prot · H00928 · 2012-11-21 00:00:00 — Det som gör att vi kan hålla denna debatt är: Hur mår företagen? Hur får vi företagen och företagarna att må bra och anställa människor i vårt land? Det finns alltså ingen outsinlig källa att ösa ur, som en del partier tycks tro, där man kan ösa ut skatteintäkter och fördela och fördela om igen. Konkurrenskraften för svenska företag är direkt beroende av vår omvärld, och det måste vi ta hänsyn till i vår politik. Behovet av sunda statsfinanser är inte heller någonting som vi bör glömma i dessa sammanhang. Vi ser alltför många länder runt om i vår värld som inte har det som en grund att stå på. och regional ekonomi glöms också bort i dessa sammanhang. Jag har haft förmånen att få sitta i styrelsen i Kommuner och Landsting , och där ser man tydligt att i de kommuner, i de landsting och i de regioner som har en sund ekonomi fungerar skolan ganska bra och fungerar omsorgen ganska bra. Där man har koll på ekonomin har man också över lag koll på sin verksamhet, och det fungerar. Sedan finns det alltid förbättringsmöjligheter, men det finns en fungerande verksamhet. Varför leder då det omvända, att det är sämre resultat trots att man i praktiken förbrukar mer resurser, alltid till att man har en sämre verksamhet? Detta faktum talas det sällan om i dessa sammanhang. på ekonomin, ordning och reda, gör att man har koll på sin verksamhet och att man bedriver en bra verksamhet. Det hänger ihop. Skolan är ett jättebra exempel på det. Kommuner och Landsting har gång på gång tittat på hur en skolverksamhet fungerar. Där man har gröna siffror i ekonomin fungerar skolverksamheten bra, och där man inte har gröna siffror i ekonomin får man oftast ett dåligt resultat trots att man förbrukar mer ekonomiska resurser. Debatten handlar mycket om ekonomisk horisont. Man kan ha en horisont på kort sikt i ekonomin, och man kan ha en långsiktig horisont. Jag tycker också att man upptäcker att en del har tubseende i sin syn på ekonomin: fokus enbart på den egna agendan och för att lyfta fram de frågorna. Men vi är i vårt land så oerhört beroende av vår omvärld att vi måste ha andra alternativ. Det är det som skiljer oss från varandra, beroende på hur vi ser på ekonomin: på kort sikt, på lång sikt eller med tubseende. Alliansregeringen har i denna budget kanske inte sökt de absolut populäraste åtgärderna, men vi har sökt det som kan göra vår ekonomi stark i på lång sikt. Det är en framtidsinriktad budget, och tyngden är lagd på konkurrenskraft på lång sikt. Exempel på det, som har varit uppe tidigare i debatten, är bolagsskatten. Vi sänker den från till . Det är långsiktigt viktigt för . ligger svensk bolagsskatt över OECD-genomsnittet och EU:s 27 länders genomsnitt. ligger vi under det snittet. Vi gör det för att behålla företag och konkurrenskraft i men också för att i skapa ett sug efter kapital från utlandet som ska investeras här och skapa nya arbeten. Ett annat sätt är att jobba med investeraravdrag, som jag tror kommer att betyda oerhört mycket för små företag, och kanske speciellt i vår glesbygd, där det är svårt att få tillgång till riskkapital i övrigt och att få banklån. Vi avsätter 8 miljarder mer i resurser för att få fram arbeten åt våra unga ytterligare satsningar för att komma till rätta med detta. Vi jobbar med forskning och innovation för att ytterligare stärka konkurrenskraft. Det är också ett långsiktigt viktigt beslut. Vi ökar med 4 miljarder under periodens slut. Vi har en infrastruktursatsning på 522 miljarder, till drift och underhåll på järnvägar och vägar. Det har aldrig någonsin gjorts så stora satsningar på just infrastruktur i vårt land. Detta gör vi utan att höja skatterna. Vi vidtar också en del åtgärder som har fördelningspolitisk karaktär för att få resultat direkt. Man får inte glömma bort den delen. Även där bäddar vi för framtiden. Garantinivån i föräldrapenningen vill jag nämna såklart. Vi lyfter den från per dag till . Det är fördelningspolitiskt mitt i prick. Bostadstillägget för ensamstående pensionärer höjer vi med . Det är fördelningspolitiskt mitt i prick. Barntillägget för studerande höjer vi . För att återgå till en replik som jag hade till kan jag nämna att vi gör en fjärde skattesänkning för pensionärerna. Jag tror att det var det kortaste replikskifte jag har haft med när jag frågade honom hur Socialdemokraterna hade sänkt skatten för pensionärer under sitt regeringsinnehav. Sammanfattningsvis kom ordet aldrig. Vår fjärde skattesänkning för pensionärer genomför vi . Totalt 14 miljarder har vi då sänkt skatten för pensionärerna, med . Det har varken , eller Socialdemokraterna varit med om att göra tidigare. Mot det eniga förslaget från Alliansen , står fyra partier med helt olika förslag. Man kan fråga sig om den här debatten egentligen ger något svar i praktiken, för inget av de fyra partiernas förslag kommer att genomföras. Ingen kommer att få egen majoritet, utan man måste kompromissa ihop det. Oavsett vem som vinner i valet måste ett antal partier kompromissa. Man måste ge sig på vissa punkter, och man kanske får igenom andra saker. Men vad blir det gemensamma resultatet? I Alliansen har vi kompromissat, och vi har lagt fram vårt gemensamma resultat här. För att belysa problemet ska jag ge mig in på några punkter angående den så kallade rödgröna sidan. Det är er dag, , Per och . Det är era förslag som ställs mot Alliansens förslag. Bolagsskatten, som var inne på tidigare och även andra, är belysande. Vi lägger fram ett förslag om som ska genomföras . Mot det står Socialdemokraterna som vill ha , och Vänstern . Det är alltså en skillnad från Alliansens förslag om upp till Vänsterns på ungefär 24 miljarder. Mellan Vänstern och Socialdemokraterna skiljer det ungefär 16 miljarder på bolagsskattesidan. Vem ska ge sig? Vem är det som får vika ned sig? I detta fall tror jag att det är Vänstern och som får vika ned sig och får jämka. Och vips försvann 16 miljarder av budget. Och vips försvann 4 miljarder för . Men när vi kommer framåt och förslaget är genomfört kommer inte Socialdemokraterna att stå på barrikaderna och säga att de ska höja bolagsskatten. Tro inte det! Och vips försvann 8 miljarder för Socialdemokraterna. Restaurangmomsen vill Socialdemokraterna och Vänstern höja. Men det vill inte . vill gärna se en breddning. Det kan man alltid fundera på och diskutera, att man vill se fler tjänsteföretag komma in i halveringen av momsen. Vem får ge sig där? Kommer att vika ned sig där? Det tvivlar jag starkt på. Lagt kort ligger. Vips rök 5,5 miljarder för Socialdemokraterna, och vips rök 5,5 miljarder för Vänstern i deras budget. Vänstern vill också införa förmögenhetsskatt, fastighetsskatt, arvs- och gåvoskatt. Men och Socialdemokraterna ligger fast vid det som gäller. Hur många miljarder gör det? Det har jag inte ens räknat på, . Sedan till sjuklönekostnaden, som vill ta bort andra sjuklöneveckan för företagen. Jag tycker det är riktigt att man ska titta på det och fundera på det. Det skulle i så fall ge 1,5 miljarder för företagen i minskade kostnader. Men höjer Socialdemokraterna skatten för företagen med ungefär 30 miljarder, beroende på hur man räknar. Summan av kardemumman är inte någon vinst för företagen i det här fallet, utan det slår väldigt hårt mot dem. ska man införa världens högsta marginalskatt. Vi passerar då 60-procentsstrecket. Tittar man på Vänsterns marginalskatt ser man att vi med råge passerar 60-procentsstrecket. Det är klart att man kan tävla i den grenen också, om man vill, men det är frågan om vad som är rimlig politik i de här fallen. Sedan har jag en fundering om bolagsförsäljningar. Alliansen har lagt in 15 miljarder i bolagsförsäljningar. Övriga partier säger nej, men trots det har ni räknat in 15 miljarder i er finansiering av budgeten. Vad är det ni ska sälja då? Vi har tagit upp , och som förslag, men det säger ni nej till. Ni verkar vilja behålla bemanningsföretag och konsulttjänster i statens regi. Men hur kan ni räkna in en intäkt på 15 miljarder som ni säger nej till att man ska få den intäkten? Det verkar lite märkligt med era olika förslag. Hur ni ska jämka ihop er och få en budget som i praktiken kan ställas mot Alliansens förstår jag inte. Det är en oerhört märklig situation som vi i så fall kommer att få se framöver. vet vi tyvärr inte resultatet av detta. Sammanfattningsvis: Långsiktiga satsningar på att rusta för framtiden tror jag är bra för våra barn och unga att få en budget och en politik som för starkt framåt och kan skapa konkurrenskraft för våra företag. Vi behöver också en fördelningspolitik som prickar rätt, satsningar som förbättrar och lyfter för våra utsatta grupper. Vi behöver fortsatta reformer också för att öka valfriheten och kvaliteten i våra välfärdssystem. Det är en politik som Alliansen för, för framtiden, en politik som faktiskt håller ihop vårt land och rustar . Därför yrkar jag bifall till utskottets förslag. 57 (V) replik: För oss i är ekonomisk jämlikhet central i vår politik. Vi menar att såväl människorna som samhällsekonomin mår och utvecklas bättre i ett jämlikt samhälle. I går, tror jag det var, kom SCB med nya siffror som visar på inkomstutvecklingen i . Där kan man se att den rikaste tiondelen har fått i ökad disponibel inkomst under era regeringsår, medan har haft en negativ utveckling, det vill säga de har mindre pengar att röra sig med sedan ni har regerat än när ni tillträdde. Man ser också att det är arbetslösa och personer med högst tvåårig utbildning som framför allt halkar efter och att den andel som riskerar fattigdom nästan har fördubblats . Pensionärer, sjuka och arbetslösa har fått en sämre disponibel inkomst . Var åttonde svensk har en inkomst . Det är resultatet av er politik. Så blir det ju när man förstärker inkomsten för de rikaste med och de med lägst inkomster får mindre att röra sig med under era regeringsår. Orsakerna är självklart den försämrade sjukförsäkringen, den försämrade arbetslöshetsförsäkringen men också att ni inte tar ansvar för de olika transfereringssystemen, som barnbidrag och underhållsstöd. Tittar vi mer på siffrorna kan vi se att inkomstskillnaderna dras ut, att de rika tjänar väldigt mycket på er politik medan de som har en utsatt ekonomisk situation förlorar på er politik. Är nöjda med den utvecklingen? Om inte, varför ser det då ut så här? 58 (KD) replik: står lite ensam. Er politik för att minska skillnaderna lite grann är ju att återinföra till exempel förmögenhetsskatt, arvs- och gåvoskatt, fastighetsskatt och alla de olika typerna av skatter. Men där står ni helt ensamma. Det är inget annat parti som vill införa det. Det finns en risk med det, och det är anledningen till att vi har tagit bort dem. Det är att vi inte får investeringar att stanna i vårt land. Men det innebär att vi får en del kapitalinkomster som hamnar på dem som kanske har den möjligheten till inkomst, vilket gör att vi får en lite större spridning av inkomstskillnaderna. Men glöm inte, , att då du stödde en socialdemokratisk regering ökade de här inkomstskillnaderna betydligt mer än de har gjort . Det är lite intressant att kunna fundera på det. Den andra problematiken är detta med den relativa fattigdom som man diskuterar. står oerhört starkt internationellt sett, till exempel vad beträffar inkomstspridning, där vi ligger väldigt lågt. Vi har ett mycket sammanhållet samhälle jämfört med andra länder. Vi har också en relativ fattigdom som har ökat lite grann, men där ligger vi ändå oerhört bra till i de stora sammanhangen. Varje gång vi har stått här, , kommer jag tillbaka till detta: Om jag och du och några fler här i sänker våra löner minskar den relativa fattigdomen i vårt land. Vi skulle kunna gå med på det. Då har vi minskat fattigdomen. Men problemet är att jag inte tror att det hjälper i praktiken. Människor får ingen bättre ekonomi i praktiken, men vi kan få lite snyggare statistik. Jag tycker att vi borde fokusera mer på den absoluta fattigdomen. Det är där vi ska sätta till klutarna och ha fördelningspolitiskt bra förslag. Det har vi levererat i den här budgeten, och det har vi levererat . Det är det som gör att ligger i topp angående dessa siffror när vi tittar på den absoluta fattigdomen. 59 (V) replik: är, såvitt jag vet, det enda land i som inte har vare sig arvs-, gåvo- eller förmögenhetsskatt. De allra flesta tycker alltså att det är viktigt att utjämna ekonomiska skillnader. Men det tycker inte . Tittar man på hur Gini-koefficienten har utvecklats kan man se att den ökade . ökade den med , det vill säga det var en fördubbling. Orsakerna var framför allt införandet av jobbskatteavdraget, borttagandet av förmögenhetsskatten och förändringarna av fastighetsskatten. Människor som hade god tillgång till kapital fick alltså enorma lättnader och inkomstförstärkningar. Det ser vi också i statistiken från . försvårade ni för sjuka människor, som inte längre får någon ersättning trots att de är sjuka, och arbetslösa, som står helt utan ersättning eller har en mycket låg ekonomisk ersättning. Det får konsekvenser både för individerna, som drabbas väldigt hårt, men också för hela den samhällsekonomiska utvecklingen. Jämlika länder mår bättre och utvecklas bättre, om vi tittar på forskning men också, tror jag, om vi tittar på praktiken. Detta verkar inte vilja. Ni är ju drivande i den här politiken. Du pratar gärna om att pensionärerna har fått sänkt skatt. Ja, det kostade ungefär 1 miljard. Men sänker ni bolagsskatten, en reform som framför allt går till dem som äger bolagen, med hela 16 miljarder. Det är en väldigt skev fördelning av de resurser som står till ert förfogande. Ensamstående kvinnor är en grupp som har halkat efter enormt under era regeringsår. Var tredje ensamstående kvinna med barn lever i fattigdom. Det är det som vi har . Det är inte hållbart. Ni skulle kunna införa arvs- och gåvoskatt och förmögenhetsskatt och omfördela så att ni kanske kunde höja underhållsstöden, bostadsbidragen och också skapa nya jobb, barnomsorg på obekväm arbetstid eller en lagstiftning om rätt till jobb på heltid. 60 (KD) replik: Jag står för det. Som kristdemokrat står jag för att det är bra att vi inte har förmögenhetsskatt i . Det är bra att vi inte har arvs- och gåvoskatt. Bakom det står sju andra partier. Du står helt ensam i den frågan. Anledningen är att vi vill att kapitalet ska jobba i . Det ska skapa arbetstillfällen, som är det bästa botemedel mot utanförskap som vi har. Det handlar om att få folk i arbete. Då behöver vi kapital som investeras och stannar i vårt land. Med din politik skulle det rusa kapital ur vårt land. Det skulle hamna någon annanstans. Det hamnar då inte i . Och har vi till slut bara nedskärningar att fördela. En sådan politik är inte vi kristdemokrater för. Jag står bakom det här. Jag tycker att det är bra. Bolagsskattesänkning är långsiktig politik. Det är det vi för i vårt land. Det handlar om att på lång sikt ha en bra konkurrenskraft för våra företag i vårt land gentemot andra länder. Som du vet är halva vår bnp beroende av vad vi exporterar till andra länder. Håller vi inte uppe konkurrenskraften i vårt land rasar exportindustrin. Då får vi stora bekymmer, och många av de stora bekymren skulle hamna i norra , i de län som jag kommer från, , och . Man är väldigt beroende av exportindustrin för att över huvud taget kunna leva där uppe. Men det är en sådan politik som du vill föra. Jag har valt långsiktigt. Jag har kanske ibland gjort val som inte är så populära på kort sikt. Men som kristdemokrat vill jag rusta landet för att det ska hålla på lång sikt. Då tar vi de här besluten, och vi står bakom de här åtgärderna. Det tror jag är det bästa vi kan göra för landet som är så beroende av att kunna exportera det som vi tillverkar i vårt land. 61 PER (MP) replik: Det är lite betecknande att hellre i sitt anförande pratar om en hitta-på-politik han slår ihop olika partiers budgetalternativ till något slags variant, och han väljer själv precis hur den ska utformas än diskuterar det som faktiskt ligger här på bordet. har lagt fram en fullt finansierad budget som är vårt alternativ till hur politiken ska utformas. Vi tycker att det är mer relevant att prata om vilka åtgärder som behövs här och nu i årets budget än att hålla på och hitta på en budget som i sådana fall ska gälla . Man slår ihop partier och säger att de ska samarbeta med varandra. Det är inte ett riktigt seriöst sätt att föra debatten på. Jag skulle önska att hade en lite mer seriös inställning till den här budgetdebatten och diskuterade de förslag som faktiskt ligger på bordet här . Jag skulle vilja prata om någonting som ligger oss väldigt varmt om hjärtat och som jag trodde också låg varmt om hjärtat, nämligen välfärden i . Vi vet att många av välfärdstjänsterna utförs av kommunerna. Där är vi väldigt beroende av hur kommunernas ekonomi ser ut och hur den utvecklas framöver. Vi ser att det behövs förstärkningar av kommunernas budget för att de ska kunna göra de välfärdssatsningar som vi tycker är väldigt viktiga . Det handlar om att höja kvaliteten i skolan och i äldreomsorgen och om att ge kommunerna större handlingsutrymme, helt enkelt. Vi har i vår budget lagt, som den spänner över, 7 miljarder mer till skolan än vad regeringen gör. Vi har lagt 4 miljarder på äldreomsorgen för att göra en förstärkning av kvaliteten. Vi har lagt 7 miljarder i generella bidrag till kommunerna, utöver regeringens. Utöver det finns det satsningar på spårväg. Vi gör ROT-avdragen tillgängliga även för kommunerna, så att de kan rusta upp sina fastigheter och så vidare. Vi har väldigt stora satsningar för att göra det bättre och göra det lättare för kommunerna att förstärka välfärden. är i stället risken, när ekonomin vänder, att man tvingas urholka välfärden. Min fråga till är: Vad vill du lyfta fram i budgeten som förbättrar kommunernas ekonomi och som gör att kommunerna kan värna välfärden? 62 (KD) replik: Det är fritt att tala om vad man vill, i stort sett, i den här talarstolen. Jag pekar på ett problem som ni har. Ni i oppositionen ställer upp budgetarna en och en. En budget ni ska ställa mot Alliansens, där fyra partier har en gemensam budget. Vi vet att i praktiken kommer inte någon av era budgetar att gå igenom. Det är så det funkar. Då får du kalla det seriöst eller oseriöst, men jag beskriver ett problem. För mig är det ett seriöst problem ni har. Det blir ett trovärdighetsproblem, Per , för er. När det gäller kommuner och landsting vurmar jag mycket för självstyrelsen. De har ett ansvar. Det är vissa frågor som de ska ansvara för. kommer man enligt prognoser att ha ett överskott på ungefär 18 miljarder i kommun- och landstingssektorn. är det ungefär 10 miljarder. Det är ungefär den prognosen man har. Framöver ser vi att det händer saker, och vi måste hålla koll på kommuners och landstings ekonomi. Det tycker jag är riktigt. Men just nu tror jag att det ändå finns resurser i kommuner och landsting för att kunna hantera de här bitarna. Vi återför en del av kostnaden för gymnasiereformen för att man ska kunna hinna med att ställa om skolan. För det finns en del kostnader med det. Men jag vurmar för kommunpolitiken, och jag är övertygad om att vi, med det som alliansregeringen nu gör, håller koll på detta. Jag tycker att det är väldigt viktigt att vi kan göra det. Men självstyret, Per , är jätteviktigt. Var inte från rikspolitiken inne och peta i det kommunala självstyret ideligen! Varje gång vi går in och petar minskar vi utrymmet för våra politiska kolleger att agera utifrån de olika situationer man har i kommuner och landsting. Jag ser en iver från , och att gå in och peta och styra i allt. Det går inte att undvika att vara inne och peta lite grann. Men ni petar i smådetaljer . Det minskar utrymmet för dina miljöpartikolleger ute i landet att agera själva. Det tycker jag är synd, Per . 63 PER (MP) replik: Det är lite sorglustigt. Jag ställer en helt öppen fråga: Vilken fråga vill lyfta upp som skulle förstärka kommunernas ekonomi? Det svar jag får är: Vi återför en del av de pengar som regeringen har tagit bort när det gäller gymnasieskolan. Det är kanske inte särskilt imponerande och kanske inte den förstärkning som kommunsektorn gärna skulle vilja ha. Jag ser med oro på att nu utmålar de satsningar som gör, som är generella men också riktade och som ger det stöd som vi vill ge till kommunerna, som ett problem, som att det skulle vara en inskränkning av kommunernas möjligheter. Jag tror att det är få kommunpolitiker som ser det på det sättet. Man är nog väldigt glad över att få en förstärkning av sin budget. Jag ser också med stor oro på att regeringen nu håller på att upprepa det misstag som man gjorde när den förra krisen, 2008 och 2009, slog till mot . Vi sade: Kommunerna kommer att drabbas av den här vikande ekonomin, och de kommer att få försämrade ekonomiska förutsättningar. Det finns en risk att de kommer att drabbas av nästa varselvåg, att de kommer att vara tvungna att säga upp personal om ekonomin vänder nedåt. Vi upprepade det gång på gång under de debatter som var inför budgetarna 2008 och 2009. Regeringen sade : Nej, nej, nej. Det behövs inga mer pengar. Vi ska inte satsa någonting. Sedan insåg man att det höll på att barka helt åt skogen och att man måste göra någonting och lade fram ett stödpaket. Men då var det . Då hade kommunerna redan lagt fram sina budgetar. Man blev ändå tvungen att varsla personal och säga upp personal. Det slog direkt mot välfärden och hur den utfördes i kommunerna. hör vi samma visa en gång till här. Kommunerna klarar sig. Vi ska inte gå in och ge några extra stöd till dem för att de ska kunna möta den konjunkturnedgång som vi alla ser påverkar . Jag vill fråga om ni inte har lärt er någon läxa av hur den förra krisen slog mot . Den slog mot kommunerna, urholkade kommunernas ekonomi och gjorde att de blev tvungna att säga upp människor. Drar ni inte lärdomar av historien? 64 (KD) replik: Varken du, Per , eller jag vet hur det ser ut runt hörnet . Vi har ingen aning om det. vet vi att kommunerna kommer att ha ett överskott på 18 miljarder . Det är det de själva säger. Det vet vi. Kassan ser hyfsat stark ut för dem. prognostiserar man att det är 10 miljarder. Det vet vi också. Men vi vet inte hur det här slår . Därför gäller det att ha ett gummiband i statsbudgeten, vilket vi också har. Vi har en budgeteringsmarginal, och vi har möjligheter att sätta till något om det skulle behövas. Men eftersom vi inte vet hur det ser ut runt hörnet kan vi inte agera i förväg på det sättet. Du, Per , påstår att det vi är inne i nu är samma kris som vi hade 2008 och 2009. Hur kan du påstå det? Vilket belägg har du för det? Det är det du står och säger här. Du säger att vi är på väg in i samma kris och att vi skulle dra lärdomar av det. Jo, vi har dragit lärdomar av det, Per . Det är därför vi har lite reserver och reservkraft att ta till om det skulle behövas. Men vi vet inte hur det ser ut . Är det en vanlig lågkonjunktur kan vi hantera den här frågan tämligen bra. Men är det samma kris som vi rusar in i som vi gjorde är det ett helt annat scenario. Jag tror inte att vi hamnar i det scenariot , utan nu ser vi en vanlig konjunkturavmattning som påverkas av omvärldsfaktorer. Då får vi hantera det utifrån det läget. Kommunernas och landstingens ekonomi ser sammantaget ganska bra ut både och . Men sedan får vi hålla koll på det här. Det ska vi göra. Det är regeringens plikt att vara det här gummibandet i konjunkturerna. Det ansvaret ska vi ta. Jag ser med tillförsikt på att vi kommer att ha ett bra rustat för framtiden. Även du, Per , kommer nog att inse att det är så. 65 Finansminister (M): Budgetpropositionen behandlas i en utmanande tid. Krisen i fortsätter. har suttit i möte för att förhandla om nya åtgärder för . Man talar om att de skulder man trodde skulle ligga på enligt medieuppgifterna nu ligger långt däröver. Problemen i är inte de enda. Vi vet att banksystemet i är svagt och att det finns en osäkerhet om offentliga finanser och tillväxt.