkande, utrikesutskottets betänkande 17, är det två inkomna ärenden till kammaren som behandlas. Det är dels den parlamentariska delegationens rapport, dels regeringens skrivelse. När det gäller den parlamentariska delegationens skrivelse kan jag säga att vi har ett gott samarbete partierna emellan och att vi har en hel del viktiga saker att syssla med. Jag går inte in på alla detaljer, men det är ordförandeskap, rapportörskap och valövervakning. Man kan nästan säga att ledamöterna företräder församlingen mer, nästan operativt, än när det gäller det vanliga politiska arbetet. Utskottets betänkande inriktar sig framför allt på den rapportering som regeringen gör i sin skrivelse till och de motioner som har väckts med anledning av det. Jag kommer att fokusera på det. Från socialdemokratisk sida har vi tagit upp det besynnerliga i, får man nästan säga, att regeringen och utrikesministern inte har rapporterat och gjort en bedömning av samhällsförhållandena i och inte heller av den politiska och konstitutionella utvecklingen i . Man har tagit upp andra länder och gett sin syn på samhällsutvecklingen, men inte i dessa två länder. Det är förvånansvärt, och jag tror själv att det finns en viss vacklan hos regeringen och utrikesministern kring en besviken idealism i synen på hur upplöstes och vad som har följt av detta i inrikespolitiskt hänseende. Den konstitutionella utvecklingen och utvecklingen av de mänskliga rättigheterna har inte blivit så betydelsefulla i rätt riktning som man skulle ha trott när Sovjetväldet föll. Detta får vägas mot den realpolitiska bedömningen. och ligger där vi ligger och torde göra det till. Det är kanske det som har gjort att regeringen och utrikesministern inte samlat sig till en bedömning. Det är tråkigt. Vi står nu nämligen i vårt arbete inför en övergripande bedömning: Har följt de åtaganden som man gjorde när man blev medlem i ? Visst hade det varit bra om vi hade haft en bedömning från regeringen som utrikesutskottet också hade klarerat före våra ställningstaganden tidigt ? Det som ter sig särskilt paradoxalt i skrivelsen från utskottet är att man trots att man synes mena att regeringen har ett aktivt förhållningssätt till den ryska samhällsutvecklingen ändå inte vill tillstyrka den motion som vi har väckt. Men det kommer fram. Det är bra att regeringen får en bedömning av utskottet och att utskottet önskar en rapportering av det här slaget härnäst. Men nog hade det varit riktigt att tillstyrka motionen i detta hänseende. Vi flyttar oss till ! Vi i delegationen har tagit initiativ över partigränserna för att få till stånd en bedömning: Har fallit tillbaka i sitt statsskick och sina mänskliga rättigheter genom den samhällsförändring och konstitutionella förändring som pågår ?