prot · GZ09107 · 2012-05-02 00:00:00 — Sociala och ekonomiska orättvisor i ett samhälle utgör en av flera grogrunder för en ökad rekryteringsbas för kriminalitet och extremism i alla dess olika skepnader och måste naturligtvis motarbetas. Vi får inte heller glömma att vi måste göra stora satsningar på de avhopparverksamheter som finns i landet. För att på bästa möjliga sätt motverka alla typer och former av brott måste målet vara att skapa det jämställda samhället, ett jämlikt samhälle där alla känner sig delaktiga, ett samhälle som i stället för att öka skillnaderna och klyftorna mellan människor ser till att minska dem. Då krävs handling genom bland annat att med krafttag minska arbetslösheten, öka antalet utbildningsinsatser och satsa på att ge ungdomar en positiv skolgång och en bra fritid. Men har vi en regering som definitivt inte fullt ut lägger allt krut där. I en nationell strategi mot terrorism måste konkreta åtgärder för att minska klyftorna i samhället ingå. Annars blir det inte komplett. Det blir inte en fullgod strategi. Alla eventuella riskfaktorer måste tas med. Alliansen säger nej till detta, men jag kanske kan få ett svar lite längre fram i debatten på varför ni inte ser någon anledning till att se till de riskfaktorer som jag precis har nämnt. Ett växande problem, ett skrämmande problem, i den brottsliga verksamheten är också införseln av illegala vapen. För att stoppa detta krävs en rad åtgärder. Regeringen har gjort en del, och det tycker jag är bra, men det finns alltid något som kan göras bättre för att just minska antalet vapen som förs in i landet till gagn för brottslig verksamhet. De kan också användas i extrema syften och vid terrorattentat. Tullen och polisen har ett jättebra samarbete, men för att verkligen komma åt den organiserade brottslighetens verksamheter måste detta stärkas. Tullens befogenheter måste utökas. Bland annat vapensmugglingen bör bli ett prioriterat område inom tullens ramar. För att ta ytterligare ett steg vore det på sin plats att förutom att utföra varukontroller av brev, paket och så vidare kunde utföra dessa kontroller på försändelser som kommer via så kallade kurirföretag. När denna möjlighet inte finns, för den har vi inte , tycker jag att det säger sig självt att vi öppnar vägar in i landet för smuggling av än det ena, än det andra. Menar vi allvar måste vi se till att täppa igen varje hål, herr talman. menar allvar och anser att befogenheter måste utökas för att på bästa möjliga sätt se till att bland annat illegala vapen inte förs in i vårt land. 21 (SD) replik: Jag noterade att här pratade om att motverka extremism. Jag har en fråga med anledning av det. Det visar sig att extremismen i har tilltagit på grund av den invandringspolitik som vi har haft. Det har numera många erkänt, inte minst sedan skrev om den muslimska antisemitismen i . Det visar sig att den muslimska population som vi nu har importerat under har en utbredd antisemitism som utsätter den judiska minoriteten för förföljelse. Jag undrar om ni från menar att motverkandet av extremism går hand i hand med den liberala invandringspolitik som vi har och har fört . Den andra frågan jag har utgår från att pratade om polarisering och sade att påverkan av arbetslösheten är ett sätt att bemöta extremism och terrorism. Då undrar jag hur det går ihop med den förda invandringspolitiken i . Enligt regeringen det erkänner man själv i sin vårproposition är det så att sysselsättningsgraden har gått ned enbart på grund av den invandring vi har haft. Om vi inte hade haft en vad de kallar ogynnsam demografisk förändring, kopplad till invandringen, skulle situationen på arbetsmarknaden alltså se mycket bättre ut än den gör . Nästan hela tappet kan räknas till den invandring vi har haft. Båda de här perspektiven, extremismen som till exempel syns tydligt i och den polarisering som menar har med arbetslöshet att göra, kan på ett eller annat sätt kopplas till den invandringspolitik som vi har fört. Jag tänkte fråga: Hur går det ihop med det du sade om den liberala invandringspolitik som jag vet att förespråkar? 22 (V) replik: är min hemstad. Där har jag bott . Här har mage att tala om den extremism som finns i och påstå att den skulle komma från ett islamistiskt håll. Det är, på ren svenska, skitsnack. Vad det handlar om i är den organiserade brottsligheten, och där är många svenskar, bland annat de många så kallade motorcykelklubbarna. Var finns den extremism i som har förorsakats av någon från en annan etnisk bakgrund, som du vill påstå att den kommer ifrån? Jag vet det inte. Den sista beskjutningen av invandrare begicks av en svensk man. Är alltså alla svenskar extremister? De senaste beskjutningarna som har skett i , om det är det du vill ta upp, har begåtts av den organiserade brottsligheten. Jag har inget mer att tillägga i den frågan. 23 (SD) replik: Det var ett exempel på att svara på något helt annat, som jag inte ens har pratat om. pratade om skjutningar i och den organiserade brottsligheten. Men det är inte det jag pratar om. Jag vet att det är gängen som står för den organiserade brottsligheten. Det är inte det jag pratar om. Jag pratar om det som judiska församlingen sent omsider själv har vågat erkänna. De har gått ut och sagt rakt av: Nej, det är inte de vita skinnskallarna som står för antisemitismen i , som den klassiska bilden är. Det är inte de. Det har de själva gått ut och sagt. Det kommer mer eller mindre uteslutande från den muslimska gruppen i . Det har de själva gått ut och sagt. Det är möjligt att har missat det, men det har varit en väldigt stor debatt efter att intervjuade Reepalu om situationen i . Jag pratar inte om organiserad brottslighet. Jag pratar om extremism. Jag pratar om de miljöer som vi står här och säger att vi vill motverka, de miljöer som vi importerar till det här landet. Det är de miljöerna det är fråga om. Jag utgår från de ord judiska församlingen i själv uttalar. Jag är också född i . Jag har släkt där fortfarande. Jag vet precis hur det ser ut. Och det har varit så . Det är först nu det har kommit upp till ytan. Det här missar helt och hållet att svara på. Jag vill gärna ha ett svar på min fråga, inte om organiserad brottslighet i allmänhet utan om extremismen och den muslimska antisemitismen. Menar att det går ihop med den nuvarande invandringspolitiken? Den andra frågan jag hade var: Om nu menar att motverkandet av arbetslösheten är centralt för att bekämpa extremism, hur går det ihop med den invandringspolitik som enligt regeringen själv orsakar hög arbetslöshet? Hur går det ihop? 24 (V) replik: Nej, jag får inte regeringens politik att gå ihop. Det har du rätt i, . Det får jag inte. Du tog upp arbetslösheten. Den är en del i att människor känner sig utanför. Det är en av många grogrunder till att man kan hamna mycket snett i samhället. Det är en del av att den brottslighet, den extremism eller den terrorism som kan florera i landet kan få en rekryteringsbas att hämta nya medlemmar från. Där behöver vi verkligen ta tag för att motverka, för att människor ska känna sig delaktiga, för att människor ska få ett arbete, för att människor ska få en utbildning och känna sig trygga i samhället. Det har jag kritiserat och det står jag för. Jag tycker inte att regeringen gör tillräckligt mycket när det gäller den delen. har enbart detta att komma med. Det vi säger är att det är en del av många som är grogrund för brottslighet, extremism och terrorism. Det säger till och med Säkerhetspolisen. 25 (M): har behandlat regeringens skrivelse Ansvar och engagemang en nationell strategi mot terrorism. Det är en uppdatering av den strategi som regeringen presenterade 2008. I skrivelsen redogör regeringen för utgångspunkterna, målsättningarna och inriktningen för svensk bekämpning av terrorism. Det är en beskrivning av såväl genomförda som påbörjade och planerade åtgärder för att möta de framtida utmaningarna på området. I huvudsak går dessa åtgärder ut på att förebygga uppkomsten av terrorism, att förhindra terroristattentat och att förbereda för det fall ett terroristattentat ändå inträffar. Terrorism oavsett omfattning, syfte och aktörer är ett allvarligt hot mot det öppna, fria och demokratiska samhället och mot de principer på vilka ett sådant samhälle vilar. Sedan attacken mot har också omvärldens insatser fördjupats i syfte att bekämpa den gränsöverskridande och globala terrorismen, främst med inriktning mot våldsbejakande islamistiska terrornätverk som . Ökat globalt samarbete och effektivare bekämpning av terrorism har också minskat förmågan för dessa nätverk att utföra attentat i större skala. Detta har emellertid även bidragit till en förändring av taktik när det gäller planerade och genomförda terroristattentat. har utsatts för terrordåd. Attentaten i och i , som båda ledde till ett flertal civila offer, utfördes av gärningsmän med liknande syften som . Annars drivs terroristgrupperna i av andra politiska ideologier än våldsbejakande islamism. Dessa grupper, ofta vänsterextrema, anarkistiska eller separatistiska, agerar lokalt i de länder eller områden där de politiska målen fokuseras. har emellertid hotbilden förändrats. Attentat utförs numera i flertalet fall av ensamma gärningsmän, där bakgrund och målsättning kan variera helt och hållet. Dessa personer kan vara lierade med internationella nätverk men även agera helt på egen hand utan koppling till något nätverk. Terrordåden i är exempel på ett sådant attentat. Hotbilden är således mer komplex och svårbedömd än tidigare, vilket också ställer större krav på arbetet med att bekämpa terrorism. Regeringen anför i sin skrivelse att hotbilden från den våldsbejakande extremismen i definierad som vit makt, vänsterautonomi och våldsbejakande islamistisk extremism inte utgör något allvarligt hot mot det svenska styrelseskicket. Utförda attentat och avbrutna attentatsplaner visar emellertid att det finns risk för terroristattentat även i eller mot svenska intressen. I kunde vi dessutom för läsa om hur unga svenska män utbildas i andra länder för att utföra terroristdåd och få träning i väpnad strid. Risken för fler attentat liknande det i ska inte negligeras. Hotbildens komplexitet har därför bidragit till en bred ansats i såväl målsättningar som åtgärder från regeringens sida. I skrivelsen lyfter regeringen fram ett antal utgångspunkter och principer som ska vara styrande för svenskt arbete och samverkan mot terrorism. Som exempel kan nämnas att arbetet ska präglas av respekten för mänskliga rättigheter och de grundlagsfästa fri- och rättigheterna, upprätthållandet av rättssäkerheten, tillförsäkran av rättstrygghet, insyn, tillsyn och kontroll av berörda myndigheters arbete samt proportionerlig tillämpning av varje åtgärd. Kampen mot terrorismen ska således utföras i enlighet med de principer på vilka det öppna, fria och demokratiska statsskicket vilar. Avvägningar mellan olika intressen och målsättningar, inte minst den fria åsiktsbildningen och den personliga integriteten, måste göras. Förebyggande och förhindrande av terrorism syftar till att minska enskilda personers och gruppers vilja att begå eller stödja brottslighet i form av terrorism. Arbetet inkluderar ansträngningar för att försöka identifiera och minska möjliga grogrunder för terrorism och våldsbejakande extremism. Förebyggande arbete består även i att stärka de värden som det demokratiska samhället vilar på. Alliansregeringen har med kraft tagit sig an uppgiften att arbeta för att förebygga och förhindra terrorism. En gedigen handlingsplan för att värna demokratin mot våldsbejakande extremism har tagits fram och behandlats i kammaren, och stödet till olika organisationer i det civila samhället har stärkts. Ett antal uppdrag till olika aktörer, såsom Kommuner och Landsting samt Forum för levande historia, syftar till att på olika sätt kartlägga och stimulera insatser för att förebygga våld samt att stärka och värna demokratins grundvalar bland unga. Regeringen har också prioriterat polisens och Säkerhetspolisens förebyggande arbete, där dialogen med det kringliggande civila samhället står i centrum och där syftet är att samverka för att motverka rekryteringen till olika kriminella nätverk. Regeringen har också givit klartecken till en pilotverksamhet med sociala insatsgrupper för unga som riskerar att bli kriminella. Dessutom arbetar aktivt internationellt för att bekämpa fattigdom, utveckla stabila demokratier, förebygga och lösa konflikter samt stärka de medborgerliga fri- och rättigheterna och rättsstaten som idé för att bidra till att förebygga terrorism. Alliansregeringen har genomfört den största satsningen på rättsväsendet genom historien. Alliansen visar därmed tydligt att brottsbekämpning prioriteras högt. Satsningen har gjorts för att bekämpa brott i allmänhet, men även för att specifikt förbättra förmågan att förhindra terroristattentat. För att upptäcka, utreda och förhindra terroristattentat mot svenska intressen behövs en tydlig och effektiv samverkan mellan olika aktörer. Detta har också varit en viktig utgångspunkt för regeringen. Säkerhetspolisens samarbete med övriga polisen ska här särskilt omnämnas. Samverkan behövs exempelvis därför att det ibland kan vara oklart, särskilt i ett tidigt skede av ett brottsligt angrepp, om det är fråga om terroristbrott eller någon annan form av allvarligt brott. Samverkan krävs också av resurs- och effektivitetshänsyn. Säkerhetspolisen kan till exempel behöva anlita vid ingripanden. Polisen har dessutom ansvar för många verksamheter som i sina delar har stor betydelse i den övergripande kampen mot terrorism. mot terrorism, som samlar 14 myndigheter som har viktiga funktioner i kampen mot terrorism, har utvecklats till ett effektivt forum för myndighetssamverkan för att förbättra förmågan att förebygga och förhindra terroristattentat. har inte bara genomfört gemensamma övningar och utbildningar utan även varit ett viktigt forum för informationsutbyte mellan myndigheterna. Alliansregeringen stöder fortsatt och fördjupat arbete inom mot terrorism. Under benämningen Nationellt centrum för terrorhotbedömning analyseras terroristhotet mot och svenska intressen av representanter från , Militära underrättelse- och säkerhetstjänsten samt . Den tillgängliga informationen vid de tre myndigheterna används för att kartlägga eventuella hot och åtgärder i ett mycket tidigt skede. Utbyte av information står även i centrum i det internationella samarbetet, främst inom ramen för Europeiska unionens terroristbekämpning. Samarbetet mellan myndigheter är också centralt när det gäller att bryta finansieringskällorna för terroristgrupper. Detta arbete kommer även i fortsättningen att vara prioriterat, då det förmodligen är det mest effektiva sättet att bekämpa såväl grov organiserad brottslighet som terrorism. För att ska vara väl rustat för morgondagens hotbilder måste fokus också läggas på forskning och utveckling på området. Ett fortsatt informationsutbyte, utvecklande av kunskap på respektive myndighetsområde, expertstöd, utvärderingar, analyser och vetenskaplig forskning är oundgängliga instrument i kampen mot terrorism. Regeringens strategi mot terrorism är omfattande och tydlig. Den har en bred ansats och omfattar alla former av terrorism oavsett bakgrund, syfte och aktörer. Den tar fasta på samarbetet inte bara mellan myndigheter och över nationsgränser utan även mellan myndigheter och det civila samhället. I anledning av detta yrkar jag bifall till utskottets förslag i betänkandet. 26 (V) replik: Det finns mycket som är bra i regeringens strategi mot terrorism. Jag har två frågor. Varför har utskottet valt att direkt säga nej till att analysera de riskfaktorer som har tagits upp ? Det gäller klassklyftor, arbetslöshet, ungdomsarbetslöshet och nedmontering av till exempel ungdomars fritid. Min andra fråga gäller kurirförsändelser. Det finns inte någon kontroll . Tullen kan inte kontrollera dem. Vi vet att det i dessa försändelser kan förekomma mycket smuggling av till exempel cigaretter, narkotika, alkohol och vapen som just finansierar terroristernas verksamhet. Varför har ni sagt nej till att arbeta fram en ny lagstiftning på det området? 27 (M) replik: Först och främst instämmer jag i vad säger. Det är en bra strategi som regeringen har tagit fram på området. ställer en fråga om varför vi inte tar med de riskfaktorer som hon efterlyser i dokumentet. Det beror helt och hållet på att vi har olika ingångsanalyser när det gäller vad i samhället som leder fram till terrorism eller kriminalitet. Regeringen arbetar intensivt med att bekämpa arbetslöshet, med att förbättra bostadssituationen och med att förbättra skolan, som har varit segregerad under lång socialdemokratisk tid. Det innebär att flera elever har lämnat utan att vara behöriga till högre studier. Det här är insatser som gjort att sådant kraftfullt har tillrättalagts, och vi kommer att se konsekvenserna av den politiken . Kritiken ni för fram i respektive budgetskrivelser bygger på en helt annan analys än den regeringen har gjort. Sedan var det en fråga om krav på försändelser. Vi är positiva till alla typer av kontroller som gör att möjligheten att föra in vapen eller vad det kan vara minskas. Arbetet är redan i gång. Det finns en utredning, . Arbetet ligger redan på . Därför finns det inte skäl att säga klart ja till det förslag som för fram. 28 (V) replik: Det är lite märkligt att alliansregeringen säger kort och gott nej. Till och med Säkerhetspolisen har pekat på att polariseringen i samhället kan vara en grogrund och att den analysen måste tas med i en strategi. Ja, det pågår ett arbete om kurirpost. Utredningen lades fram , och finns inget svar på bordet. Det har gått . Ska det ta sju eller ? Hur ska det ta innan det finns ett lagförslag på bordet? 29 (M) replik: När det gäller kurirpost arbetar med den frågan. Det är en komplicerad fråga, och det finns många saker att ta hänsyn till innan man kan lägga fram ett förslag. Det får ta den tid det tar. Jag vill bara säga att alliansregeringen är positivt inställd till att utföra kontroller som innebär att vi försvårar att genomföra brott och genomföra terroristbrott. Vi är väl medvetna om att vi ska se över den delen. När det sedan gäller detta med grogrund för kriminalitet måste man trots allt, , skilja på vad som är grogrund för vardagskriminalitet och vad som är grogrund för terrorism. I det här avseendet diskuterar vi bekämpning av terrorism. Där ser inte vi det säger faktiskt flera oppositionspartier själva att bara det att du har en viss social situation leder till deltagande i terroristverksamhet. Jag vill ändå säga att regeringens politik är tydlig. Fler ska i jobb. Alla jobb är viktiga. Vi arbetar för att fler ska få jobb. Vi arbetar för en skola där eleverna lämnar skolan med tillräckliga betyg och där man skapar sig en god framtid. Det är de prioriteringar som alliansregeringen har valt att göra. 30 (FP): Regeringen har presenterat en reviderad nationell strategi mot terrorism. Även om Säkerhetspolisen bedömer att det inte finns direkta hot mot styrelseskicket och vår demokrati finns det fortfarande en risk för terroristattentat i och mot svenska intressen. De som vill slå till eller har slagit till i terrorsyfte mot har exempelvis hänvisat till svenska konstnärers aktiviteter, exempelvis avbildningen av profeten som rondellhund, men också vårt engagemang och militära deltagande i . Säkerhetspolisen har därför noterat en ökad vilja att stödja eller begå terroristhandlingar hos flera våldsbejakande islamister. Ett mycket viktigt arbete är därför det förebyggande arbete och den handlingsplan mot all typ av våldsbejakande extremism som debatterades . Jag delar inte de rödgröna representanternas åsikt att vi inte har analys och underlag. Handlingsplanen är ett konkret resultat av olika enkätundersökningar och studier, och den heter handlingsplan på grund av att den har utgått från ett visst behov på lokal, regional och nationell nivå. Den innehåller flera konkreta delar information, sociala insatsgrupper lokalt, avhopparverksamhet med mera som direkt syftar till att minska risken för att enskilda personer eller grupper vill begå terroristhandlingar i eller mot svenska intressen. Det som kommer bort lite grann i denna debatt är det lokala politiska arbetet, kommunala politiker, kommuners betydande insatser i förebyggande syfte på kommun- och stadsdelsnivå när det gäller fritidsgård, skola och alla andra samhällsinsatser, som har nämnts. Vi ska inte underskatta hur viktigt det är med goda bostadsförhållanden, delaktighet i samhället, det civila samhällets roll, en bra skola och att man får ett arbete. Misslyckas vi med detta och inte tar utanförskapsproblemen på allvar kommer det alltid att finnas krafter som vill nyttja detta i politiska eller religiösa syften, som vill förmå och uppmuntra unga som känner sig främmande och utanför, exempelvis unga somaliska killar, att resa till , och för att öva och träna med nätverk kopplade till terrornätverk som och . Vår uppgift som förtroendevalda är att verka för ökad tolerans och värnandet av vår demokrati. Därför är det positivt att regeringen tidigare gav Forum för levande historia ett uppdrag att studera attityder bland gymnasieungdomar mot minoriteter. Rapporten presenterades och heter Den mångtydiga intoleransen, och där fick 4 000 ungdomar tala om hur man ser på homosexuella, romer, judar och muslimer. Delar av studien är alarmerande, och det är viktigt att vi tar till oss det. Det arbetet underlättas inte när representanten från går upp och håller ett anförande, kritiserar handlingsplanen och väljer att peka ut och lyfta upp en viss målgrupp. Tvärtom förstärks den intolerans som finns bland många ungdomar i samhället. Ännu märkligare blir det att just som person åker runt och träffar högerextrema partier i . Senast var han till och med på en bal i , för att kanske dansa med högerextrema kolleger. ska inte vara en bas för stöd till terrorismen. Det finns enskilda och organisationer i som finansierar terrorism genom att skicka pengar till och för att visa sympati och stöd för deras kamp. Vår uppgift måste vara att förebygga viljan att stödja den här typen av brott. Satsningen på dialogpoliser i storstäderna och samverkan med de religiösa samfunden är därför viktiga. fick vi en ny lag som gör det straffbart att offentligt uppmana till terrorism, rekrytera, anordna träningsläger och sprida kunskap i terroristsyfte. Problemet med denna lag är att den inte når dem som vi känner till som reser ut till och och övar på dessa träningsläger, utan vi kan bara lagföra brott som begås i . Men det är viktigt att Säkerhetspolisen har kunskap och kännedom om och försöker störa den här typen av aktiviteter. Om våra myndigheter misstänker att en person som befinner sig i med hänsyn till rikets säkerhet befaras begå eller medverka till terroristbrott finns det stöd att utvisa personen enligt lagen om särskild utlänningskontroll. Säkerhetspolisen har det yttersta ansvaret att bekämpa terrorism, och myndigheten har därför fått ökade anslag av alliansregeringen för att stärka skyddet av den centrala statsledningen men också prioritera kontraterrorismarbetet. mot terrorism som leds av Säkerhetspolisen är en viktig funktion för att snabbt koordinera olika myndigheters insatser. Nationellt centrum för terrorhotbedömning, som är en permanent arbetsgrupp under rådet, genomför viktiga strategiska analyser för att uppdatera våra myndigheter kring den hotbild som finns för att vi ska ha en bra beredskap. Vi kan inte förebygga allt ensamma, fru talman. Antiterrorismarbetet kräver samarbete med andra länder, och det finns konkreta fall där vi i samverkan med andra länders underrättelsetjänst har avvärjt terroristhandlingar. Det är positivt att regeringen aviserat, bland annat i denna strategi, ett förslag där Säkerhetspolisen åter ska få beställa signalspaning från , . Detta har inte varit möjligt . Detta är ett viktigt komplement för att förbättra underrättelsearbetet.