prot · GZ09128 · 2012-06-12 00:00:00 — Med facit i hand kan vi konstatera att som Alliansen styrt har antalet hushåll med ekonomiskt bistånd, det vill säga socialbidrag, ökat markant. är det, fru talman, 247 000 hushåll i som behöver hjälp för att klara försörjningen. Unga vuxna med låg utbildning är klart överrepresenterade. 10 miljarder fick kommunerna betala för de här bidragen, och kostnaderna har ökat år i såväl låg- som högkonjunktur. ökade kostnaderna i hälften av landets kommuner, till exempel i , och , trots att tillväxten i landet slog nya rekord. Rimligen borde hög tillväxt ge avtryck i form av minskade kostnader för ekonomiskt bistånd i kommunernas budget, men så är icke fallet i det alliansstyrda . Vad beror det då på? Det stora strukturella problem som statsrådet och hans regering inte klarar av att hantera är den höga arbetslösheten, som får direkt effekt på socialbidragskostnaderna. Det finns ett tydligt samband mellan hög arbetslöshet och ökat behov av försörjningsstöd. Var fjärde biståndstagare uppger arbetslöshet som försörjningshinder. Det kanske mest alarmerande, fru talman, är att den siffran är ännu högre bland unga i åldern , där mer än hälften av dem som uppbär socialbidrag gör det på grund av arbetslöshet. Detta är skrämmande statistik och ännu ett bevis för att regeringens löfte om förstärkt arbetslinje har fallerat. och hans regering har ägnat mycket tid och energi åt att försämra a-kassan och sjukförsäkringen, fast övertygade om att det skulle minska både arbetslösheten och statens utgifter. Någon lägre arbetslöshet har det inte blivit, däremot lägre utgifter för staten. Men, fru talman, kostnaderna har i stället oförskyllt vältrats över på kommunerna. Ansvaret för försörjningsstödet ligger på kommunerna, till skillnad från arbetsmarknadspolitiken och trygghetssystemen, som är statens ansvar. Det är den kommunala budgeten som drabbas när antalet arbetslösa och utförsäkrade biståndstagare ökar. 10 miljarder betalade kommunerna ut i socialbidrag , och de kostnaderna ska konkurrera med satsningar på till exempel förskolan, och äldreomsorgen. Slutsatsen blir att regeringens så kallade förstärkta arbetslinje i praktiken blivit en förstärkt bidragslinje. Frågan kvarstår: Vad tänker och hans regering vidta för åtgärder för att minska det ökade behovet av ekonomiskt bistånd? 51 (FP): Detta är delvis en ideologisk debatt, menar jag. Regeringen driver nämligen, som påpekade, en mycket medveten politik för att öka sysselsättningen och minska arbetslösheten och på så sätt få tillväxt. Det gäller även tillväxt i skattebaserna, så att man från kommunernas och de enskildas sida kan klara sig genom att stå på egna ben. Socialdemokraternas och ingång i detta är en annan, nämligen att fokus ligger på utgifterna. Det är kommunernas utgifter för socialbidragen och utgifterna för olika bidragssystem. Jag menar att man om man ska komma till rätta med dessa problem måste börja i rätt ände, nämligen att ställa sig frågan: Varifrån kommer pengarna? Varifrån kommer pengarna för att hjälpa till med olika typer av välfärdssystem? Eller, inte hjälpa till det finns olika typer av välfärdssystem, och de är bra. De ska finnas. För blir frågan om företagande och expansion av ekonomin en andrahandsfråga. Trots det hon återkom till då och då blir ingången när man startar med bidrag och aldrig nämner ordet företag ändå det gamla vanliga från Socialdemokraternas sida. Jag ska inte låta nedlåtande, men jag kan inte undvika att notera att det när Socialdemokraterna är i opposition alltid är fråga om bidrag, utbetalningar och utgifter som står i fokus. När man sedan är i regeringsställning blir det också ett större intresse för skattebaserna och deras utveckling. Det som är slående, fru talman, är att Socialdemokraterna kritiserar regeringen och för jobbskatteavdragen. Då kan man konstatera att de tillsammans med andra åtgärder har gett kanske 160 000 ökad sysselsättning. har Socialdemokraterna accepterat jobbskatteavdragen, utom det sista. Jag förstår det, för det är svårt att gå till val på att man vill avskaffa jobbskatteavdrag som har blivit en del av människors vardag. Man har varit emot RUT-avdrag, och man är för en skatt på lastbilar som skulle minska sysselsättningen och skapa problem för företag i glesbygden. Regeringen har också infört nystartsjobb och instegsjobb, och man har halverat socialavgifterna för unga . Om detta skulle ändras på det sätt Socialdemokraterna vill skulle färre unga ha jobb, och då skulle bidragen till dem som blir arbetslösa rimligen öka. Man kan kritisera restaurangmomsen och det har gjorts men det är ändå en sänkning av momsen för en bransch som anställer många unga. Det kanske är 3 0004 000 som får jobb, och prissänkningen har blivit sedan den infördes. Det finns alltså en expansiv effekt. Det som också är frånvarande i kritik av regeringen är krismedvetenheten. har gått igenom en väldigt allvarlig kris ja, det är inte bara utan även . är vi inne i nästa fas av krisen, nämligen en skuldkris som framför allt drabbar de europeiska länderna. Det är i framställning helt frånvarande att är ett väldigt utrikesberoende land, att konjunkturen går upp och ned och att det har varit väldigt problematiskt av denna regerings tid. 52 (S): Det hade varit intressant att få ett konkret svar från ministern; vi kanske får det . inlägg var en massa svammel om sådant som inte hör till interpellationen. Interpellationen handlar om att vi ser ett ökat socialbidragsberoende i kommunerna därför att människor inte har något annat att försörja sig på. Det är ett faktum att det har ökat, . Det är intressant för oppositionen att få reda på vad regeringen tänker göra åt detta, eftersom den förda arbetsmarknadspolitiken inte har gett de jobb som man hade önskat. Det är fortfarande väldigt många som är arbetslösa. Det är många som är utförsäkrade från sjukförsäkringssystemet som inte har något annat att försörja sig med, och vi har en arbetslöshetsförsäkring som inte fungerar. Man får i stället gå till kommunen för att få försörjningsstöd för att överleva. Det vore intressant att få svar på frågan vad regeringen tänker göra åt detta. Jag tror inte att ministern heller tycker att det är trevligt att socialbidragskostnaderna ökar ute i kommunerna, och det vore intressant att få höra ett svar på den konkreta frågan och inte lyssna på en massa annat bubbel i denna interpellationsdebatt. 53 Statsrådet (M): Jag tackar så mycket för frågan från . Jag delar förstås den oro för problemen i kommunernas ekonomi som har. Ett problem som är grundläggande är att det är många ungdomar som är utan arbete. Huvudskälet till att det ser ut på det viset är att ingångslönerna är höga. De är höga i den meningen att produktiviteten hos dessa ungdomar inte når upp till den lön man får. Sedan ökar produktiviteten; när man är mitt i livet är produktiviteten oftast högre än vad lönen är, och sedan går det ned lite i slutskedet av livet. Detta fenomen uppträder i och med att vi tycker att det är bra att arbetsmarknadens parter tar hand om lönebildningen. Det är en stor fördel för jämfört med många andra länder, och så ska vi fortsätta att ha det. Ett sätt att försöka komma till rätta med detta är att tillsammans med arbetsmarknadens parter försöka hitta nya former för lönebildningen för när man äntrar vägen in på arbetsmarknaden. Här för regeringen samtal med arbetsmarknadens parter för att hitta kanske lite oortodoxa lösningar. Det finns bra exempel på detta under krisen lyckades Metall ordna ett avtal som innebar lönesänkningar och även arbetstidssänkningar för sin personal, vilket förmodligen räddade ett stort antal tusen jobb i krisen. Det handlar alltså om att göra det mer lönsamt att arbeta jämfört med att inte arbeta och att arbeta tillsammans med arbetsmarknadens parter för att göra det enklare för ungdomar att komma in på arbetsmarknaderna. Dessutom handlar det naturligtvis om att sänka arbetsgivaravgifterna för unga, vilket regeringen har gjort, och även, som sade, sänka krogmomsen. Denna bransch är ofta inträdesporten till arbetsmarknaden för unga. Om detta har givit resultat eller inte tycker jag är svårt att säga. Vi vet inte vad det hade blivit om vi inte hade gjort detta. Man kan titta på siffrorna och säga att det inte har hänt så mycket. Nja, det kanske är så, men det kanske hade hänt mycket värre saker om det inte hade gjorts. Tycker man illa om någonting som till exempel får miljöeffekter, som bensin eller så, lägger man på straffavgifter på detta. Tanken med det är att minska efterfrågan på bensin, eller på cigarretter eller alkohol. Att givet dagens nivå införa en chockskatt på att anställa ungdomar hur kan man då tro att man ska öka efterfrågan på ungdomar? Det är för mig obegripligt. Det skulle vara intressant för mig att få veta, tycker jag, och inte bara för mig. Förutom detta tycker jag att det är viktigt att man kallar en spade för en spade. Ett sätt för den dåvarande regeringen att minska arbetslösheten var att förtidspensionera människor. Det är det vi nu kallar sjuk- och aktivitetsersättning. Det var som mest uppe i 550 000 människor, vilket är betydligt av arbetskraften. Inte sällan var det ungdomar strax som fick veta: Du är inte välkommen på arbetsmarknaden under hela ditt liv. Som mest förtidspensionerades under Socialdemokraternas tid 140 svenskar per dag. Detta är en skam för . Den siffran är halverad, och vi har kommit ned till 400 000 i stocken. Den ska ned ytterligare. 54 (S): Oavsett vad försöker hävda från talarstolen är det så att det ekonomiska biståndet, det vi kallar socialbidrag, har ökat oberoende av konjunktur. Vi kan gå tillbaka ända till 2007. Därifrån och ser vi en ökning. Det har varit när det var krisår 20082009, men också när vi peakade tillväxten 2010 och 2011. Det innebär att det är ett strukturellt problem. Det strukturella problemet tycker jag att försöker svära sig lite fri från, åtminstone undvika att prata om det alltför mycket. Faktum kvarstår, det här behovet har ökat som alliansregeringen har styrt . Det är kommunerna som uppenbarligen får betala för regeringens havererade jobbpolitik. Dessvärre ser det ut att hålla i sig. I mitt hemlän, , har det ekonomiska biståndet ökat bara . , februari, mars, april en ökning på . I är ökningen . Man kan titta på enskilda kommuner i , fru talman. Då ser vi att ökningen under de här få månaderna är i , i och i . Vad tänker regeringen göra? Vilka åtgärder tänker statsrådet vidta? berättar i alla fall att sänkta löner är ungefär vad han har tänkt sig, sänkta ungdomslöner i kombination med sänkt arbetsgivaravgift. Hur framgångsrik och lyckosam åtgärden med sänkta arbetsgivaravgifter för alla har varit har vi ju sett. Hur många jobb har det skapat, ? Ungdomsarbetslösheten ökar för varje gång ni vidtar en åtgärd. Det här har till och med era expertråd dömt ut för länge sedan. Men är det sänkta ungdomslöner som gäller för . Det är intressant. Vad skulle regeringen kunna göra? Vi socialdemokrater har faktiskt lagt fram ett skarpt förslag om ett utbildningskontrakt för alla arbetslösa under som saknar gymnasiekompetens. Det visar sig nämligen att har man åtminstone en gymnasieexamen är det lättare att få jobb och slippa att gå till soc, som vi säger , och slippa få det ekonomiska biståndet. Det är ett skarpt förslag som vi hoppas att regeringen bejakar. Åtminstone har ni all anledning att göra det. Meningen med utbildningskontraktet är att man kan kombinera praktik och jobb. All forskning på området visar att det är förstärkta förmedlingsinsatser, mer utbildning och mer praktik som skapar större möjligheter för folk att gå från bidrag till arbete. återstår det att se om regeringen och kommer att bejaka det här. De unga vuxna är ju överrepresenterade bland biståndsmottagarna, fru talman. Då duger det inte med tom retorik om förstärkt arbetslinje. Då måste mer seriösa förslag presenteras om hur man går från bidrag till arbete. Arbetslösheten ökar, , och bidragsberoendet likaså. Dessutom vet vi att 50 000 personer har fått ekonomiskt bistånd . Alltså: Socialbidragen är den enda försörjningen för många, och de personerna blir allt fler. är det för statsrådet och regeringen att göra någonting åt bidragsberoendet, här och . 55 (FP): Jag tog med stort intresse del av förslaget om ett utbildningskontrakt. Jag ska inte kritisera det här och . Jag vill snarare vara lite konciliant och ta fasta på det som är grundtanken, nämligen att man ska binda ihop arbetsliv och skola på ett bättre sätt. Jag tror att det är helt rätt. Därför har också regeringen infört lärlingsutbildning, praktikplatser, instegsjobb, nystartsjobb och så vidare som är olika typer av rabatter till arbetsgivare för att anställa någon i sitt företag som annars inte hade fått jobb, någon som är ung och som behöver träna på att gå till ett jobb och sköta ett jobb. Kan vi samarbeta på linjen att binda ihop utbildning och arbetsliv, så mycket bättre! Men jag tror också, som en liten förklaring, att det är viktigt att skilja på unga och unga. När man tittar på unga och bara konstaterar att arbetslösheten bland dem ligger på en viss nivå det finns lite olika definitioner måste man också titta bakom siffrorna för att specialdestinera de åtgärder som man vill vidta så att man får in dem till just den grupp som har det svårast. Ett växande problem som har tillkommit jag vill bara nämna det, det har inte så mycket med kommunernas socialbidrag att göra är att gruppen unga invandrare har förändrats. var det personer som kom från länder där de hade någorlunda utbildning. är det personer som kan komma till från eller . De har ingen utbildning alls. Då är naturligtvis möjligheten att stoppa in dem i arbetslivet och få bort dem från bidragsberoende betydligt svårare än det var tidigare. 56 (S): Det var ett ganska tunt svar från ansvarig minister när det gäller vad man ska göra åt den här problematiken. Mest var det frågor tillbaka till oppositionen om vad vi skulle föreslå. är det väl på det sättet att det är regeringen som är ansvarig för den förda politiken och vad man ska göra. Till viss del är det vi som ställer frågor. Det är inget nytt, kommunministern, att regeringen kritiserade den förda politiken . Det var ju massarbetslöshet som rådde 2006. Det var det ni diskuterade hela valrörelsen. är arbetslösheten ännu större. kallas det inte massarbetslöshet längre. skylls det på att det är lite olika grupper som kommer hit med sämre bakgrund och att det är det som är problemet. Det finns det väl en hel del myter omkring också. Det finns en del som påstår att det inte är någon stor förändring i de grupperna. Det är inget skäl i sig. Jag skulle se fram emot tydligare svar, eller är det så tomt från regeringens sida? Man vet inte vad man ska göra åt det här utan socialbidragskostnaderna får fortsätta att skena. Tycker inte kommunministern att det är ett problem att inte arbetslöshetsförsäkringen fungerar? Många får inte ersättning därför att de inte passar in i regelverket. Väldigt många är inte med i försäkringen därför att de tycker att den är för dyr och för dålig. Är inte detta ett problem? Är det inte ett problem att många blir utförsäkrade från sjukförsäkringen och inte får något jobb när de ska prövas mot arbetsmarknaden, som naturligtvis inte vill ha den som har en diagnos av något slag, och när de prövas kommer de inte ut? Är inte detta ett problem som också ligger till grund för det som har varit? Sedan vill jag bara slå ett slag för utbildning. Vi ser ju att bland de ungdomar som inte har gymnasieutbildning är arbetslösheten till och med så hög som . Det är klart att kan man klara en utbildning till ungdomar minskar man också risken för arbetslöshet väldigt mycket. Det måste vara en god insats. Varför gör inte regeringen mer på den sidan för att åstadkomma förbättringar för dem som är allra svårast arbetslösa? 57 (M): har det inte lätt i sin roll som oppositionsföreträdare. Det skulle ha kunnat vara mycket goda förutsättningar för detta i det läge vi befinner oss i, med en skuldkris som härjar runt omkring oss. Det skulle ha kunnat vara så att hade stått här och gett regeringen skulden för en arbetslöshet på , en statsskuld på av bnp och stora underskott i statens finanser. Men så är det inte i vårt land. Vi har statsfinanser i balans, en låg statsskuld och fler som arbetar nu efter krisen än det var 2006 200 000 fler människor. Det här är relevant, fru talman. Även om har en annan uppfattning är det här relevant. Man måste sätta saker i ett sammanhang och man måste ha perspektiv på sina ståndpunkter. Utanförskapet har minskat. 150 000 färre förtidspensioneras mitt i krisen än före. 200 000 fler människor är i arbete under rådande skuldkris än det var 2006, före krisen. Totalt sett större skatteintäkter, faktiskt mer skatteintäkter på arbete än 2006 är det . Det är en situation som skiljer sig helt och hållet från de allra flesta länder runt omkring oss. Det tar jag som intäkt för att regeringens arbetslinje fungerar mycket bra, till och med i den värsta skuldkris vi har sett . Regeringens arbetslinje står mot Socialdemokraternas återställare. Det är viktigt att ha det med sig när man lyssnar på , för man måste ha lite perspektiv på det hon säger. Fler arbetslösa är i arbetsmarknadsåtgärder nu än 2006. Mer än dubbelt så många är i utbildningsprogram nu än 2006. Det är viktigt att ha det med sig. Kammaren beslutade på förslag av förste vice talmannen att ajournera förhandlingarna till . 14 § (forts.) Svar på interpellation 2011/12:416 om ökat behov av ekonomiskt bistånd i 58 (S): Skälet till att jag går in i debatten är att en representant för Alliansen, , på sitt självgoda sätt sade: Vi har fixat 200 000 nya jobb. Men det är ju 357 000 människor som står utan jobb. Vi socialdemokrater skulle kunna säga att vi under våra regeringsperioder har ordnat miljontals jobb. Det hjälper ju inte om många människor står utanför arbetsmarknaden. Det hjälpte inte 2006 när vi förlorade valet för att vi inte tog jobbfrågan på allvar. Jag känner ungefär likadant som jag gjorde då, nämligen en stor oro. Vart är jobbfrågan på väg? Om det i svaret hade stått att alliansregeringen tar frågan på mycket stort allvar och kommer att återkomma med ytterligare åtgärder senare hade jag inte varit fullt lika orolig. har man anledning att vara orolig. Något som gör oss som har varit kommunalpolitiskt aktiva oroliga är när det ekonomiska biståndet ökar. När antalet långtidsarbetslösa ökar vet man att det ekonomiska biståndet ökar. Det har ni inte kunnat svara på. Ni säger att det ska finnas bättre drivkrafter i socialförsäkringen och när det gäller skattesystemet. Vi har inte sett de resultaten. Ni står här och är självgoda. Ni har inte svaret på de frågor som alla arbetslösa har rätt att ställa. 59 Statsrådet (M): Jobbpolitiken, som den här interpellationen har kommit att utvecklas till att handla om, vilar på flera ben. Ett är att göra det mer lönsamt att arbeta. Ett annat är att göra det ännu billigare att anställa unga. Ett tredje ben är att göra det ännu billigare att anställa långtidsarbetslösa. är subventionselementet så högt att det kostar för en arbetsgivare att anställa en som är långtidsarbetslös. Ett fjärde ben är att göra det billigare för arbetsgivare att anställa ungdomar i restaurangmiljö eftersom det oftast är inkörsporten till arbete för unga. Ett femte ben är att se om det går att komma överens med de avtalande parterna på arbetsmarknaden och hitta andra typer av lösningar. Jag är förvånad över att raljerar över den sista möjligheten, att tillsammans med arbetsmarknadens parter komma överens om andra avtalsformer. Jag vill med bestämdhet hävda att det metallavtal som slöts under krisen som innebär sänkningar för arbetsgivaren och kortare arbetstider för arbetstagarna var bra. Om jag inte minns fel var det partiordförande som var arkitekten bakom denna strategi. Att raljerar över detta tycker jag är tråkigt och lite märkligt. Jag tror att det finns en skillnad i hur man ser på arbete. När krogmomsen diskuterades använde ledande socialdemokrater mycket raljerande uttrycket toast-skagen-jobb om denna typ av arbete. Det vill jag påstå är ett förakt för en viss typ av arbete. Min uppfattning är att alla jobb behövs, såväl mycket kvalificerade som mycket okvalificerade. Inget jobb är fult, och inget jobb är fint, eller alla jobb är fina, och alla jobb behövs. Att raljerande kalla jobb för toast-skagen-jobb visar, tycker jag, ett visst förakt för vissa typer av arbete. Det är tråkigt. När man vill att konsumtionen av något ska minska lägger man på skatt på varan. Vår strategi har varit att göra det billigare att anställa ungdomar. Ni vill göra det betydligt dyrare. Ni vill att en kostnadsslägga ska slås i huvudet på de arbetsgivare som anställer ungdomar. Ni vill också se till att det blir mycket dyrare för arbetsgivare i de branscher, som restaurangbranschen, som anställer ungdomar. Förklara för mig varför arbetsgivare ska anställa ungdomar om man chockhöjer kostnaderna för att anställa ungdomar jämfört med . Det är en metod som används på alkohol, tobak och andra varor som vi inte tycker om i . 60 (S): Inte med ett ord nämner statsrådet det faktum att bidragen för försörjning har ökat. Han nämner det inte med ett ord under de minuter han har haft till sitt förfogande. Det beklagar jag. I stället talar om något slags förstärkt arbetslinje. Den tunnan skramlar verkligen tomt; det finns inte mycket substans att hämta. som alliansregeringen har styrt har antalet hushåll med ekonomiskt bidrag, alltså socialbidrag, ökat. Klart överrepresenterade är unga vuxna med låg utbildning. fick kommunerna betala för dessa bidrag som till stor del beror på regeringens havererade jobbpolitik. I svaret sägs i svepande ordalag att genom aktiva insatser ska motverka att arbetslösheten biter sig fast på en hög nivå. Arbetslösheten ligger på en hög nivå, . Det skulle vara intressant att få veta vilka aktiva insatser statsrådet avser. Det står också i svaret att en fast förankring på arbetsmarknaden är det bästa sättet att inte behöva vara beroende av bidrag. Det är så sant. Men vad tänker regeringen göra för att fler ska få en fast förankring? Ni har inte lyckats ni har styrt landet. Arbetslösheten ökar, bidragsberoendet likaså. Det är hög tid att statsrådet och regeringen tar sitt ansvar och gör något åt det ökade bidragsberoendet nu här och , inte sedan. 61 (M): Vi är nog alla, precis som , väldigt oroliga, speciellt i det läge som vi nu befinner oss i med den skuldkris som finns runt omkring oss. Mitt tidigare inlägg gick ut på att sätta det perspektivet i relation till den raljerande ton som vi hörde från den socialdemokratiska sidan. Det betyder inte att det inte finns problem och att man inte måste ta dem på allvar. Vi måste fortsätta att arbeta för att bryta allt utanförskap. Det handlar om att fortsätta arbetslinjen. Det handlar om att hjälpa människor till ett friskare liv genom rehabilitering och relevanta vårdinsatser. Det handlar om en aktiv jobbförmedling och bättre matchning på arbetsmarknaden. Det handlar om att göra människor anställbara genom utbildningsinsatser. Jag vill påstå att alliansregeringen har varit framgångsrik i detta. Vi ser det var därför jag tog upp det att närmare 200 000 människor har återinträtt från ett utanförskap till ett inkluderande, friskare och berikande liv. Dessutom är fler i utbildning än . Detta arbete måste fortsätta. Där står en bevisat fungerande arbetslinje mot en socialdemokrati som nostalgiskt ser tillbaka på en ordning där man flyttade ut människor i ett permanent utanförskap, bort från arbetsmarknaden. Det är detta som vi inte vill tillbaka till. Vi måste fortsätta på den inslagna vägen. För att ställa saker i relation till varandra är det faktiskt så att det är många länder som har en arbetslöshet på . För svenskt vidkommande var antalet arbetslösa 336 2006. är det 378 000. Men det är 200 000 fler i arbete. 62 (S):