prot · GZ0985 · 2012-03-20 00:00:00 — Det första var det jag beskrev i svaret, det vill säga att etableringsreformen till sin konstruktion har en inriktning på jämställdhet. hade vi ett ersättningssystem för den som kom till som var kollektivt. Det vill säga att det ofta inte lönade sig för den kvinna som kom efter en man att delta i etablerings- eller introduktionsinsatser, som det då hette, för då minskades familjens övriga ekonomi. har vi byggt upp ett system som är individuellt utformat. Ska en familj med en kvinna och en man få full etableringsersättning ska både kvinnan och mannen delta i sfi, alltså svenska för invandrare, arbetsmarknadsinsatser och i samhällsorientering. Under den korta tid som har gått sedan reformen har detta visat sig ge resultat. Vi har ett hyggligt jämnt deltagande i etableringsreformen. Sedan behöver vi göra mer. Det var bakgrunden till att vi tillsatte en utredning som skulle titta på vad som hindrar ett arbetsmarknadsinträde för utrikes födda kvinnor. Jag tror, precis som jag sade i svaret, att det finns ett antal förklaringar. En förklaring kan vara att kvinnan ofta kommer senare till än mannen. Sådant kan vara svårt att styra över. En annan förklaring är att det är kvinnan som tar huvudansvar för hem och barn. Så är det i ännu högre grad bland utrikes födda. Finns det då inte en barnomsorgsplats innebär det att det tar innan man börjar på svenska för invandrare och arbetsförberedande insatser. Det ser vi också resultat av. Utredningen har lämnat ett delbetänkande där man har tittat på ett system som jag menar slår särskilt hårt mot utrikes födda kvinnor, och det är föräldrapenningssystemet. Det har visat sig ha en konsekvens för utrikes födda kvinnor som ingen hade tänkt på. Vad är då den konsekvensen? Jo, man har möjlighet att ta ut föräldrapenning fram till dess barnen är . Om man då kommer med en fyra- eller femåring från ett annat land får man också för dem. Det har visat sig att av de mammor med barn som kommer är föräldralediga även med äldre barn och att de inte deltar i svenskundervisning . Man deltar inte i arbetsförberedande insatser. Detta skulle jag vilja gå vidare och se över. Det var inte så det var tänkt att föräldrapenningen skulle fungera. Det är inte bra för kvinnan, som inte kommer in på arbetsmarknaden. Det är inte bra för barnen, som inte kan få en barnomsorgsplats. Ytterligare saker som man kan peka på jag ber att få återkomma om detta är att vi har haft ett ganska könsstereotypt mottagande. Vi har på departementet tittat på hur vi bemöter kvinnor och män i systemet. Vi är ganska könsstereotypa, och det finns mer kvar att göra. 71 (S): Det är intressant att statsrådet tar upp just detta med föräldraskap och föräldrapenning. tänker jag att den samlade borgerliga regeringens interna förhandlingar försvårar inträdet på arbetsmarknaden för kvinnor med utländsk bakgrund. Jag tänker då specifikt på vårdnadsbidraget. Det var lite intressant att integrationsministern pratade om föräldrapenningen. Då blir man väldigt nyfiken. Hur resonerar man då om vårdnadsbidragets effekt för utländska kvinnors deltagande på arbetsmarknaden? överlämnade Expertgruppen för studier i offentlig ekonomi, , rapporten för invandrare en om arbetsmarknadens integrering till . I rapporten föreslås en rad konkreta åtgärder för bättre integration. Rapportförfattarna finner att föräldrapenning med nuvarande utformning kan fungera som en form av socialbidrag under åtskilliga år efter invandringstidpunkten. Det var säkert detta som statsrådet menade. Det kan i sin tur bli en kvinno- och fattigdomsfälla, som medför att barnen inte får tillträde till förskola och att språkförståelse och språkutveckling kanske försenas och så vidare. Vi vet att tillgången till språket i tidig ålder är jätteviktig för att man ska kunna gå igenom skolan och komma ut på arbetsmarknaden med goda språkkunskaper så att man bli anställbar. Just därför blir vårdnadsbidraget så intressant att debattera. Vårdnadsbidraget förstärker ju då problematiken ytterligare. Författarna till rapporten rekommenderar att det ska avskaffas. För min del skulle det vara intressant att höra om integrationsministern också har tänkt i de banorna, alltså att vårdnadsbidraget är en hämsko för kvinnor med utländsk bakgrund och därför borde avskaffas när man nu ändå ser över föräldrapenningens konstruktion. Etableringsreformen är inte så gammal, och den har väl ännu inte verkat fullt ut. Det är därför kanske svårt att dra några generella slutsatser om vad den innebär. Det är bra att det finns en jämn könsfördelning. Men kvinnor med utländsk bakgrund som finns på arbetsmarknaden har ju oftast tunga jobb, deltider, otrygga anställningar och slits ut . Det är också en del av problematiken på arbetsmarknaden för kvinnor med utländsk bakgrund. Det handlar inte bara om att nyanlända kvinnor har svårt att komma in utan också om att de, när de väl kommer in på arbetsmarknaden, kommer in under otrygga former och ofta får väldigt dålig arbetsmiljö. Det finns alltså ett större perspektiv på frågan om utländska kvinnor på svensk arbetsmarknad och deras sysselsättningsgrad än att bara titta på dem som är nyanlända, för det är en problematik i sig. Min fråga om vårdnadsbidragets effekter på arbetsmarknadsinträdet för kvinnor med utländsk bakgrund skulle det vara intressant om statsrådet kunde svara på. 72 Statsrådet (FP): Det är ingen hemlighet att jag som folkpartist inte alltid är jätteförtjust i vårdnadsbidraget som idé och konstruktion. Ur jämställdhetssynpunkt tror jag inte att vi vinner något med vårdnadsbidraget. Jag tycker att vi har en väl utbyggd föräldraförsäkring i vårt land och en väl utbyggd barnomsorg. Dock finns det ett antal kommuner där man får vänta för länge på en barnomsorgsplats. Om jag ska vara lite raljant ska jag säga att det rätt ofta är socialdemokratiskt styrda kommuner, till exempel . Det skapar problem i detta sammanhang. Sedan talar jag för hela regeringen. Det finns inga planer på att avskaffa vårdnadsbidraget. Man kan jämföra föräldraförsäkringen och vårdnadsbidraget utifrån den konkreta frågan vad som skapar problem för utrikes födda kvinnor. Då kan man se att vårdnadsbidraget i högre grad tas ut av utrikes födda kvinnor. av de sökande har utländsk bakgrund. Det är en överrepresentation, även om det inte är någon jätteöverrepresentation. föreslår visserligen att man ska avskaffa vårdnadsbidraget, men man bör först titta på om det är ett jätteproblem och om man verkligen står utanför arbetsmarknaden på grund av vårdnadsbidraget eller om det snarare är så att dessa väljer att söka vårdnadsbidrag därför att de inte kommer in på arbetsmarknaden över huvud taget. När det gäller föräldrapenningen skulle jag vilja ställa frågan till . Socialdemokraterna har ju varit väldigt kritiska till att göra den här typen av förändringar. Vi har tittat på vilka effekter föräldrapenningen får. Man har gjort en enkät som visar att den kvinna som kommer med ett fyraårigt barn det är mamma som tar huvudansvaret och går till sin kommun och begär försörjningsstöd eller etableringsersättning som hon deltar i svenska för invandrare i en stor andel av kommunerna blir rekommenderad att avbryta svenskstudierna för att vara föräldraledig på heltid. Som jag nämnde är av de mammor som kommer föräldralediga i så hög grad att de inte kan delta i svenskundervisning för invandrare eller i arbetsförberedande insatser. Är detta då ett jätteproblem? Ja, det är ett stort problem eftersom vi vet att all integrationsforskning pekar på att i är helt avgörande. Som framhåller är det också ett problem för barnen. Ett fyra- eller femårigt barn hamnar efter om hon eller han inte går i förskolan det gäller allt från språkutveckling till social utveckling. Kvinnan blir i den här situationen utan nätverk. Det var ingen som tänkte på att detta blir en konsekvens av att man kan ta ut föräldrapenning upp till och att man får även om barnet är fött i ett annat land, oavsett föräldrarnas etniska bakgrund. Om vi ska ha samma regler för den som är svenskfödd, föder barn utomlands och sedan kommer till borde vi hitta ett sätt att begränsa detta, för det stänger kvinnor ute. Det vore intressant att höra vad Socialdemokraterna säger om det. har ni i hög grad varit avvisande till den typen av förändringar. Det är precis som säger när det gäller etableringsreformen. Det är för tidigt att dra definitiva slutsatser. Det vi däremot kan se är att det tydliga jämställdhetsperspektiv vi har haft i etableringsreformen gör att vi har ett ganska jämnt deltagande i tidiga insatser för nyanlända, och det är nog så viktigt. När det gäller diskussionen om arbetsmarknaden i stort är den stora utmaningen för mig att få ett ökat arbetskraftsdeltagande. Vi kan i olika sammanhang diskutera hur tunga och tuffa jobb är, men den stora utmaningen när det gäller utrikes födda i allmänhet och utrikes födda kvinnor i synnerhet är att de ska få ett jobb som gör att de kommer in i trygghetssystemen. Bakom siffrorna döljer sig att många är fast i ett socialbidragsberoende som i sig begränsar människors frihet. Många utrikes födda och i synnerhet utrikes födda kvinnor har aldrig fått möjligheten till a-kassa eller sjukförsäkring och den trygghet det innebär. 73 (S): Det blir intressant att se vad utredaren kommer fram till när det gäller kvinnor som så att säga kommer . Det har ju diskuterats varför man inte tog ett samlat grepp när det gäller etableringsreformen om man visste att den stora andelen kvinnor kommer senare, som anhöriginvandrare. Det kan inte ha varit någon ny kunskap, utan det borde man ha tänkt på när man införde reformen. Att kommuner rekommenderar föräldrar och framför allt mödrar att vara föräldralediga i stället för att gå på sfi kan ingen tycka är speciellt klokt. Konstaterar vi dessutom att språk, språkutveckling och kunskap i det svenska språket gör att man kommer in på arbetsmarknaden kan ingen tycka att det är vettigt att det finns kommuner i som säger att det är bättre att vara föräldraledig än att lära sig svenska språket. Det handlar om attityder, och de frågorna måste man också jobba med. Jobb och full sysselsättning är jätteviktiga frågor för Socialdemokraterna, och vi jobbar hårt med dem. Vi är bekymrade över att sysselsättningsgraden sjunker i rent generellt. Tittar man på sysselsättningsgraden för kvinnor med utländsk bakgrund är den förfärande låg. Här finns en potential. Dessa kvinnor skulle kunna utföra många arbetade timmar, vilket vore bra för den generella välfärden. Jag blir bekymrad när statsrådet nästan säger att arbetsmiljöfrågorna och hur man har det på jobbet är sekundärt. Det är det inte. Kvinnor med utländsk bakgrund har de otryggaste formerna av anställning. De är deltidsanställda, visstidsanställda och går på timmar. Det finns dessutom statistik och forskning som visar att de utför hårt arbete under dåliga arbetsmiljöformer. Det finns alltså att göra. 74 Statsrådet (FP): Jag tar som sagt gärna en diskussion om arbetsmiljö och trygg och otrygg anställning i ett annat sammanhang. Den här interpellationsdebatten handlar om inträdet på arbetsmarknaden. För mig och regeringen är huvudutmaningen de som står utanför. Vi kan och ska diskutera anställning och arbetsmiljö i ett antal sammanhang, men ser man på utrikes födda kvinnor generellt är huvudproblemet att det är för få som har ett jobb att gå till och en egen lön att leva på. Jag är övertygad om att interpellanten delar engagemanget och att grunden för allt jämställdhetsarbete i har varit den egna lönen att leva på som ger kvinnor och män individuell makt. tar upp frågan om attityder. Det finns en hel del attityder. Ska jag raljera lite tror jag att myndigheter, kommuner och andra ibland har haft inställningen att om bara mannen kommer i jobb har vi nått någonstans. I den utredning vi har tillsatt om utrikes födda kvinnors arbetskraftsdeltagande har vi tittat på och funnit ganska könsstereotypa attityder i mötet med utrikes födda. Generellt har vi haft ganska stereotypa attityder när vi möter utrikes födda avseende vad de kan och vad de har med sig. Vi har ibland behandlat människor som kommit hit som ett blankt papper. Här måste vi ändra fokus och se vad de kan bidra med. Det är grundidén med den etableringsreform vi har genomfört. frågade varför det inte är fler som omfattas av etableringsreformen, till exempel om man är anhöriginvandrare och gifter sig med någon som lever i efter att den personen har kommit. Detta har utredningen i uppdrag att titta på, för bland de anhöriginvandrade kvinnorna finns det rätt många kvinnor som har ungefär samma utmaningar som den som kommit tidigare som flyktinginvandrare. Jag utesluter inte att vi kommer att bredda den gruppen. Tack för debatten! Överläggningen var härmed avslutad. 16 § Svar på interpellation 2011/12:231 om utökat elcertifikatssystem 75 Statsrådet (C): har frågat mig om jag kommer att verka för att höja nivån på elcertifikatssystemet för att främja en ytterligare utbyggnad av vindkraften. Jag skulle vilja börja med att understryka att utvecklingen av den förnybara energin är en viktig del i regeringens energipolitik. Den förnybara elproduktionen ska byggas ut för att i allt högre grad ersätta den fossila energin, stärka försörjningstryggheten och även minska beroendet av kärnkraft och vattenkraft. Precis som skriver i interpellationen har bland annat vindkraften utvecklats kraftigt , och det är glädjande att därmed se att regeringens politik ger resultat. lade regeringen fram propositionen Höjt mål och vidareutveckling av elcertifikatssystemet (prop. 2009/10:133) med bland annat förslag på ambitionshöjning och förlängning av systemet. biföll regeringens proposition, och den nya lagen trädde i kraft . lade regeringen fram propositionen En ny lag om elcertifikat enklare regler och en gemensam elcertifikatsmarknad (prop. 2010/11:155). I propositionen föreslogs bland annat att ett avtal mellan och om en gemensam marknad för elcertifikat skulle godkännas av . Avtalet innebär inget annat mål för förnybar elproduktion i än det som antog , det vill säga ny förnybar elproduktion till 2020, och inte heller någon ändring i den svenska kvotkurvan eller i tilldelningsregler. biföll regeringens proposition, och avtalet mellan och om en gemensam marknad för elcertifikat trädde i kraft , som den nya lagen om elcertifikat. Regeringen angav i propositionen En sammanhållen klimat- och energipolitik Energi (prop. 2008/09:163) att inriktningen för perioden är en fortsatt successiv ökning av den förnybara elproduktionen. Det är av stor vikt att ha långsiktiga spelregler för investerare, och regler bör inte ändras för ofta. I avtalet mellan och om en gemensam marknad för elcertifikat aviseras att nästa kontrollstation för elcertifikatssystemet ska ske senast vid utgången av 2015 och därefter . 76 (V): Jag tackar statsrådet för svaret på min interpellation. Visst är det en fantastisk utveckling vi har haft i när det gäller den förnybara energin fram till . Vindkraften spelar en viktig roll i den snabba utveckling som har varit. Den hjälper inte bara till att hålla nere elpriserna. Vi har också fått en bättre elmarknad, och framför allt trängs den fossila energin bort. Det är därför glädjande att se att enligt Svensk Vindenergis prognos kommer vindkraften att fortsätta öka med ända upp till . säger att det blir 2013 och 2020 med nuvarande nivå i elcertifikatssystemet. Det intressanta är att det finns begränsningar i elcertifikatssystemet. Svensk Vindenergi bedömer att vi når . Det är utifrån deras bedömning av vad som är bestämda verk och beslutade projekt. Det finns alltså en begränsning i elcertifikatssystemet, vilket jag har tagit upp i interpellationen. Jag är medveten om att regeringen har satt nivån till , men det finns betydligt större utvecklingspotential när det gäller vindkraften än dessa som hela systemet omfattar. Det finns anledning att se över det. I svaret på interpellationen hänvisar statsrådet till kontrollstationer. Statsrådet skriver att det ska ske senast vid utgången av 2015. Jag tolkar det som att det finns möjlighet att redan tidigare tar initiativ till att se över detta och eventuellt ändra nivåerna eller kvoterna i elcertifikatssystemet om det visar sig att det inte fungerar som det ska. Det är en möjlighet som statsrådet har. En del i svaret gör mig lite konfunderad. Statsrådet skriver: Den förnybara elproduktionen ska byggas ut för att i allt högre grad ersätta den fossila energin. Det håller jag med om; det är jättebra. Det ska stärka försörjningstryggheten, vilket jag också tycker. Men sedan står det så här: Den ska även minska beroendet av kärnkraften och vattenkraften. Jag blir förvånad. Hur ska det gå till när det gäller vattenkraften? Vattenkraften fungerar ju som reglerkraft som det är oerhört viktigt att vi håller uppe. Som det ser ut nu med de nya vattendomarna kommer utbytet av vattenkraft att minska. Vi får problem om vi ska bygga ut den förnybara vindkraften framför allt. Vi ska väl inte satsa på förnybar energi för att hålla tillbaka vattenkraften? När det gäller kärnkraften blir det enligt mitt sätt att se helt fel. Regeringens politik har inneburit ett ökat beroende av kärnkraft när vi graderar upp kärnkraften. Om det här ska vara trovärdigt skulle vi bygga ut den förnybara energin kraftigt. Då kan vi minska beroendet av kärnkraft. 77 Statsrådet (C): Regeringen har högt ställda mål och visioner för den svenska energi- och klimatomställningen. Att ställa om energiproduktionen till långsiktigt hållbara alternativ är naturligtvis en del i det arbetet och en förutsättning för det. Den höjning till till 2020 som vi genomförde i elcertifikatssystemet när vi ingick energiöverenskommelsen var en kraftfull förstärkning av systemet. Andra åtgärder är planeringsstöd, stöd till marknadsintroduktion för vindkraft och förlängt stöd till Nätverket för vindbruk. Det har sammantaget bidragit till den rekordartade tillväxt som vi ser och som beskriver. Som interpellanten skriver i frågan och säger här i debatten bidrar vindkraften, tvärtemot vad en del påstår, till att hålla nere priset på el. Det gäller inte bara vindkraftsel utan all el. På det sättet ökar konkurrensen på elmarknaden. Det är ett viktigt bidrag inte bara för att ställa om i mer hållbar riktning utan också för att se till att konsumenterna kan få bättre kontroll över sina elräkningar. Vindkraften har blivit en allt viktigare del av det tredje förnybara benet i energipolitiken och är det energislag som växer allra snabbast i . I energi- och klimatpropositionen 2009 angav regeringen att inriktningen för perioden , det vill säga efter den period som elcertifikatssystemet gäller, är en fortsatt successiv ökning av den förnybara elproduktionen. Det är en förutsättning för att vi ska nå de långsiktiga mål som vi har slagit fast, inte minst målet om att 2050 inte ska ha några nettoutsläpp av växthusgaser över huvud taget. Det är en inriktning som är väl känd av branschen. För att den ambitionshöjningen ska kunna ske på rätt sätt, med rätt utgångspunkt, utifrån energibalansen och kostnaderna för energislagen och de förutsättningar de har och utifrån hur behoven har utvecklats är det viktigt att vi håller oss till den kontrollstation som regeringen har aviserat och har för avsikt att genomföra 2015. Att föregripa den kontrollstationen och redan nu ändra i systemet skulle inte ge de långsiktiga och välgrundade beslut som den förnybara energin behöver. 78 (V): Vi ska inte debattera det som vi är överens om, det vill säga nyttan med vindkraft. Vi ska debattera det vi inte är överens om, nämligen nivåerna i systemen. Inte bara jag utan även folk inom branschen säger att nivåerna, som de är satta , kommer att hindra en fortsatt utveckling av vindkraft. De kommer att slå i taket 20132014. Därefter finns det inte mer utrymme. Det är vad visar när man säger att det blir . Svensk Vindenergi säger att vi når det taket . Vi måste ta det på allvar. Vi har betydligt större potential när det gäller vindkraft, både till lands och till havs, än vad systemet förespråkar. Jag tolkar också avtalet som att det finns möjlighet för regeringen att ta initiativ att tillsammans med diskutera förändringar eller höjningar av elcertifikatssystem om det visar sig behövas. Om det visar sig att detta slår i taket redan 20132014, är då statsrådet beredd att tillsammans med föra en diskussion om att förändra systemet? Det är en konkret fråga. Jag fick inte svar på frågan om kärnkraften. Vi ökar beroendet av kärnkraft, vilket är vad det innebär när vi graderar upp den. I svaret säger statsrådet att vi ska satsa på den förnybara energin för att tränga undan kärnkraften. Det tycker jag är bra, men politiken är ju precis tvärtom. När vi inte tillvaratar den potential som finns kommer vi inte att kunna motverka en ökning och utbyggnad av kärnkraften. Jag förstår inte svaret när det gäller vattenkraft. Ska vi minska befintlig vattenkraft som den är utbyggd när vi vet att vattendomar som Kammarkollegiet fastslår gör att det är problem med befintlig vattenkraft och att utbytet kommer att minska? 79 Statsrådet (C): När det gäller målnivåer och ambitionsnivåer i elcertifikatssystemet är det viktigt att tydliggöra att elcertifikatssystemet syftar till att stimulera utvecklingen av och investeringar i den mest lönsamma förnybara elproduktionen. När systemet sattes i sjön såg vi inledningsvis ganska stora investeringar i biobränslebaserad kraftvärme eftersom det var det ekonomiskt mest lönsamma . ser vi hur vindkraften leder till stora investeringar i . Jag är övertygad om att när vi nu har öppnat den gemensamma marknaden med kommer vi att få se att det blir mer investeringar i vattenkraft på den norska sidan eftersom det är mer lönsamt där medan det blir mer investeringar i vindkraft i . I energiöverenskommelsen finns det skrivningar om att vi ska minska beroendet av den storskaliga vattenkraften och kärnkraften. Det är mot bakgrund av att vi har sett hur sårbart är när vi i så stor utsträckning är beroende av storskalig kärnkraft som vi vet inte alltid fungerar och levererar när behoven är som störst. Storskalig vattenkraft innebär att om vi har brist på vatten i vattenmagasinen leder det till att svensk industri har svårt att lita på leveranssäkerheten. Så har det inte varit den här vintern då vi har haft mycket vatten, men var vi i en sådan situation. Det är just för att säkra en försörjningstrygghet som regeringen pekar ut att det är strategiskt viktigt att bygga ut det tredje benet. Så länge man håller sig till det som jag tror att vi har bred politisk enighet om i riksdag det finns inte något starkt tryck för att bygga ut någon av de orörda älvarna är det svårt att öka utkomsten från den storskaliga vattenkraften. Däremot finns det möjlighet att bygga ut den biobaserade kraftvärmen. Det finns möjlighet att bygga ut vindkraft, solel, vågkraft och småskalig vattenkraft. Vi ser nu hur balansen i elsystemet håller på att förändras. har vi ett elsystem där av den el som vi producerar kommer från den storskaliga vattenkraften. kommer från kärnkraften, vilket gör att vi är mindre beroende av den , och en växande andel småskalig och förnybar el utgör . Sammantaget kan man se att den absoluta majoriteten el i det svenska elsystemet kommer från förnybar energi i runda slängar vilket är mycket positivt. Men om denna investeringsvilja ska fortsätta och om marknadsaktörerna ska kunna göra sina investeringar utifrån förutsägbara spelregler kan inte vi från politikens sida från till ett annat gå in och förändra dem. Därför är det otroligt viktigt att vi nu låter elcertifikatssystemet verka, därför att det verkar mycket bra, och sedan återkomma vid kontrollstationen 2015 och göra bedömningar. Finns det behov av att då höja ambitionsnivåerna? Hur ska vi gå vidare efter 2020? Är det med detta system, eller är det på något annat sätt? Men att nu gå in och förändra spelreglerna skulle inte gagna investeringarna och utbyggnaden av den förnybara energin. 80 (V):