prot · GZ0999 · 2012-04-18 00:00:00 — hävdar i likhet med övriga Alliansen att de här försämringarna av arbetslöshetsförsäkringen ändå har bidragit till att öka sysselsättningen och minska arbetslösheten. Jag har väldigt svårt att se hur det går ihop. Jag vill gärna upprepa frågan som ställde om obligatoriet. På vilket sätt ska det ge fler personer en inkomstrelaterad ersättning om varken arbetsvillkoret eller taket ändras? Och hur ska det kunna ske utan några ökade kostnader? Det går inte att få ihop det! 165 HANS (FP) replik: har inte vi i sagt att det här inte skulle medföra ökade kostnader, men vi måste i så fall ha de kostnaderna finansierade så att vi vet varifrån vi ska ta pengarna. En viktig del i att göra en a-kassa obligatorisk är det som jag tidigare sade i debatten med att alla faktiskt är med och finansierar arbetslöshetsförsäkringen. Alla som jobbar lägger in pengar till den, och då tycker jag också att det är rimligt att alla har rätt att få ut en ersättning från denna försäkring, som man själv är med och finansierar när man arbetar, om man blir arbetslös. Det tycker jag är en viktig rättviseprincip. Sedan måste man som sagt titta på arbetsmarknadspolitiken som en helhet, och förändringarna i arbetslöshetsförsäkringen är en del av de förändringar och reformer som vi i allianspartierna och regeringen har gjort. En sak som har blivit accepterad av stora delar av oppositionen är att vi har infört den här förändringen av försäkringen i så måtto att man har en nedtrappning i ersättningsnivån . Det gäller inte , men en annan del av oppositionen har accepterat detta. Sådana saker har uppenbarligen ökat sökaktiviteten och medfört att rörligheten i viss mån kan öka på arbetsmarknaden. Det är en positiv del. Vi i har sett att det kan finnas skäl att diskutera en annan nivå på ersättningen i a-kassan, och det är det som är ute efter, nämligen att man vill ha en högre nivå inom arbetslöshetsförsäkringen. Det är någonting som vi i har tagit ställning för, men det är precis som när ni i tillsammans med stödde den socialdemokratiska regeringen att man måste diskutera med dem man styr landet med innan man kan få gehör för alla sina åsikter. Det är så det fungerar när man har ett samarbete. 166 (MP) replik: Frågan jag ska ställa nu är kanske lite udda i sammanhanget, men den hänger ihop med arbetslöshetsförsäkringen som har försämrats. Ordet utanförskap hör jag, uppe i , er i Alliansen använda ofta. Min enkla fråga är: Varför vill Alliansen stigmatisera dem som är arbetslösa? I min värld är det helt fel ingång för att se människan och dennas möjligheter att lösa sin arbetslöshetssituation. I genomsnitt byter man jobb i sitt liv, har jag hört. Troligtvis är det ännu fler gånger . Varför vill Alliansen stigmatisera dem som är arbetslösa? Det är alltså min enkla fråga. 167 HANS (FP) replik: Tack för frågan, ! Det skulle vara mig, och Alliansen främmande att stigmatisera den som är arbetslös. Vi är väldigt tydliga med att säga att vi inte tror att någon egentligen vill vara utan ett arbete. Ett arbete för med sig så mycket positivt. Man får en social samhörighet. Man får sin ekonomi tryggad på ett helt annat sätt. Oavsett vilken ersättningsnivå man har på försäkringar som sjukförsäkring och arbetslöshetsförsäkring ger ett jobb ändå en större trygghet. Vi tror däremot att utveckling för en människa ofta sker när man får möjlighet att gå en utbildning och sedan få ett jobb. Utifrån det har man också en stor möjlighet att med gott självförtroende ta sig framåt i livet. Jag tror att det är mycket olyckligt att ungdomar lämnar skolan och sedan blir långtidsarbetslösa. Det är skadligt för självförtroendet. Att som ungdom känna sig behövd är viktigt. Den första känslan av att vara riktigt behövd kan för många ungdomar vara just att få sitt första jobb, att någon efterfrågar att man är på plats , att man får beröm, att man får visa att man är en värdefull del i vårt samhälle. Det skulle vara mig främmande att på något sätt stigmatisera någon som är arbetslös. Arbetslöshet är något som ingen vill råka ut för. 168 (MP) replik: Jag tackar för svaret och håller förstås med om allt vad nu sade. När det gäller ordet utanförskap tycker jag dock fortfarande att ni borde ha hittat på något bättre, . 169 HANS (FP) replik: Det finns många sätt att benämna saker och ting på. Det viktiga är att vi tillsammans arbetar för att ge förutsättningar för så många som möjligt att få en utbildning och möjlighet att komma i arbete. Jag anser att bland annat lärlingsutbildningarna är en väg som vi kan hoppas på, tro på och arbeta med, inte minst med tanke på de signaler som kommer från näringslivet. Man har behov av personer som har en viss yrkeserfarenhet. Det kan man som arbetsgivare ge genom att någon först är lärling på arbetsplatsen och sedan i många fall efter lärlingsperioden kan bli heltidsanställd. Vi får jobba vidare för att så många som möjligt ska kunna komma i arbete. 170 (SD) replik: Jag reagerade på att sade att den föregående politiken inte fungerade på arbetsmarknadsområdet. Jag tycker mig se samma sak med den nuvarande politiken. Inget av de båda blockens arbetsmarknadspolitik fungerar i praktiken. Det kan vi se inte minst genom att titta på sysselsättningsgraden . Det är faktiskt avgörande för hur många som i förhållande till arbetskraften är anställda eller har någon form av sysselsättning. Vi kan klart och tydligt se att inte heller den nuvarande regeringen har lyckats komma till rätta med problemet, vilket fått höra av företrädarna för det rödgröna blocket. Det talas om 200 000 nya jobb. Om man sätter det i relation till tillväxten av utbudet på arbetskraft ser siffrorna inte längre lika trevliga ut. Det viktiga när det gäller arbetslösheten och arbetsmarknadspolitiken borde vara att se till att fler människor i förhållande till arbetskraften fick ett arbete att gå till. Här har regeringen misslyckats, och jag skulle vilja att man erkände det. Regeringen skriver i sina budgetpropositioner att man inte anser sig kunna komma till rätta med problemet sett till sysselsättningsgraden. Däremot gör man det sett till antalet sysselsatta eftersom det ökar genom att befolkningen ökar, framför allt för att vi har en stor nettoinvandring. Jag undrar även hur ser på a-kassan, hur det ökar utbudet av arbetskraft, vilket det ju gör. Hur ställer man det i relation till förmågan att anställa? Det viktiga i samhället måste väl vara att människor blir anställbara? Hur ska man lyckas med det? 171 HANS (FP) replik: Låt mig börja med arbetsmarknadspolitiken. I stora delar har den lyckats. Vi måste trots allt ta med i beräkningen att vi genomlevt en internationell finanskris. När vi tittar på länderna ute i ser vi att de i många fall har ett betydligt tuffare läge än vi i . I talas det om lönesänkningar för att kunna lösa de ekonomiska problemen. I kan vi genomföra reformer för att skapa just anställbarhet. Det är viktigt att satsa på bland annat och gymnasieskolan. Det har under ett antal decennier inte fungerat bra i skolans värld. Alltför många elever har lämnat skolan utan kompletta betyg, vilket gör det svårt att bli anställbar. Därför gör vi nu satsningar på att från grunden reformera skolan så att eleverna får en bra och stabil utbildning och kan lämna skolan med fullständiga betyg. Vi satsar också på att stötta dem som lämnat skolan utan fullständiga betyg genom att de exempelvis via folkhögskolestudier får möjlighet att komplettera betygen och få gymnasiekompetens. Så arbetar man för att göra människor anställbara. står sig väl i . Tittar vi på arbetslösheten i stort ser vi att vi med europeiska mått mätt ligger på en relativt låg nivå. Med svenska mått mätt ligger vi dock relativt högt. Att arbetslösheten över lag är så pass hög beror på att vi i ekonomiskt hänseende genomlevt en mycket svår tid i och världen. Utifrån förutsättningarna har vi i många stycken lyckats bra. 172 (SD) replik: hänvisar till finanskrisen och att det varit ett tuffare läge för de andra länderna. Låt oss i stället titta på . har problem med att hitta arbetskraft, både i generella termer och i form av kompetent arbetskraft. Det är därför många svenskar av Arbetsförmedlingen uppmanas att flytta till för att arbeta. Hur kommer det sig att lyckats jämfört med ? Det sägs att för att lyckas sänka arbetslösheten i måste vi pressa tillbaka ersättningsnivåerna och försämra villkoren för de arbetslösa, piska dem till att söka arbeten som egentligen inte ens finns. I har man väsentligt högre ersättningsnivåer och ändå brist på arbetskraft. Det verkar lite konstigt att har brist på arbetskraft som de har höga ersättningsnivåer och regeringen i säger att man genom att sänka ersättningsnivåerna ökar utbudet av arbetskraft, att fler människor söker arbete och att man därmed pressar tillbaka arbetslösheten. För mig är det ett ologiskt resonemang, och jag förstår faktiskt inte hur regeringen tänker. Jag vet inte om regeringen menar allvar med det man säger eller om det finns ideologiska skäl bakom. Jag tippar att det är det . Jag vore glad om jag fick höra att det inte förhåller sig på det sättet, utan att man har en genuin vilja att ge människor möjlighet till arbete. Om den viljan finns undrar jag varför man i så fall fyller på utanförskapet med en öppen och närmast fri arbetskraftsinvandring. Varför fortsätter man med den misslyckade asyl- och anhöriginvandringen? 173 HANS (FP) replik: När det gäller att öka utbudet av arbetstillfällen har vi ett antal olika åtgärder vi kan vidta. Vi har gjort ett antal reformer inom arbetsmarknadspolitiken som till delar varit lyckade. Vi har genomfört nystartsjobben som är uppe i ca 50 000. Vi har genomfört en förändring som gjort det billigare att anställa ungdomar, vilket gett ca 40 000 nya jobb. Men vi har ett stort arbete att göra när det gäller företagarnas villkor. Där är regeringen nu inne på att exempelvis förbättra tillgången på riskkapital så att man som företagare med en affärsidé som bär kan få möjlighet att växa och på så sätt kunna anställa fler. Där finns en utvecklingspotential som jag tror kommer att göra att det bli fler arbetstillfällen. Det är också viktigt att satsa resurser på forskningen, vilket regeringen förstås vill göra. Forskning skapar nya idéer som kan leda till affärsidéer som i sin tur skapar arbetstillfällen. Man måste därför se politiken i dess helhet. När det gäller arbetskraftsinvandringen vet vi alla att vi har en befolkningsstruktur som i många delar av landet kommer att leda till brist på arbetskraft inom exempelvis äldreomsorgen. Vi behöver således ge möjlighet till alla som bor i att få ett arbete, men vi kommer också att ha behov av att människor flyttar till . Dessutom är många som kommer hit kreativa och skapar egna företag. Bara i finns ett antal tusen personer anställda av företagare, entreprenörer, som kommit från andra länder. Vi måste arbeta med en kombination av åtgärder för att öka antalet arbetstillfällen i . 174 (C): Att arbetslöshetsförsäkringen är en omställningsförsäkring är en av grundpelarna för försäkringen som låg till grund för de förändringar Alliansen genomförde när vi kom till makten . Den ska inte vara en varaktig försörjning. Det finns inte något parti som säger sig vilja ha en varaktig försörjning, men det var ändå verklighet när vi tog över 2006. Många av de återställare som oppositionen föreslår leder tillbaka till en försäkring som mer lutar åt försörjning än en omställningsförsäkring. De vitt skilda utgångspunkterna i synen på försäkringen kan delvis inte helt förklara den bild som målas upp av oppositionen. Vi har helt olika bilder av vad försäkringen ska vara. När det gäller obligatoriet har vi i uppfattningen att det vore värdefullt att försäkringen omfattar alla på arbetsmarknaden. Reformeringen av arbetslöshetsförsäkringen har syftat till att bidra till en varaktigt högre sysselsättning genom att öka sökaktiviteten och därmed öka chansen till jobb. Den är en del av en helhet med många flera olika komponenter som har diskuterats , till exempel jobbskatteavdraget, sänkta arbetsgivaravgifter, RUT- och ROT-avdrag. Reformeringen har skett med insikt om de negativa konsekvenser som arbetslöshet har för den enskilde och för samhället. är Alliansen överens, men det finns också olika idéer som bollas mellan de fyra allianspartierna. Jag kan lova att vi när budgetdiskussionerna närmar sig kommer att ha täta överläggningar i frågorna, och jag är helt övertygad om att vi kommer att komma överens . Vi i anser att som a-kassan är utformad har incitamenten för att söka jobb stärkts. Vi vill gärna stärka de incitamenten ytterligare. Det skulle vi kunna göra genom att höja nivån på a-kassan av arbetslösheten följt av en snabbare avtrappning i ersättningsnivåerna. Detta ska självklart vara kopplat till snabbare stödjande insatser än vad som är fallet. Med hjälp av en kraftigare avtrappning är det också möjligt att höja a-kassan inledningsvis utan att det omöjliggör andra satsningar. Det vore också bra att få till en indexering av a-kassans tak. För att människor ska känna trygghet på arbetsmarknaden är den ekonomiska situationen vid arbetslöshet viktig. A-kassan ska vara en stark omställningsförsäkring som både uppmuntrar till rörlighet och säkrar tryggheten. För är arbetslöshetsförsäkringen en viktig del i en flexibel arbetsmarknadsmodell. I kombination med en reformerad arbetsrätt som lägger fokus på kompetens i stället för anställningsår och på en förbättrad arbetsmarknadspolitik, kan den bidra till att ännu fler människor kommer ut i arbete. När jag säger ännu fler är det ännu fler än vad som redan nu är fallet. Det finns olika siffror som slängs runt i debatten. Fler i arbete är det nu jämfört med . Enligt SCB:s tabeller är det 212 800 fler sysselsatta . Om vi säsongsrensar den statistiken är skillnaden 185 800 fler. Jämför vi enskilda kvartal och tittar på och blir det 175 700 fler. Men har det också skett en befolkningsökning, och det är fler som står till arbetsmarknadens förfogande i stället för att sjukpensioneras. Även om det växt fram fler nya jobb har de inte växt i samma takt. Nej, det är sant. Men med alternativet med S, V, MP vid makten hade befolkningsökningen troligtvis varit densamma. Och färre hade stått till arbetsmarknadens förfogande. Men de 175 700 nya jobben hade varit betydligt färre med den alternativa politiken. När det gäller syn på arbetsmarknaden kan jag konstatera att en dynamik med öppna gränser innebär en möjlighet för fler att komma hit till och arbeta, vara med och bidra, skapa en efterfrågan och är en förutsättning för betydligt fler i arbete. Det är en tilltro till en dynamik på arbetsmarknaden som uppenbarligen inte delar. De tror att om gränserna stängs kommer allt att lösa sig, och de ser inte de andra bekymren som finns på arbetsmarknaden. De ser inte möjligheterna med en öppen och fri arbetskraftsinvandring. I detta ärende behandlar vi motioner om arbetslöshetsförsäkringen från allmänna motionstiden . Mycket vatten har runnit under broarna . Partiledare har gått och kommit i flera av våra partier. Men partierna och debatten består. I går skrev och på att människor har ansvar för att bli anställbara, vilket man också självkritiskt medger att man varit dålig med. Det var ju med viss nyfikenhet som jag gick till debatten här . Skulle detta förnyade omtag märkas i talarstolen? Skulle det bli en ny anrättning här i kammaren eller var det samma gamla pyttipanna av gamla skåprester som S förlorat val på förut som skulle presenteras här ? Jag kan bara konstatera att vänsterretoriken har flödat från i talarstolen lika ymnigt som mittemellanretoriken flödade på i går. Jag yrkar bifall till förslaget i betänkandet och avslag på reservationerna. 175 (V) replik: Här får man höra en del spännande förslag från de olika allianspartierna. Man är uppenbarligen inte alls så enig om arbetslöshetsförsäkringen som det framstår i betänkandet. Där framstår det som att allt är väl, och det enda som ska förändras är att göra försäkringen obligatorisk. säger nu att vill höja ersättningen i arbetslöshetsförsäkringen. Det är naturligtvis välkommet, även om nästa steg att kraftigt sänka ersättningen inte är något som vi instämmer i. Det är lite intressant att vill höja a-kasseersättningen som har gått ut stenhårt och drivit att man ska sänka lönerna för dem som är arbetslösa . Då inställer sig frågan om det är sätt att återupprätta den inkomstrelaterade ersättningen, det vill säga genom att sänka lönerna och höja taket hitta något slags balanspunkt där man kanske når ett mål om att faktiskt får av sin lön från a-kassan. Det sker genom att lönen från början är så låg. Ja, jag vet inte. Hur som helst! upprepar att ett obligatorium ska lösa problemet med att så många inte får ersättning. Jag vill då ställa den fråga som ingen av de tidigare alliansdebattörerna har kunnat besvara. Om man inte förändrar kvalifikationsvillkoren så att fler människor faktiskt kommer in i försäkringen, hur ska ett obligatorium förbättra möjligheten för människor att få arbetslöshetsersättning? 176 (C) replik: Det var många frågor. Vi är beredda att se över om det finns möjlighet att höja taken inledningsvis, och vi är beredda att sänka dem. står och höjer på ögonbrynen. Det är spännande att debattera med , men hon är inte speciellt neutral i talarstolen. Vi pratar om att höja taken, men vi pratar också om att i snabbare takt sänka ersättningsnivåerna. Därigenom hålls samma ram för a-kassan. Den här delen är viktig för att öka incitamenten. Sedan var det frågan om att sänka lönerna. Det skulle vara orsaken att man sedan kommer in i a-kassan. Vi har pratat om ingångslönerna. Det handlar om dem som inte har någon ersättning, som inte är kvalificerade för a-kassan , som inte får in en fot på arbetsmarknaden. Det är den gruppen som vi har diskuterat. Ingångslön är något som man har . Studier har visat att när man får in en fot på arbetsmarknaden har man bevisligen betydligt högre lön. Man får en högre livslön om man kommer in tidigare på arbetsmarknaden. Jag har inte hört något svar på hur man ser på frågan om livslön och möjligheten att faktiskt komma in på arbetsmarknaden. Men det är kanske så att hellre ser att man går arbetslös än att man får chansen att komma in på arbetsmarknaden. Det är sant att obligatoriet inte löser alla bekymmer på arbetsmarknaden. Nej, alla kommer fortfarande inte att få a-kassa i och med att vi inför ett obligatorium. Däremot kommer fler att omfattas. Fler kommer att få del av försäkringen. Många väljer att inte gå med, dels för att de känner sig trygga på arbetsmarknaden och inte tror sig bli arbetslösa, dels för att många ungdomar väljer att inte gå med eftersom det innebär att söka medlemskap någonstans. Det blir ett för stort steg som gör att de väljer att inte söka. 177 (V) replik: Nej, det är alldeles riktigt, , att jag inte är neutral i talarstolen. Jag representerar och politik och åsikter. erkänner nu: Nej, ett obligatorium kommer inte att innebära att alla får a-kassa. Det låter sig sägas. Och det är ju bra att det är någon som åtminstone säger detta, att det här är inte lösningen på problemet att av dem som är inskrivna på Arbetsförmedlingen över huvud taget inte får någon arbetslöshetsförsäkring och att får en inkomstrelaterad ersättning . Det är bra att erkänner detta. Det går att göra uppskattningar av om man inte förändrar arbetsvillkoret, vilket står mycket tydligt i betänkandet att man inte vill göra. är det ungefär 36 000 personer som får ersättning från grundförsäkringen. Det är de personer som inte är medlemmar i en a-kassa men som lever upp till arbetsvillkoret. Det är denna lilla grupp som med ett obligatorium eventuellt skulle kunna få en inkomstrelaterad ersättning. Det innebär alltså ingen förändring för majoriteten av de 200 000 arbetslösa som inte har någon ersättning alls . Det innebär inte heller några garantier för de 1,1 miljoner som står utanför arbetslöshetsförsäkringen att de kommer att få någon ersättning den dag de blir arbetslösa, givet att de inte klarar arbetsvillkoret. Eftersom det i direktiven till den utredning som pågår klart och tydligt står att man inte ska ta bort systemet med differentierade avgifter och att man ska ta ut en avgift av alla individer på ett eller annat sätt innebär det någon typ av graderad obligatorisk beskattning eller avgift som alla ska betala in. Men det är en löjligt liten andel av dem som står utanför försäkringen som skulle kunna få en ersättning. Vad är rimligheten i det, ? 178 (C) replik: Det var ett intressant ställningstagande från . Det jag hänvisade till var sättet att agera i talarstolen, inte att vi har olika uppfattning det kan det inte råda någon som helst tvekan om. Däremot hur man agerar mot varandra i talarstolen, ofta benämnt härskarteknik, är någonting som jag har reagerat på. Jag visste inte att det var en del av politik. När det gäller obligatoriet och arbetsvillkor finns det möjligtvis bara ett parti i den här kammaren som har varit i närheten av att inte ställa arbetsvillkor, och det är när man pratar om medborgarlön. I övrigt finns det hos alla partier ett krav på någon form av arbetsvillkor för att kvalificera in i försäkringen. Det kommer självklart att gälla även för obligatoriet. När det gäller att se över arbetsvillkor och alla andra villkor som beskrev sist är det också det som utredningen har att se över. Det har jag inga svar på här . Även om det är många av de sakerna som sedan kommer att komma fram, som utredningen kanske inte har fått på plats, tror jag att det kommer att fortsätta att vara diskussioner som gör att man ser över de sakerna. Många står utanför försäkringen men skulle ha möjlighet att få rätt till försäkring. De är inte inne i grundförsäkringen, för de står helt utanför och väljer att stå utanför därför att de inte vill anmäla sig och finnas med i registren. Det finns många olika grupper som står utanför men också de som väljer att stå utanför då man bedömer att det är liten risk för att bli arbetslös. De skulle också finnas med i systemet och vara en del av den gemensamma finansieringen av det hela. 179 (S) replik: Det är spännande med arbetsmarknadspolitik, och , och det ska bli roligt att följa det här framöver. Rösta på så sänker vi din lön! Det kommer att sitta fint i valrörelsen. Avskaffar vi anställningsskyddet också kommer det att bli riktigt lajbans. Jag kostade på mig ett lite raljerande tonfall inledningsvis, och jag ska nu övergå till att berömma . Hon har faktiskt läst betänkandet, och det tycker jag är bra. Och har svarat på den fråga som jag har ställt till hennes kolleger förut, hur man har tänkt sig det här, hur teorin ser ut för att en försämrad arbetslöshetsförsäkring ska skapa fler jobb. Då säger så här, precis som det står i betänkandet: öka sökaktiviteten och stärka incitamenten. Det är teorin bakom den försämrade arbetslöshetsförsäkringen. Då blir min fråga, eftersom vi nu kan gå vidare i den här diskussionen: Tycker att det här har lyckats när arbetslösheten ökar, när långtidsarbetslösheten biter sig fast, när ungdomsarbetslösheten ökar? Har den ökade sökaktiviteten och de stärkta incitamenten lyckats? Är det bild? Det är min första fråga. Min andra fråga är, med tanke på att säger att man missar sina rekryteringar eftersom man inte hittar folk med rätt utbildning och erfarenhet och det i sin tur är ett underbetyg för den förda arbetsmarknadspolitiken: Hur ska man kunna söka jobb när man inte blir anställd eftersom man inte får en möjlighet till exempel till en arbetsmarknadsutbildning för att kunna ta de jobb som faktiskt finns även i en lågkonjunktur? 180 (C) replik: Ja, man skulle kunna vända på inledning och säga: Rösta på så får du jobb! Rösta på så får du fler jobb! Rösta på så kommer du att få en högre livslön än vad du får med alternativet Socialdemokraterna! Det är det som någonstans hänger ihop med alla de förslag som vi diskuterar och debatterar. Det handlar om att se till att få en mer dynamisk arbetsmarknad. har varit ute efter balansen.