prot · GZ0999 · 2012-04-18 00:00:00 — Det målas upp en motsättning mellan ekonomisk tillväxt, miljö och klimat och social utveckling. Jag tycker att man ser det tydligt när man åker runt i världen och möter de olika perspektiven. På vissa ställen är det bara ekonomisk tillväxt. På andra ställen är det, naturligt nog, social utveckling. På några ställen försöker man ändå förena de tre delarna för att bygga en hållbarhetsagenda. Det är detta det handlar om. Det var det som egentligen var grunden i : att skapa en hållbar agenda och att försöka förena de tre viktiga delarna, för de förutsätter varandra. Det var vad man då var överens om. Jag hoppas att vi om drygt en månad i ska kunna ta ytterligare steg på vägen i arbetet med att skapa en gemensam agenda för ekonomisk, miljömässig och social utveckling. Det är dit vi vill. Det bidrag som jag hoppas att vi ska kunna ge från svensk sida förutom när det gäller kemikalier och annat gäller frågan om den gröna ekonomin. Jag hör att många ifrågasätter den och funderar på vad det är för någonting. Jag hoppas att vi ska kunna presentera underlag för att komma vidare i diskussionen, för det är en viktig pusselbit. Sternrapporten har av många uppfattats som ett viktigt dokument när man diskuterar grön ekonomi och grön utveckling. Sternrapporten pekar ut kostnaderna, fru talman, men inte intäkterna. En viktig del för att försöka förena och för att försöka ge länder som kämpar för ekonomisk utveckling en möjlighet att ta sig ur fattigdom och fattigdomsmiljöer är att visa att det finns vinster i grön ekonomi. Det finns en ekonomisk grön utveckling som leder framåt. Jag hoppas att EU ska kunna vara med på detta tåg, och jag hoppas framför allt att vi ska kunna fortsätta tillsammans med och och arbeta för de hållbarhetsindikatorer som också är en viktig del i att försöka skapa förutsättningar för en gemensam agenda. är ett steg på vägen till någonting mer. Vi siktar mot , fru talman, då vi ska försöka få ihop de olika agendor som finns. Vi har sett konferenser komma och gå. Det finns en konferenströtthet. I var det entusiastiskt. Då var världen full av förhoppningar. hade fallit, och möjligheterna såg näst intill ofantliga ut. Sedan fick vi Kyoto, där man skulle försöka lösa klimatfrågorna och klimatavtalet. Det lyckades så där. Men vi fick ändå en klimatregim som vi förhoppningsvis skulle föra vidare i . Det lyckades inte alls, får man väl säga. Motsättningarna globalt är så stora. Det måste vi också från svensk sida respektera. tog oss lite längre, och i om drygt en månad kommer vi förhoppningsvis ytterligare en bit framåt. Men det är en ny värld där ute. Vi har hört det när vi pratar bistånd, och vi hör det när vi är ute och diskuterar klimat, miljö och utvecklingsagenda. Vi kunde höra när vi var i hur man då byggde för en ny utmanare till , , genom det sydsyd-samarbete som , , , och är inne och resonerar om. Det finns inte ett enda system , utan det finns många som konkurrerar om agendan. Det är någonting som vi måste ta fasta på och respektera när vi diskuterar. Vi kan se att av utsläppen av växthusgaser sker inom de länder som fortfarande har ett Kyotoåtagande. Huvuddelen av de totala utsläppen rör andra länder. Det är ett dåligt tecken att , och lämnade Kyotoregimen nu senast i . Jag hoppas att det kan samlas ihop . Detta visar svårigheterna och utmaningarna, men det innebär inte att vi inte ska vara beredda att frejdigt ta oss an dem och möta dem. Vi måste försöka bygga koalitioner och hitta de byggstenar som krävs för att nå en hållbar agenda, till exempel hållbarhetsindikatorer med , och , som jag också tror är med . Vi i ska ta vårt ansvar här hemma, men vi ska också göra det tillsammans i och globalt. Jag och hoppas att vi ska nå en hållbar agenda till 2015 där vi kan förena utvecklingsmålen med de klimat- och miljömål som finns. Precis som en gång så klokt uttryckte det är det ont om jordklot, och vi måste vara rädda om det vi har. Jag yrkar bifall till förslaget i utskottets betänkande och avslag på reservationerna. 19 (MP) replik: säger att ska vara klimatneutralt . Jag skulle vilja veta hur agendan ser ut för att vi ska nå dit. Vilka konkreta åtgärder tänker sig ? Innefattar det att vi inte ska importera produkter som inte är tillverkade på ett klimatneutralt sätt från utlandet? Sådana produkter skulle ju innebära att vi får in utsläpp utifrån som räknas som utsläpp någon annanstans. Hur ställer sig till det faktum att vi tog bort skatten på handelsgödsel? Det borde inte vara så smart egentligen. Hur ska vi göra med den ökade köttkonsumtionen, som också innebär ökade klimatutsläpp? Jag skulle vilja höra om de konkreta åtgärder som vi tidigare inte har hört någonting om och som jag frågade om i tidigare replikskiften. Jag hör att och vill göra väldigt mycket, men ni har ju ett antal andra partier med er också. Det blir kanske inte så lätt att nå dit ni skulle vilja nå. Jag har också en annan fråga som handlar om skyddade naturområden. Om vi jämför oss med andra EU-länder har vi väldigt få skyddade naturområden i . I , som annars är en miljöbov i det stora hela, har de områden där 40, är skyddade naturområden. I ligger vi kanske på en tiondel. Vad ska göra i den delen? 20 (C) replik: Ambitionen att ska vara klimatneutralt till 2050 är naturligtvis en tuff utmaning. De exakta planerna är inte klara . Det är en del av uppdraget att titta på hur vi kommer att kunna förena oss inom EU och globalt. Det påverkar det vi måste göra själva. En av utgångspunkterna har varit det så kallade 20-20-20-målet, det vill säga att vi ska ha reducerat våra utsläpp till 2020. Det är vår ambition att vi successivt ska ta oss framåt. Det var också därför som vi nu kunde få en presentation av nya åtgärder när vi ska förändra ett av de områden där vi behöver göra insatser, nämligen transportsektorn. Boendet, transporterna och industrin är viktiga när det gäller våra utsläpp. har hushållen och den offentliga sektorn minskat sina koldioxidutsläpp . Det är ett exempel. Men har konsumtionen ökat. Vi konsumerar väldigt mycket europeiskt, och i och för sig nu också kinesiskt. Vi vill se en fri handel. Vi vet att en fri handel är en viktig förutsättning för utveckling globalt. Vi skulle gärna se ett grönt för att på det sättet kunna säkerställa att de gröna frågorna inte blir ett hinder. En av de saker som vi ofta hör när vi vill införa gröna regler är: försöker ni på nytt lägga upp handelshinder. 21 (MP) replik: svar får mig att tänka på kärnkraftsomröstningen . skulle vi ha fasat ut kärnkraften i . I den frågan var och på samma linje. Vi skulle inte ha någon kärnkraft kvar i efter 2010. Men vi vet att det inte blev så. Vi ställer upp målet att vara klimatneutralt , men om vi väntar för länge är risken att vi hamnar i samma situation som vi hamnade i när det gäller kärnkraften. Därför måste vi sätta fart . Det måste vara ett brett upplägg som alla står bakom. Jag förstår att det är helt omöjligt att vi alla kommer att stå bakom alla önskemål, men det jag ser som det stora problemet med den regering vi har är hur ni ska få med er på allt det som ni egentligen skulle vilja genomföra. Det är inte alls lika svårt att få med oss eller Socialdemokraterna, skulle jag tro, när det gäller miljöfrågorna. Där har ni verkligen en uppgift där vi kan stötta, men sedan vill vi kanske gå ännu längre när det gäller det svenska jordbruket och annat. Jag fick inte riktigt svar på hur de produkter som vi importerar ska vara i förhållande till det vi gör här. Ska de också vara klimatneutrala, för annars är vi inte klimatneutrala? Därför måste det till ett mycket stort internationellt arbete. Jag fick inte heller något svar på hur det ser ut med de svenska skyddade naturområdena i förhållande till den stora mängd skyddade naturområden som finns i andra delar av . 22 (C) replik: frågar på nytt om import av produkter. Jag försökte svara på den frågan även om det kanske var svårt att uppfatta. Jag pratade om det gröna och om att hitta ett internationellt regelverk som säkerställer att man tar miljöhänsyn. Jag hoppas dessutom att vi ska nå ett globalt klimatåtagande. Det kommer naturligtvis att påverka förutsättningar för handel, precis som andra saker. Jag vill se handel, och jag är inte negativ till att man räknar med konsumtion i det sammanhanget. Men det viktiga är att fokusera på det vi kan göra här hemma med vår egen produktion och att vi kan ta hand om det man kallar biffen, bostaden och bilen. Det är de viktiga delarna att försöka hantera. När det gäller skyddade områden har vi i ställt oss bakom ett miljömål. Vi jobbar för att leva upp till det miljömålet. Vi har ett förhållningssätt till skyddade områden som inte nödvändigtvis innebär att staten ska gå in och lägga en död hand över områdena. Den enskilda skogsbrukaren har vårdat och skött sitt landskap på ett sätt som är mycket värdefullt för den biologiska mångfalden, artrikedomen, och för landskapet som sådant. Vi tror verkligen att det finns ett stort engagemang och ett stort intresse vi har sett att det är så för att skydda områden utan att göra dem till naturskyddsområden, nationalparker eller något annat som skulle krävas enligt syn. 23 (SD): Utskottet behandlar som bekant i detta betänkande om hållbar utveckling, även kallad + 20, samt ett antal motioner från allmänna motionstiden om internationella miljöfrågor. Frågan om hållbar utveckling är en bred och stor fråga där många aspekter måste beaktas för att man ska kunna uppnå en miljömässigt, socialt och ekonomiskt hållbar utveckling. Eftersom miljö- och klimatfrågan alldeles uppenbart är en global fråga som kräver globala insatser välkomnar vi initiativet att utifrån + 20-konferensen försöka komma fram till breda överenskommelser som kan ge effekter på ett globalt plan. Om koldioxidutsläppen globalt ska minska och om vi ska uppnå resultat på andra viktiga områden för en hållbar utveckling är det en förutsättning att länder som , och också minskar sina utsläpp och är med och samarbetar. ser människan som en del av naturen och inser att vi är helt beroende av denna för att kunna fortsätta vår existens på jorden. Naturen förser oss med de mest nödvändiga förutsättningarna för vårt livsuppehälle såsom mat, vatten och syre. Det finns även viktiga skönhetsvärden inbäddade i naturen som vi tror är nödvändiga för att fylla våra själsliga behov och möjliggöra en hög livskvalitet. ser också omsorgen om djuren som ett mått på hur utvecklat ett samhälle är, och vi strävar efter ett samhälle där djuren inte behöver utsättas för något onödigt lidande. betraktar merparten av dagens miljöproblem som en konsekvens av att samhället inte i tillräckligt hög grad låtit sig vägledas av den konservativa principen om ett varsamt framåtskridande. Försiktighetsprincipen är således central inom miljöpolitik både när det gäller att förhindra uppkomsten av nya miljöproblem och när det gäller valet av metoder för att motverka de redan befintliga problemen. Förvaltarskapstanken, det vill säga strävandet efter att inte lämna över vår hembygd, vårt land, vår kontinent och vår planet i ett sämre skick till våra barn än vad den befann sig i när vi tog över ansvaret för den av våra föräldrar, är central för politik inom alla områden men är kanske särskilt vägledande inom just miljöområdet. Slutmålet för vår miljöpolitik är ett ekologiskt hållbart samhälle. Utifrån det instämmer vi i regeringens ståndpunkt kring vikten av ett hållbart jordbruk, skogsbruk och fiske. När jag bodde i tyckte jag att det var förfärande att höra om hur man använde sig av fiskemetoder som sprängde bort hela korallrev med allt känsligt liv som finns där. Gällande hållbart skogsbruk vill vi också lyfta fram vikten av att stävja skövlingen av regnskogar. I regnskogarna finns en enorm rikedom av djurarter och växtarter däribland en stor del av världens grodor, som också har kommit upp i dagens debatt. Flera folkgrupper lever också i regnskogarna, till exempel i . Skövlingen av regnskogen påverkar vårt klimat negativt. anser därför att denna fråga bör lyftas upp mer i satsningar på miljö och klimat internationellt. Målet om ett miljövänligare samhälle bör primärt uppnås genom medvetandegörande, forskning och teknisk utveckling samt positiva incitament till omställning mot ett mer hållbart levnadssätt. Att utveckla och exportera internationellt gångbar ny teknik är också något som vi anser att bör satsa på. Därför välkomnar vi att regeringen anser att slutdokument bland annat ska ge starka signaler om att näringslivets expertis, resurser och innovationskraft bättre måste tillvaratas i arbetet för hållbar utveckling. I betänkandet lyfter utskottet också fram vikten av att involvera klimat- och miljöfrågor i biståndet, vilket också är något som lyft fram i sin biståndspolitik där vi ökat anslaget till miljösatsningar i biståndet. Om utvecklingsländerna ska nå målet om en hållbar utveckling är satsningar på miljö och klimat avgörande för att motverka en än mer negativ påverkan på vår miljö. I utvecklingsländer är många människor helt beroende av naturresurser i omgivningen för att överleva, och samhällena är sårbara för naturkatastrofer. Det är därför bland annat viktigt med insatser som kan förebygga, så att konsekvenserna av naturkatastrofer inte blir lika omfattande. Bland de områden som regeringen ser det som viktigt att Riomötet ger starka signaler om hör också frågan om tillgång till och hållbart utnyttjande av energi, vatten och sanitet. Just frågan om vatten och sanitet har tidigare lyft i en motion gällande biståndets satsningar på miljö och klimat. Tillgången till rent vatten och grundläggande sanitet är en avgörande faktor för hälsa och utveckling i utvecklingsländer. I många länder släpps orenat vatten ut i vattendrag från industrier och hushåll. Enligt uppgifter från organisationen saknar två och en halv miljard människor en toalett att gå till vid behov. När det saknas latriner hamnar oftast avföringen i naturen på landsbygden, i avloppsdiken eller i storstädernas slumområden. Därmed förorenas mat och dricksvatten av flugor, och dessutom kan detta spridas vidare till brunnar och andra vattentäkter via regnvattnet. Detta är ett allvarligt miljö- och hälsoproblem. Att få i sig vatten med mänsklig avföring kan vara förenat med livsfara. Det innehåller mängder av skadliga bakterier och virus. dör 4 000 barn i diarré som orsakas av smutsigt vatten och bristande sanitet. Därför hoppas vi att + 20-konferensen kan komma fram till slutsatser om hållbara lösningar för tillgång till rent vatten och grundläggande sanitet i utvecklingsländer. Med detta vill vi yrka bifall till utskottets förslag i detta betänkande. 24 (KD): politik för global utveckling syftar till att minska världsfattigdomen genom en globalt hållbar och rättvis utveckling. hölls den första globala miljökonferensen i med inrättandet av FN:s miljöprogram, , som följd. definierade hållbar utveckling som utveckling som tillfredsställer dagens behov utan att äventyra kommande generationers möjligheter att tillfredsställa sina behov. För oss kristdemokrater är detta en definition som bör vara vägledande för våra ansträngningar att göra världen mer hållbar. Det är en definition som ligger väl i linje med den kristdemokratiska förvaltarskapstanken. Vi människor har ett ansvar att bruka och bevara, inte förbruka, vårt samhälle, vår ekonomi och vår miljö. Dagens slit- och slängsamhälle inverkar negativt inte endast på vår generation. Det riskerar att drabba våra barn och barnbarn mycket hårdare än det har drabbat oss. Vi har ett gemensamt ansvar att förhindra att så sker. hölls om hållbar utveckling i . Det var ett möte som mynnade ut i att handlingsprogrammet antogs. En bred ansats till hållbar utveckling vann stort stöd och undertecknades. möts världens ledare återigen i . Det uttalade syftet med mötet är att stärka förutsättningarna för en grön ekonomi inom ramen för fattigdomsbekämpning och hållbar utveckling liksom att etablera ett globalt, institutionellt ramverk för att säkra en sådan utveckling. Som utrikesutskottet mycket riktigt påpekar i sina överväganden slår klimatförändringarna extra hårt mot världens fattiga. påpekande om vikten av att klimatsäkra svenska biståndsmedel är viktigt för att minska klimatförändringarnas negativa effekter för de fattiga. kan dock inte stå ensamt i kampen mot klimathotet. Klimathotet känner inga gränser. Det är globalt och kräver därför ett kraftfullt globalt gensvar för att hanteras, minimeras och slutligen hindras. Durbanmötet lyckades nå viss framgång i kampen mot klimatförändringarna, men mycket återstår dock att göra. Beslutet att upprätta en grön klimatfond till stöd för gröna anpassningsåtgärder är ett positivt exempel på vad som åstadkoms. , och är några av världens största utsläppsbovar, och deras beslut att inte ansluta sig till en förlängning av Kyotoprotokollet är beklagligt. Dessa länder, liksom , borde också ta sitt ansvar. Politisk vilja, solidaritet med nuvarande och kommande generationer samt kraftfulla handlingsprogram krävs för att komma till rätta med klimathotet. För att säkerställa att + 20 mynnar ut i ett konkret handlingsprogram för hållbar utveckling måste därför både de sociala, ekonomiska och miljömässiga dimensionerna beaktas. ställer sig bakom regeringens prioriterade områden inför + 20-mötet. Jordens resurser är knappa. Ett hållbart energi- och vattennyttjande bör ha en självklar plats på agendan. resolution betonar just vikten av att EU under Riomötet går i bräschen för att öka energieffektiviteten liksom nyttjandet av förnybara energikällor. Vatten, sol och vind är garanter för vår hållbara framtid, inte kol och inte olja. Ohållbara jord- och skogsbruksmetoder hör gårdagen till och måste ersättas med hållbara alternativ. Demokrati, mänskliga rättigheter, jämställdhet, transparens och ansvarsutkrävande är grundförutsättningar för att få till stånd en verkligt hållbar utveckling. Många av jordens människor föds ofria. Många föds i ofria stater utan frihet i förhållande till sina behov, utan frihet att yttra sig och utan frihet från fattigdom och förtryck. Vi kristdemokrater menar att utan respekt för mänskliga rättigheter och garantier för mänsklig säkerhet kan sann frihet och hållbar utveckling inte skapas. Avsaknad av mänskliga rättigheter liksom odemokratiska samhällsstrukturer främjar inte fattigdomsbekämpning och därmed hållbar utveckling. Det är endast genom demokratiska processer och respekt för mänskliga rättigheter som totalitära tankar, maktmissbruk och korruption kan bekämpas. Först då kan fattigdom bekämpas och hållbar utveckling skapas. menar att strävandena efter hållbar utveckling i första hand kan och bör skapas på lokal nivå. Civilsamhället måste spela en större roll i utformningen av globala handlingsprogram för hållbar utveckling. Med dess närhet till människor och dess kunskaper och insikter om människors behov står civilsamhället mycket väl rustat att avgöra vad som krävs för hållbar utveckling på lokal nivå. Därför välkomnar vi regeringens aktiva samarbete med CSO:er inför och under + 20. För att vi ska kunna tala om verklig hållbar utveckling måste den också vara regional och global till sin natur. Genom Europeiska unionen och ett stärkt FN kan detta göras möjligt. Vi delar biståndsministerns uppfattning om betydelsen av att säkerställa att samtliga tre dimensioner av hållbarhetsbegreppet bättre integreras i FN:s arbete samt att FN:s huvudsakliga organ på detta område stärks. Målsättningarna för hållbar utveckling som förväntas antas i bör vara tydligt definierade med klara tidsplaner. Regeringens ambition att + 20 ska bli startskottet för utformandet av en rad globala hållbarhetsmål som världen kan enas om är välkommen. Ett globalt giltigt ramverk är vad som krävs för att nå en hållbar värld. + 20 innebär ett gyllene tillfälle att möta de många kriser vår värld står inför. Faktum är att klimathotet är mer reellt än någonsin, att det leder till svält och ogripbara flyktingkatastrofer i och på en del andra håll. Låt oss hoppas att politisk vilja finns för att + 20 och de fortsatta klimatsamtalen förmår skapa en mer hållbar värld. Jag yrkar bifall till utskottets förslag i betänkandet och avslag på samtliga reservationer. 25 (MP) replik: Jag blir glad när jag hör att vill satsa på de flödande energislagen, de förnybara men också flödade energislagen, de som aldrig tar slut, och jag blir glad att de inte vill ha kol och olja. Därför vill jag ställa samma fråga till som jag ställt till de övriga deltagarna, nämligen hur vi ska kunna skydda på ett bättre sätt. Det som görs är inte tillräckligt. Det finns ingen hållbar utvinning av olja under istäcke dels av klimatskäl, dels på grund av att det är en sådan sårbar miljö. Det gör att det är helt ohållbart att utvinna oljeresurserna där. talar också om EU och ett stärkt FN. Jag skulle vilja veta på vilket sätt de tänker stärka FN. Det är ju inte så lätt att nå hela vägen fram i FN-systemet. FN är det enda globala parlamentet, den enda globala regering vi har, men det fungerar inte särskilt bra alla gånger. På vilket sätt har ni tänkt er att stärka FN, ? De globala hållbarhetsmålen ska vara på plats säger . Det låter bra. Jag tog upp tidigare att man kunde ge naturen egna rättigheter, möjligheter, på global nivå, eller på nationell nivå som i och . Det skulle vara en grund för att man sedan även kunde arbeta med andra hållbarhetsmål. Man skulle så att säga skifta fokus och inte bara bruka och bevara jordens resurser utan också ge den egna rättigheter. Hur ser på det? 26 (KD) replik: Jag tackar för frågorna. När det gäller är det många intressenter och länder som är inblandade. Jag tror att det ligger i de flestas intresse, särskilt , att det arktiska området ska hanteras mycket varsamt. Det pågår ett långsiktigt arbete. Vi får se vad det leder till och vad som händer framöver. Man ska dock vara väldigt varsam med utvinning av olja och annat så att man inte förstör miljön där. Om jag fick bestämma skulle jag vilja att förblev som det är . När det gäller FN:s möjligheter att stärka miljösatsningarna, eller hur vi kan stärka FN:s roll för att ta mer ansvar för miljöbekämpningen och försörjningen av vår miljö, har det hållits konferenser, som nämnts tidigare. Vi har Riomötet, Kyoto, med flera. Det är vid dessa konferenser vi kan komma överens om mål och medel för hur vi ska komma till rätta med miljöförstöringen. 27 (MP) replik: Låt mig ta upp det sista som sades, det om konferenser. tog i sitt anförande upp att det inte ska vara så mycket prat utan mer verkstad. blir det mycket prat och det går sakta framåt. Konferenserna är viktiga, men det går med små steg. Helt plötsligt står vi inför en katastrof och kan inte ta oss ur den. Det hade varit bättre om vi hade kunnat stärka FN, det vill säga att FN fick en större makt att tvinga fram olika beteenden. svarade inte på min fråga om naturens egna rättigheter. Du får gärna komma tillbaka till den frågan i nästa inlägg. i valrörelsen , min första valrörelse deltog jag i en högstadiedebatt tillsammans med alla partier. För mig är det självklart att alla arter har samma rätt på den här jorden. Jag har inte större rätt än vad vargen har. Jag blev därför förvånad när kristdemokraten tyckte att jag resonerade på ett konstigt sätt. Kristdemokraten menade att det var så självklart att människan står över alla andra och att människan har ett särskilt ansvar. Det var första gången jag hörde det argumentet. För mig var det så självklart att alla arter på jorden har en rätt att existera för sin egen skull. Därför skulle jag vilja höra dig utveckla hur du ser på möjligheten att vända lite grann på steken och inte bara tänka rättigheter utifrån människans perspektiv utan också tänka rättigheter utifrån arters möjlighet att finnas på jorden. 28 (KD) replik: gör mycket när det gäller bekämpning av växthusgaser och miljöförstöringen som sker i världen. Vi är redo att bistå med vad som krävs i FN, om det är pengar till fonder och så vidare. Vi är drivande i de frågorna.