prot · GZ09110 · 2012-05-08 00:00:00 — Jag är en av dem som är positiva till att ska komma med i EU. Men vad kan vi mer göra för att agera? Nato har stort inflytande, EU har ett inflytande och utrikesministern har säkert också ett inflytande över vad vi ska göra för att människor som sitter oskyldigt fängslade ska bli fria och för att vi ska få en ändrad situation i . 39 Utrikesminister (M): Det var många frågor att försöka besvara. sade två saker . Dels sade han att det inte har skett så stora förändringar, dels beskrev han de förändringar som faktiskt har skett i den kurdiska frågan, även om han beskrev det som en serie av reträtter. Man kan beskriva det hur man vill, men situationen är förändrad och det innebär en förbättrad situation. Åtskilligt återstår, inte minst då vi har en skärpt situation för den kurdiska frågan. Jag ska inte gå in i detalj på den eftersom det för alltför långt. Men att den är av avgörande betydelse för framtiden och för tror jag inte att det råder några delade meningar om. Det som det handlar om i är en långsam och långtgående reformprocess av en stat som kommer från ett helt annat ställe, om man uttrycker sig försiktigt. Här ställs frågan: Vad är det vi ska göra? ställde den frågan. Om man försöker vara lite mer operativt inriktad på vad som är möjligt för att påverka situationen vill jag säga att det skulle börja med kapitel 23, att vi kan få i gång förhandlingar mellan och Europeiska unionen på de områden som rör rättsfrågorna. Då går vi direkt in i en förhandling. utvärderar vi detta. I kommissionens utvärderingar står det åtskilligt om vad vi tycker. Det gör skillnad när vi kan gå in i en konkret förhandling med dem och påverka detta mer konkret. Det är tills vidare blockerat av skäl som alla vi som deltar i denna debatt känner till och dess värre har relativt begränsade möjligheter att påverka. Har vi möjligheter ska vi utnyttja dem. Det behövs en i grunden ny författning. I den utomordentliga rapport från av som jag refererade till säger han mycket tydligt att mycket har sin grund i konstitutionen som är ett resultat av militärkuppen . Den speglar ett gammalt auktoritärt . Det har i vissa delar förändrats till det bättre, det är ingen tvekan om det, men det går inte att komma åt det utan att man får fram en ny konstitution. Det arbetet pågår just nu i en kommission som har tillsatts av det turkiska parlamentet med lika representation från alla partier i parlamentet. De måste uppnå någon typ av konsensus. Det är inte alldeles enkelt; så är det också med författningsändringar i vårt eget parlament. Att ge stöd till detta är mycket viktigt. Den europeiska domstolen för mänskliga rättigheter friar ibland och fäller ibland . Dess ordförande var i och välkomnade de åtgärder som kommer att medföra att antalet fall minskar. Det är självfallet också viktigt att man åtgärdar de olika fallen när en dom har fallit. Det gäller inte bara de enstaka fall som kan återupprättas utan också de delar av lagstiftningen som prövningen i visar är defekta. Då är jag tillbaka vid de två saker som är aktuella. Det är framför allt de väldigt långa häktningstiderna och de rätt lösa kriterierna för häktningar och, associerat med detta, de långa rättegångstiderna. Det finns skäl till detta som har att göra med kontroverserna om det turkiska systemet. Det stora antalet är en funktion både av den pågående Ergenekonrättegången och Sledgehammerrättegången och den kurdiska frågan, som är två helt olika saker. Om de inblandade är skyldiga ska vi väl inte bedöma här, men säg att de är skyldiga i statskuppsåtalen. I så fall var de ju motståndare till alla de förbättringar som har skett på den kurdiska sidan och intresserade av att göra en statskupp för att förhindra ytterligare framsteg i riktning mot mänskliga rättigheter och kurdiska rättigheter. Vi har dessutom den, enligt vår mening, alldeles för generösa definitionen av terrorism. Det finns ett terroristproblem, men det definieras för vitt. 40 (MP): Vi ordnade ett seminarium här på pressfrihetens dag . Dit var bland andra en turkisk journalist inbjuden. Han sade: Det är bättre nu än förut. blir vi inte mördade längre. blir vi bara fängslade. Det är naturligtvis en förbättring. Det har varit svårt att fastställa hur många det rör sig om. Enligt de siffror som nämnde och de som jag fick från det turkiska journalistförbundet var journalister fängslade i ; av dem är kurder. Det är inte bara journalister som fängslats. Tidningsdistributörer etcetera åker också in av olika skäl. var en turkisk före detta EU-ambassadör i utrikesutskottet, och vi förde en dialog med honom. Han började självmant tala om situationen för journalisterna. Jag blev lite förvånad. Det brukar ju inte komma självmant. Hans resonemang utmynnade i att det bara är fyra journalister som har fängslats på grund av sin journalistiska gärning. Då kan man fråga sig vad de andra 91 journalisterna sitter fängslade för. Det kan ju inte vara så att turkiska journalister är särskilt kriminella eller att de alla är terrorister. Det måste finnas en anledning till att de sitter där de sitter. Han talade också om kapitel 23 och menade: Vi vet ju inte vad ni vill att vi ska göra. Om ni inte öppnar kapitlet kan vi inte göra något. Det handlar ju om de mänskliga rättigheterna. De gäller , och de gäller även för . Det kan inte vara svårt för att förstå vad man ska göra när det gäller pressfrihet och yttrandefrihet. Det räcker att gå tillbaka till de mänskliga rättigheterna. Man behöver inte vänta på att öppna kapitel 23. I min interpellation skrev jag ett antal siffror som kan vara något inaktuella eftersom det har gått . Men grunden är att har bedrivit en politik som åtminstone de politiskt verksamma kurderna i landet kallar för en arresteringspolitik. Det är tusentals politiker, journalister, intellektuella med flera som har arresterats. Nästan 7 000 personer har gripits och väntar på rättegångar för att de har skrivit texter på kurdiska eller blivit medlemmar i ett prokurdiskt parti eller i en fredsorganisation. 3 895 personer har häktats och kommer med stor sannolikhet att dömas till fängelse för att de har använt sig av åsikts-, yttrande-, tryck- eller meddelarfrihet. Enligt en plattform som heter Frihet för journalisterna, som utgörs av 25 olika journalistförbund, är det fler än 4 000 utredningar mot journalister som pågår. Vi kan därför inte bara hänvisa till att vi ska låta denna lagstiftningsprocess i fortgå, utan vi måste kunna ha en synpunkt. Det är den som jag efterlyser från utrikesministerns sida. Vad vill utrikesministern? Vad gör utrikesministern för att förändra situationen? Vi har en röst. Jag tror att det var som sade att vi måste ha en egen röst i denna fråga. Jag vill att utrikesministern ska ha en röst. Det finns en bred förankring här i den svenska för att mänskliga rättigheter, pressfrihet och yttrandefrihet är viktiga. Regeringen brukar själv påpeka det. Men då måste vi också våga säga någonting. 41 (FP): Det har sagts en hel del klokt i denna debatt. Den är dessutom välbehövlig. Jag vill fokusera på det som kanske är det mest centrala i detta, och det är att förstå den koppling som finns mellan problemen med yttrandefrihet och pressfrihet i och behandlingen av den kurdiska befolkningen. Det räcker med att titta på de journalister som har gripits. De allra flesta av dem anklagas för att vara anhängare till PKK. En del av dem som är fängslade behöver inte vara anhängare av PKK utan har bara rapporterat om någonting som har hänt. Men de grips ändå. Då använder man bara en rapportering för att pådyvla någon att också vara ansluten till en organisation. Det är mycket riktigt att kurderna har fått det bättre i om vi jämför med hur det var för 10 eller . Då hade kurderna inte ens rätt att fira nyår. Det har de . Men , sedan 20082009, har utvecklingen inte gått framåt utan tvärtom gått bakåt. står man där, och jag upprepar det som jag sade tidigare eftersom det är viktigt att vi förstår dessa perspektiv och att vi har dem klara för oss: har den turkiska staten haft som officiell politik att kurderna inte finns. Det existerar inga kurder. De är bergsturkar, sade man. Sedan fick man medge att kurderna finns, men man sade att deras språk inte finns utan att det egentligen är en dialekt av det turkiska språket. Men kurdiska är ett indoeuropeiskt språk besläktat med persiska och även på längre håll med svenska, medan turkiska är ett altaiskt språk. Då fick man medge att kurdiska språket finns. Men man sade att nationen inte finns. Om någon visar upp en karta på detta dras den personen inför rätta. Man fick acceptera att är en term som med all säkerhet har använts ända . Då säger man: finns, men bara på andra sidan gränsen, i norra , inte här i . Det är denna syn som måste förändras i . Det måste till ett attitydskifte och ett mentalt skifte. Det är detta som är det viktiga för att mycket aktivt trycka på så att det kan komma att ske. 42 AMINEH KAKABAVEH (V): Det har sagts en hel del här. Det är klart att det som lyfter fram handlar om den kurdiska frågan. Vem man än talar med säger de att om någon har skrivit om kurderna räcker det för att anses vara terrorist. Vi träffade , en ung kvinnlig journalist, tillsammans med Büşra Ersanlı i kvinnofängelset. sade att hon har rapporterat om de brott som har begåtts mot kvinnor och barn i fängelser. Det har skett sexuella trakasserier, våldtäkter och så vidare i fängelserna. Det räckte för att hon skulle hamna i fängelse. Det är en logisk förklaring, även om inte någon kan förstå denna logik. talade Erdoğan om att det finns en nation, ett språk och en flagga. Självklart kan den turkiska staten bidra med både kurdisk nationalism och turkisk nationalism från alla håll. Gör man det finns det massor med känslor i detta. Det finns hur många nationaliteter som helst i detta land som skulle vilja vara en del av denna stat. Men jag vill använda min återstående talartid till att säga att varken jag eller någon annan i riksdag, tror jag, vill att ett annat ska uppstå i . Vad vi än tycker om parti och hans ideologi är han fängslad på en ö och har inte fått rätt att träffa sin advokat eller någon i sin familj. Enligt turkisk lagstiftning har alla faktiskt rätt att träffa sin egen familj och advokat. Det borde vara en rättighet för honom också, oavsett vad vi tycker om honom, hans ideologi och hans parti. Jag undrar vad kan göra för att också han ska tilldelas mänskliga rättigheter enligt turkisk lagstiftning. 43 (KD): Det har hänt en del i den kurdiska frågan, vilket flera här har sagt. Det sade också professor . Hon sade att hon ångrar att hon har skrivit och talat positivt om förändringar eftersom hon nu själv har drabbats av precis det som är motsatsen till det. Man var på rätt väg. Men hör vi tyvärr nationalistiska uttalanden. Det är oroväckande tendenser i . Vart kan nationalismen leda? Vi träffade många turkiska intellektuella. En sade att en minister i en tidning offentligt hade uttalat att professor inte kan vara någon att lita på eftersom hon har varit gift med en jude. Detta sägs alltså öppet i medierna utan att någon reagerar. var jag med Forum för levande historia i Mauthausen utanför , som var ett koncentrationsläger. Vi var flera riksdagsledamöter som resonerade om hur det kunde bli som det blev. När går vi över gränsen? När blir nationalismen så att säga någonting som gör att alla medborgare accepterar att man ska rensa ut några för att ha den rena och fina staten och medborgaren den ariska rasen som man hade här? Dessa små steg mot en förintelse gick steg för steg, och världssamfundet reagerade inte. Det är därför som jag ställer mig här . Erdoğan har tydligen sagt att man är ett land och en religion. Hur ska människor som har en annan religiös bakgrund uppleva det? Även om de flesta kristna redan är fördrivna måste vi reagera nu och använda alla de kanaler som möjligtvis har. Vi har och ska ha en hög svansföring när det gäller mänskliga rättigheter. Det är min förhoppning att den på alla sätt ska ta upp denna situation. Avslutningsvis: Även den akademiska friheten var någonting som Büşra Ersanlı verkligen ville att vi skulle lyfta fram. är det flera som inte heller får ut sin akademiska examen på grund av att de har så att säga fel forskning. Den akademiska friheten är därför också någonting viktigt att slåss för här. 44 Utrikesminister (M): Jag tycker att kanske tecknar bilden i väl mörka färger. Senast som jag träffade utrikesminister i blev det mötet lite kortare än det borde ha blivit av den enkla anledningen att han var tvungen att gå till det möte som han hade planerat med den grekisk-ortodoxe patriarken som han också klassificerade på det sätt som den grekisk-ortodoxe patriarken själv ville, vilket har varit en kontroversiell fråga. Därefter träffade han den armeniske patriarken och alla de övriga samfundsledarna i på ett sätt som var symboliskt mycket viktigt och som jag hade all anledning att uppskatta. Jag vill därefter vända mig till . Det föreligger i denna debatt olika siffror när det gäller antalet, och jag tror att vi ska vara försiktiga att ha någon bestämd mening om det. Jag utgår rätt mycket från de rapporter som , alltså rapportör för dessa frågor, har kommit fram till. Hon är en person med betydande integritet, och hon förmår att balansera de olika synpunkterna mot varandra. Det är inte så att journalister är fria från brott. Men finns det ett antal som är betydande, oavsett hur stort man anser att detta antal är. Det är det som vi nu ser. Det är bland annat effekter av en gammal konstitution och gamla strukturer som fortfarande finns kvar. Det måste successivt, helst så snabbt som möjligt, tas bort. Sedan är det två politiska processer. Den ena, som är en del av detta, är mot den gamla staten. Att försöka röka ut den djupa staten är vad som sker i de här rättegångarna mot dem som försökt göra statskupp rätt eller fel. Det är en komplicerad process som vid det här laget pågått , vilket icke är tillfredsställande från våra utgångspunkter. Vidare är det den kurdiska frågan och definitionen av . Det här går tillbaka till Sèvres- och Lausannefrederna som är så kontroversiella att de knappt går att diskutera i rationella termer vare sig i eller i andra länder i närområdet och där det handlar om själva definitionen av vad den turkiska nationen och den turkiska staten är som successivt genomgår en förändring. Jag är oroad av det som hänt jag skulle vilja datera det från framför allt när de hemliga samtalen, för övrigt i , som pågick mellan den turkiska underrättelsetjänsten och säkerhetstjänsten å ena sidan och PKK å andra sidan bröt samman. Jag har mina egna teorier om varför det skedde. Efter det har vi fått en upptrappning av konfrontationen. Det måste brytas man måste återgå. Det är där Öcalanfrågan kommer in som en något kontroversiell fråga som jag tror att vi som utomstående officiellt ska akta oss för att ha åsikter om. är en terroristledare och är dömd för terrorism. Men det är klart att en försoningsprocess ibland måste kunna ta också okonventionella steg. Det visade den turkiska regeringen i de hemliga samtal man hade med PKK intill , intill att de bröts av dem som var mer intresserade av en militär linje väldigt mycket på PKK-sidan. Det här kan mycket väl komma att bli mer besvärligt genom utvecklingen i där PKK nu står på regimens sida i på ett sätt som inte underlättar hanteringen av frågan. Jag kan, , försäkra att de synpunkter som jag framfört här också framförs av mig när vi har samtal med de turkiska ledarna. Från vår utgångspunkt är det angeläget att vi tydligare får in de här frågorna också i EU-processen kapitel 23 och att det leder till en konkret förhandling på ett helt annat sätt. Och jag hoppas att vi kan få en större klarhet från EU:s sida angående perspektivet för , för det skulle ge ett ökat inflytande och ökade möjligheter för oss att ta oss an de här frågorna . 45 (MP): Jag får tacka för det svar jag nu i slutändan fått om att utrikesministern faktiskt framför de tankar och idéer som vi här i nu framfört till utrikesministern. Det finns ett väldigt starkt mandat från både oppositionen och majoriteten här i för att aktivt arbeta med frågan. Jag tror att det om inte annat framgått av den här debatten. Jag hoppas verkligen att utrikesministern är mycket aktiv och driver frågan på olika håll. Vidare tycker jag att utrikesministern ska ta frågan om kapitel 23 i beaktande. Det får inte vara så att bara väntar på att vi ska öppna det för att göra några reformer. Jag tror att vi alla är väldigt oroade av den utveckling vi ser. var tidigare inne på att vi hade förhoppningar på Erdoğan och på en mer demokratisk utveckling i . Men lite i taget har det här gått tillbaka. Vi vet också att det till viss del har att göra med att det från flera EU-länder finns ett motstånd mot att ska bli medlem. Även den frågan måste vi jobba med. Alla vi här är för ett turkiskt medlemskap. är det land som kanske allra mest gått i täten för att få med . Därför har vi en större trovärdighet gentemot när vi diskuterar de här frågorna med de turkiska ledarna. De vet att vi är deras vänner. Det är naturligtvis lättare att lyssna på vänner än att lyssna på sina ovänner. Men den kurdiska frågan som diskuterats måste lösas. Det här är verkligen ett exempel på hur illa det kan gå när andra makter drar gränser och splittrar folk mitt itu. 46 Utrikesminister (M): Beträffande den senaste kommentaren om när andra makter drar gränser och splittrar folk är det Sèvresfreden eller Lausannefreden vi egentligen talar om. Kontroversen var ju hur man skulle dra gränser och hur man skulle definiera efter det sammanbrott. Delvis lever vi fortfarande med den problematiken. har alldeles rätt. Jag tror att vi har möjligheter att ha ett inflytande. Man lyssnar på oss. Vi har möjlighet att tala med den turkiska regeringen, i första hand med AK-partiet. Det är viktigt att vi breddar kontakten också med de andra partierna. Det man gjort när det gäller den nya författningen är att man satt upp en kommission där alla partierna är företrädda. CHP har sina problem, men det har skett vilket är mer problematiskt i de här hänseendena, ska det sägas, icke minst i den kurdiska frågan en viss förändring. De är i alla fall beredda att diskutera frågan. Då är det viktigt att de från svensk sida som möjligtvis har förbindelser med dem kan etablera sig där. BDP, det kurdiska partiet, sitter också med. Det är viktigt att vi utnyttjar de samtalskanaler som finns där och att de kan spela en konstruktiv roll. MHP, det mer , är jag inte säker på att någon i denna kammare i alla fall just nu har några kontakter med. Men även dem ska vi försöka påverka att inse att de här sakerna måste lösas som en del av den europeiska reformprocessen. Den kurdiska frågan har vi inte löst i denna interpellationsdebatt konstigt nog. Frågan är alldeles för komplex. Men jag tycker att vi har en rätt bra enighet om artikel 23, om den nya författningen, om och om dialogen när det gäller häktningstider, arresteringsorder och rättegångstider samt om att föra fram detta i de olika kontakter som vi kan ha med de turkiska myndigheterna som en del i vårt stöd till de turkiska och europeiska ansträngningarna. Överläggningen var härmed avslutad. 14 § Svar på interpellation 2011/12:342 om Systembolagets vinimport och vingårdsarbetarnas levnadsvillkor 47 Statsrådet (KD): Amineh Kakabaveh har frågat mig varför etiska hänsyn tagits bort ur Systembolagets avtal, om jag, med tanke på de svåra och etiskt oacceptabla förhållanden som råder i många länder inom vinproduktionen, avser att återinföra tidigare bestämmelser för Systembolaget när det gäller importen av vin, om jag avser att vidta åtgärder för att se till att nya etiskt acceptabla bestämmelser rörande Systembolagets vinimport följs upp och implementeras samt om jag avser att se till att diskrimineringen av kvinnor inom vinproduktionen, i länder från vilka Systembolaget importerar vin, ägnas särskild uppmärksamhet. Jag vill börja med att besvara frågan om varför etiska hänsyn lyfts bort ur Systembolagets avtal när det gäller på vilka grunder produkturval får göras för Systembolagets produkturval. I avtalet ingick följande grunder: produktens kvalitet, särskilda risker för skadeverkningar av produkten, kundernas efterfrågan och andra affärsmässiga samt etiska hänsyn. Efter inträde i EU tillsattes en utredning som bland annat konstaterade att dessa grunder var förenliga med gemenskapsrätten förutom när det gäller etiska hänsyn. Eftersom avtalet mellan staten och Systembolaget har en otydlig konstitutionell status ansåg utredningen att det var lämpligt att tydliggöra reglerna för produkturval. I den efterföljande propositionen instämde man även i detta. Detta ledde till att avtalet ersattes . Bland annat ändrades då skrivningen kring produkturvalsgrunder genom att orden etiska hänsyn togs bort. Eftersom anledningen kvarstår till att etisk hänsyn som särskild grund för produkturval togs bort kan det inte heller återinföras i avtalet. När det gäller frågan om jag avser att vidta åtgärder för att se till att nya etiskt acceptabla bestämmelser rörande Systembolagets vinimport följs upp och implementeras vill jag beskriva hur Systembolaget arbetar med dessa frågor. Systembolaget har som mål att uppnå en positiv, varaktig förändring gällande arbetsvillkor, mänskliga rättigheter, miljö och korruption. Systembolaget tar detta ansvar både i sin verksamhet och i leverantörskedjan genom att, i enlighet med FN-initiativet Global Compact och dess principer, det ska vara hållbart och kostnadseffektivt i alla processer och beslut. För att det ska lyckas krävs ett nära samarbete med svenska leverantörer men även med vinproducenterna. Precis som Amineh Kakabaveh beskriver finns det inom jordbruksnäringen allvarliga problem med arbetsvillkoren. Det är en av anledningarna till att Systembolaget 2008 inledde ett arbete med en hållbar leverantörskedja tillsammans med de fyra nordiska alkoholmonopolen. har dessa en gemensam uppförandekod i inköpsvillkoren. Att fem länders alkoholmonopol sätter upp gemensamma villkor ger en reell möjlighet att påverka villkoren för dem som arbetar med produktion och leveranser. Målet är att 2013 säkra en leverantörskedja som tar väl hand om både människor och miljö. I det nordiska samarbetet ingår bland annat CSR-utbildning för leverantörskedjan, gemensam uppförandekod, dialog med intressenter och tredjepartskontroller i kombination med självskattningsformulär. Att minimilön för dem som arbetar med produktion för svenska marknaden kan vara svår att leva på är naturligtvis ett problem. Att som Systembolaget en enskild utländsk aktör driva frågan om levnadslön kan även det vara svårt. Bättre och mer effektivt kan det vara att gå ihop med flera länder och organisationer för att ställa gemensamma krav. Eftersom Systembolaget har ett stort antal producenter i flera länder är det viktigt att ha en internationellt utarbetad och vedertagen uppförandekod, och Systembolaget har valt att ansluta sig till BSCI:s, Business Social Compliance Initiative. BSCI:s uppförandekod grundar sig på FN:s deklaration om mänskliga rättigheter och deklarationer. Arbetstagarna är även indirekt delaktiga genom att uppförandekoden utgår från bland annat . Fackföreningsfrihet är ett krav i Systembolagets uppförandekod, och att involvera fackföreningar och arbetstagare i Systembolagets arbete är en del av Systembolagets arbete. Dialog pågår med olika fackföreningar. Utöver det hålls intressentdialoger med fackföreningar och producenter. BSCI håller just nu på att se över uppförandekoden, något som görs . En hearing kommer att hållas där olika intressenter, inklusive fackliga organisationer, inbjuds att komma med sina synpunkter och önskemål. Amineh Kakabavehs sista fråga gäller om jag har för avsikt att se till att diskrimineringen av kvinnor inom vinproduktionen ägnas särskild uppmärksamhet. Systembolagets uppförandekod förbjuder all form av diskriminering där diskriminering på grund av kön nämns specifikt.