prot · GZ0962 · 2012-01-26 00:00:00 — 1 § Justering av protokoll Justerades protokollet för . vice talmannen meddelade att (V) avsagt sig uppdraget som ledamot i och att (V) avsagt sig uppdraget som suppleant i . Kammaren biföll dessa avsägelser. 3 § Anmälan om kompletteringsval till vice talmannen meddelade att riksdagsgrupp på grund av uppkomna vakanser anmält som ledamot i och som suppleant i . vice talmannen förklarade valda till ledamot i () suppleant i (V) 4 § Anmälan om inkomna protokollsutdrag från utskott vice talmannen anmälde att utdrag ur följande protokoll i ärenden om subsidiaritetsprövning av EU-förslag inkommit: prot. 2011/12:21 för från prot. 2011/12:23 för från finansutskottet prot. 2011/12:15 för från justitieutskottet prot. 2011/12:15 för från utrikesutskottet prot. 2011/12:14 för från miljö- och jordbruksutskottet 5 § Anmälan om inkomna faktapromemorior om förslag från Europeiska kommissionen vice talmannen anmälde att följande faktapromemorior om förslag från Europeiska kommissionen inkommit och överlämnats till utskott: 2011/12:FPM95 Energy Roadmap 2050 KOM(2011)885 till näringsutskottet /12:FPM96 Bättre möjligheter för unga KOM(2011)933 till arbetsmarknadsutskottet /12:FPM97 Förordning om program för miljö och klimatpolitik (LIFE) KOM(2011)874 till miljö- och jordbruksutskottet /12:FPM98 Förordning om avlägsnande av hajfenor ombord på fartyg (2011)798 till miljö- och jordbruksutskottet /12:FPM99 Förordning om programmet för europeisk statistik 20132017 KOM(2011)928 till finansutskottet /12:FPM100 Förordning om befolkningsstatistik KOM(2011)903 till finansutskottet 6 § Svar på interpellation 2011/12:140 om kontroll av enskilda företag som anlitats för att utföra tjänster 1 Näringsminister (C): har ställt tre frågor till EU-ministern med hänvisning till att regeringen skulle ha ändrat uppfattning i fråga om vilka kriterier som regeringen anser bör vara uppfyllda för att statligt stöd till tjänster av allmänt ekonomiskt intresse inte ska behöva anmälas till Europeiska kommissionen för godkännande innan ersättningen utbetalas. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på interpellationen. Låt mig först klargöra att regeringen inte har ändrat uppfattning i den aktuella frågan. Svaret till kommissionen avser medan presskonferensen avsåg svenska regler om ränteavdrag. Detta är två helt skilda frågor. I den senare delen beslutade regeringen om ett uppdrag till att kartlägga och analysera förekomsten av skatteplanering i företag inom välfärdssektorn. Vad gäller regeringens svar till gällande statsstöd är detta helt i linje med den politik som alltid har drivit, nämligen att en effektiv konkurrensutsättning förutsätter att konkurrens sker på lika villkor med klara spelregler som fastställs på förhand för att garantera konsumenternas och skattebetalarnas intressen. Upphandlingslagstiftningen förutsätter att alla krav som ställs är uppföljningsbara. Det finns även annan lagstiftning som reglerar den upphandlande myndigheten eller enhetens skyldighet att kontrollera och följa upp de krav som ställs. Ansvariga myndigheter bör därför fokusera på att följa upp kvaliteten på tjänsterna för att säkerställa värdet för mottagarna av tjänsten och inte på att följa upp lönsamheten hos utföraren. kan omfatta statligt stöd till såväl privat ägd som offentligt ägd verksamhet när stödet riskerar att snedvrida konkurrensen på ett sätt som kan påverka handeln mellan EU:s medlemsstater. Enligt dom i målet Altmark kan en upphandling under vissa förutsättningar innebära att det inte är fråga om statligt stöd. Regeringens förslag skulle kodifiera denna princip i kommissionens beslut, vilket skulle öka den rättsliga förutsägbarheten för inblandade aktörer. EU:s statsstöds- och upphandlingsregler är centrala regelverk för god hushållning med offentliga resurser och högkvalitativa tjänster. Det är viktigt att dessa regelverk är ändamålsenligt utformade och inte leder till omotiverat hög administrativ börda eller rättslig osäkerhet för såväl privata som offentligt ägda leverantörer eller för det allmänna i dess roll som köpare av offentligt finansierade tjänster. Regeringen är angelägen om att en effektiv konkurrensutsättning och uppföljning av denna sker och att det inte ställs omotiverat höga administrativa krav på privata och offentliga utförare som tillhandahåller allmännyttiga tjänster. Då , som framställt interpellationen, anmält att han var förhindrad att närvara vid sammanträdet medgav andre vice talmannen att i stället fick delta i överläggningen. 2 (V): Jag tackar näringsministern för svaret. Man kan fråga sig varför vi i över huvud taget ställer frågor om regeringens svar till en förändrad förordning från kommissionen. För del handlar det om att vi tycker att denna fråga är så viktig att vi vill vara med och påverka. Vi menar att regeringen här hade chansen att åtminstone lite grann öka kontrollen av de privata företag som finns inom välfärdssektorn. Jag börjar med att referera till en artikel i dagens . Den handlar om äldreboendet i som drivs av företaget . Det har avslöjats att en psykiskt sjuk boende på äldreboendet har legat fastbunden och skrikit på hjälp i utan att få hjälp. Man frågar sig: Hur kommer det sig att man binder fast en äldre psykiskt sjuk människa? Personalen på äldreboendet är inte på något vis illvillig, men man är underbemannad. Man har inte tid, i synnerhet inte , att ge alla boende den vård de behöver. Det här är ett uttryck för hur det ser ut i verkligheten. Vi vet att de privata äldreboendena har ungefär 10 procents lägre bemanning än de kommunala. Det är inte så konstigt. Carema och de andra företagen ägs ofta av riskkapitalister. Deras främsta syfte är att maximera sin vinst, och det gör man främst genom att ha en lägre personaltäthet. Man har helt enkelt färre anställda. Vad händer då? Jo, riskkapitalisterna gör stora vinster. Ingen av oss här inne kan berätta hur stora vinster de gör och flyttar till skatteparadis. Uppskattningsvis handlar det om . tycker att vi måste använda alla tänkbara möjligheter vi har för att sätta stopp för detta. Detta måste kontrolleras. Därför blev vi besvikna när vi läste regeringens svar till när det kom ett förslag om hur man kan strama upp rutinerna för företag som anlitas för att utföra tjänster. Regeringen svarar att om det har skett en korrekt offentlig upphandling har vi den kontroll som behövs. Men om nu kommissionen lägger fram ett förslag som handlar om att vi ska ha en efterkontroll på dessa företag och kunna kontrollera hur stora vinster de tar borde regeringen välkomna det och inte gå emot det. Man borde i synnerhet välkomna detta med tanke på andra europeiska länder. är ett av de länder i som har kommit längst vad gäller avreglering och privatisering, och vi har sett ganska många exempel på att det inte fungerar särskilt bra. Då borde vi sända en signal till att vi välkomnar krav på efterkontroll, för det kan vara bra för andra länder. Varför gör ni inte det, ? 3 (C): vill ha ett samhälle där kvaliteten på utförda tjänster ska stå i fokus. Det handlar om att använda skattepengarna på bästa sätt. För oss som anser att uttaget av skattepengar är begränsat är det viktigt att varje krona används så effektivt som möjligt. Jag är säker på att vi är överens om att vi vill ha en hög kvalitet i de tjänster som utförs för våra skattepengar, men frågan är hur vi ser till att det blir så. För och verkar vinsterna vara det som i första hand ska granskas. För oss ligger fokus på verksamheten, alltså hur vi mäter kvaliteten på tjänsterna som utförs. Det är där huvudfokus bör ligga. Det finns inget som säger att hög vinst ger sämre vård eller att företag som är nära konkurs skulle vara bäst på att utföra vård. Det är också intressant att notera att och inte har varit så pigga på att ställa samma krav på tjänster som utförts på en icke konkurrensutsatt marknad. Där verkar det inte spela någon roll hur varje krona används. Min svärfar hade alzheimer. Han är tyvärr död , men en gång när jag besökte honom på den institution där han tillbringade sin sista tid fick jag se att han var fastbunden i en stol. Det är jättejobbigt att prata om det. Vad jag vill säga är att det är på samma sätt på offentliga institutioner som på privata, att vården inte alltid fungerar som den ska på grund av att det är underbemannat. Jag säger ingenting om personalen i det här fallet. Kan ni tänka er hur det känns att se någon man älskar sitta fastbunden i en stol en människa som har varit livaktig, tjänat sina pengar och betalat och tjänat staten och samhället väl? Det är precis likadant på offentliga institutioner som på privata. I ett samhälle där det endast är det offentliga som tillåts utföra välfärdstjänster finns inte ens möjligheten att välja bort eller välja nytt. Vem ska jag gå till om det inte finns något alternativ? 4 Näringsminister (C): Det är angelägna frågor, både interpellationen och den fråga som kom upp i debatten och som handlar om kvalitet och valmöjlighet i välfärden, inte minst inom äldreomsorgen. När det gäller äldreomsorgen är det naturligtvis helt oacceptabelt med den vanvård som har kommit fram via medierna och genom samtal med anhöriga, inte bara utan under ett flertal år. Oavsett om det sker i privat, ideell eller regi är det givetvis helt oacceptabelt. Det finns fruktansvärda exempel från kommunala äldreboenden. Ett var i då en äldre fick sina spyor nedtryckta i halsen. Ett annat var på ett äldreboende i där en äldre var fastbunden vid en toalett alldeles för många timmar. Vi har också de fruktansvärda händelser på Linnégården som uppdagas genom uppgifter i medierna. Allt detta är givetvis beklagligt och oacceptabelt och kommer att kräva rättning i leden. När man diskuterar välfärd och äldreomsorg är det viktigt att sätta människan i centrum och fokusera på den äldres möjlighet att välja till och välja bort. Det handlar om att fokusera på vilka kvalitetskriterier som ska ställas oavsett huvudman. Det är av den anledningen som regeringen anser att det är viktigt att det finns fler valmöjligheter, inte färre. Med fler valmöjligheter kan den äldre välja äldreboende och välja bort det äldreboende som inte håller måttet; det konkurreras ut. När vi pratar om kvalitet och omsorg är det viktigt att vi sätter den enskilde äldre i centrum och att vi på nationell, lokal och regional nivå sätter upp tydliga kvalitetskriterier med tydlig uppföljning, kontroll och tillsyn så att de efterlevs. I interpellationen har jag och regeringen fått tre frågor som jag svarar på. Det är svar på en förändring av en förordning som kommissionen fattade beslut om , . Regeringens ståndpunkt i svaret är väl förankrad genom en promemoria som lämnades till . Frågan har varit uppe i olika sammanhang i och i näringsutskottet. Det var tre frågor som jag har lämnat svar på. Den första frågan var: Kan statsrådet klargöra hur det gick till när man tycks ha ändrat åsikt i frågan? Jag svarar: Det är två helt olika frågor, och vi har inte ändrat åsikt. Den andra frågan var: Avser statsrådet att meddela kommissionen att man drar tillbaka skrivelsen då man har kommit till nya insikter? Som följdsvar på fråga ett säger jag att vi givetvis inte drar tillbaka skrivelsen eftersom det rör två helt olika saker. Det är en komplicerad fråga när det gäller statsstöd och det är det som regeringen har lämnat svar på. Den sista frågan handlar om huruvida statsrådet i så fall ska komma med en ny skrivelse som innehåller de analyser vi senare har gjort. Svaret på den frågan är också nej. Vi tycker att det är viktigt med statsstödsregler som förhindrar statsstödsrace mellan medlemsstater och ser till att vi har en god konkurrens oavsett verksamhet och medlemsland. 5 (V): Vi börjar närma oss några viktiga punkter i den här debatten när det gäller äldreomsorgen. Vi i säger att det som äldreomsorgen behöver är mer resurser. Vi är det enda parti som har anslagit mer resurser till äldreomsorgen för att personalen ska kunna vidareutbilda sig och fortbilda sig. Vi har anslagit särskilda pengar för att maten ska kunna bli bättre på våra äldreboenden. Vi har anslagit särskilda pengar för att man ska kunna anställa mer personal på våra äldreboenden. Vi tycker att verklig valfrihet är när man känner att det finns äldreboenden som har bra kvalitet och där de boende till exempel kan få hjälp med att gå ut och promenera precis när de vill. Så fungerar det inte på många äldreboenden. Både och säger att det inte är någon skillnad mellan privata och kommunala äldreboenden. Jag vet inte om ni har följt medierapporteringen . Det står klart att de privata äldreboendena har lägre bemanning. Om man har lägre bemanning tycker jag att det är uppenbart att kvaliteten blir sämre. Det är inte för att Carema och andra är illvilliga utan för att de ägs av riskkapitalister. De måste generera vinst, och vinsten uppskattningsvis flyttar till skatteparadis. Det tycker uppenbarligen och inte är något problem. Jag tycker att det är ett stort problem om välfärden plundras på . Det är som de äldre, de psykiskt sjuka och de dementa behöver, inte riskkapitalisterna som gömmer sig i skatteparadis där vi inte ens kan granska deras verksamhet. När det gäller förslaget från tyckte vi att det var bra med ett förslag som skulle strama upp rutinerna ett förslag med efterkontroll. Jag tror inte att det skulle lösa alla problem, men det är förvånande att säger att vi ska ha tydlig uppföljning och kontroll som ni går emot det förslaget på EU-nivå. Det tycker jag är märkligt. 6 (C): Jag kan inte låta bli att kommentera att säger att privata äldreboenden har lägre bemanning och att han därför ifrågasätter mig och statsrådet när vi säger att det inte är någon skillnad mellan privata och offentliga äldreboenden. Hur vet att effektiviteten är bättre och att bemanningen är det enda mätbara tal som ger bättre effektivitet och bättre vård inom offentlig sektor? Det är obegripligt för mig. Under hela min uppväxt jobbade min mamma inom . När jag var yngre och det såg lite annorlunda ut inom vården kunde hon till exempel baka en kaka tillsammans med brukarna, och man kunde ha tid att gå en promenad. Det var livskvalitet. Många människor är väldigt ensamma. Jag tror att ensamhet är en av de största folksjukdomarna i . finns andra alternativ, som till exempel . Då har man möjlighet att välja. Man kanske inte vill ha städat; man kanske vill ha sällskap. Man kanske vill ha någon att sitta och prata med. Det kanske är den enda person som kommer hem till en på hela veckan. Då kan det vara mer prioriterat att prata eller gå en promenad. Jag vill säga att den privata verksamheten behövs och kan erbjuda betydligt mer än den offentliga. Jag kommer ihåg mitt första sommarjobb. Det var som solflicka på ett sjukhem. Som solflicka skulle jag förgylla tillvaron för de äldre. Jag var , och jag fick därför inte mata de äldre därför att någon skulle kunna kvävas. Jag skulle spela och sjunga, gå ut och gå och läsa tidningen. Den tiden är förbi. finns det inga solflickor eller solpojkar, åtminstone inte i den kommun där jag bor. Tyvärr har man skurit ned på mycket inom offentlig sektor. 7 Näringsminister (C): När man lyssnar på den här efterföljande debatten och inte har läst interpellationen kan man tro att interpellationen handlar om just äldreomsorgen och kvaliteten där. Det är en mycket angelägen diskussion. Men låt oss komma tillbaka till själva interpellationen som handlar om regeringens svar på den förordning som gäller EU:s statsstöd, och den är inte särskilt upphetsande, vill jag lova. fattade man beslut om en rad olika saker vad gäller EU:s statsstöd. Det har ingenting med just kvaliteten i äldreomsorgen att göra, utan det är ett nytt regelpaket som består av fyra olika instrument som kommer att gälla alla myndigheter oavsett om det är på lokal eller nationell nivå. Det handlar om vilka krav man ska ställa när man beviljar ersättning som rör allmänna ekonomiska intressen. Man fattade bland annat beslut om ett nytt meddelande om definitioner inom detta område. Jag kan konstatera att det sannerligen behövs ett förtydligande kring olika komplicerade europeiska ord. Det handlar om att klargöra det rättsläge som har haft vad gäller statsstödsregler. Den andra delen handlar om ett reviderat beslut där man har diskuterat vilka tjänster som man inte behöver anmäla till kommissionen när man ska bedöma statsstöd. har det i stort sett bara handlat om sjukvård som man inte har behövt anmäla till kommissionen. Det utvidgas nu till fler tjänster som man inte behöver anmäla just till kommissionen. I vår kommer man att återkomma med ytterligare ett förslag om att man inte heller behöver anmäla tjänster som har ett mindre ekonomiskt värde vad gäller EU:s statsstöd. Det är både offentliga och privata aktörer som hanterar detta. Detta är den torra juridiska sanningen om vad denna fråga egentligen handlar om. Den andra delen som har varit föremål för debatt här i kammaren debatterar vi i många andra sammanhang. Jag debatterar den gärna också, men det är detta som interpellationen egentligen handlar om. Jag kan känna att man här lite grann blandar äpplen och päron. Det är klart att äldreomsorgen behöver mer fokus och mer resurser. Det är av den anledningen som alliansregeringen under den förra mandatperioden har satsat just på äldreomsorgen ute i kommunerna. Jag besökte i går äldreboenden i . Det var fantastiska möten där jag träffade föreståndare, anställda och de som bor på äldreboenden. Det som man berättade för mig handlade om skillnaden vad gäller offentliga och privata aktörer i svenskt kvalitetsindex. Tittar man exempelvis på vårdpengen, barnomsorgspengen och skolpengen, det vill säga den peng som följer den enskilde, har de privata utförarna i dessa verksamheter ett betydligt högre anseende, och anställda, elever och vårdtagare är betydligt mer nöjda när reellt självbestämmande och valfrihet tillämpas. Däremot inom äldreomsorgen, där det inte finns någon äldrepeng utan där man använder upphandling och det finns en aktör, antingen privat eller offentlig, och där man inte kan välja mellan olika aktörer som när det gäller vårdcentraler och skolor, ser vi att det finns ett lägre förtroende både för den offentliga verksamheten och för den privata verksamheten. Då är mitt svar inte att man ska frånta de äldre valfrihet och självbestämmande, utan mitt svar från regeringen är mer valfrihet och mer tilltro till de äldre att kunna välja och kunna välja bort. Då blir det fokus på kvalitet, oavsett om det är verksamhet i privat, eller ideell regi. Då är det de som håller hög kvalitet som blir valda och som också kan fortsätta bedriva verksamhet. 8 (V): Jag anknyter gärna till detta förslag från EU. Precis som jag sade har jag inte fått något bra svar från näringsministern om varför har gått emot EU:s förslag om en efterkontroll. Det som näringsministern och regeringen skriver i sitt svar till EU är att så länge som denna tjänst konkurrensutsätts säkerställs en rimlig kontroll. Det tycker man räcker. Bara man har konkurrensutsättning är allting klart. Men när vi nu har haft exempel på exempel här i på hur pengar flyttas från välfärdssektorn till skatteparadis i andra länder då borde man väl åtminstone tillmötesgå ett förslag om att vi ska ha lite bättre kontroll så att man ska kunna göra en kontroll i efterhand, efter upphandlingen, av vad som har hänt med pengarna. Men det vill uppenbarligen inte regeringen, och det beklagar jag. Vi talar här om kvaliteten inom äldrevården. Jag vill ställa en fråga till näringsministern. Tycker inte näringsministern att det är viktigt mer personal inom äldreomsorgen? Det tycker i alla fall vi i . Jag vill också fråga näringsministern: det inte bra att tillskjuta extra resurser från staten till äldreomsorgen, såsom vi i föreslår, så att man kan anställa mer personal, fortbilda personal och se till att det blir bättre mat. Det är tre konkreta exempel. Jag vill också passa på att fråga följande: Tänker näringsministern föreslå ett system med äldrepeng? Det låter så. 9 Näringsminister (C): Frågan som gäller regeringens svar till handlar inte om huruvida vi gillar uppföljning eller inte, utan den handlar om huruvida EU ska bestämma detta eller inte. I har vi en uppföljning och en tillsyn. här av missförhållanden och oacceptabel hantering av det som är både kommunalt och privat tyder på att det är viktigt att denna tillsyn och denna uppföljning blir än striktare. Den andra frågan handlar om mer resurser. Det är givetvis alltid välkommet med mer resurser. Regeringen har satsat på äldreomsorgen genom en värdighetsgaranti och genom att tillskjuta pengar till kommunerna under förra mandatperioden, och vi kommer att följa utvecklingen noga. Det viktigaste är att vi har tydliga kvalitetskriterier och att vi får en bukett av olika aktörer som de äldre kan välja mellan. Äldrepeng är någonting som vi på ett begripligt sätt kan översätta lagen om valfrihetssystem med. Vi har skolpeng, vi har vårdpeng, och vi har barnomsorgspeng. En äldrepeng ryms också inom regeringens förslag om lagen om valfrihet, som har införts. Tänk om fler äldre runt om i hela skulle ha möjlighet att välja och välja bort äldreboenden. Då ger man makten till de enskilda pensionärerna och ger dem möjlighet att bestämma var de ska bo och vilken service de ska ha. Överläggningen var härmed avslutad. 7 § Svar på interpellation 2011/12:161 om strukturfondernas roll i den regionala tillväxten 10 Näringsminister (C): har frågat mig om vilka förändringar jag är beredd att vidta för att förenkla regelverket, minska byråkratin och få en bättre ordning vad gäller löpande utbetalningar av projektmedel samt se till att strukturfondsprogrammen uppfyller det ursprungliga syftet att stärka det lokala näringslivet. har också frågat mig om jag är beredd att ändra förutsättningarna för återbetalning av medel för redan avslutade projekt. Jag vill betona att det är viktigt att förenklingen av strukturfondsarbetet fortgår. Regeringen arbetar därför för tydliga och transparenta processer och för en ändamålsenlig och effektiv administration. Arbetet avser förenklingar som kan göras redan under innevarande programperiod och sådant som är möjligt att införa under nästa programperiod, alltså efter 2013. Det är en utmaning att ställa rimliga administrativa krav på projektägare och säkerställa att EU-medlen hamnar i rätt ficka. Om fel upptäcks efter att ett projekt har avslutats kan det i vissa fall bli nödvändigt att återbetala medel. Det är därför viktigt att ansvariga myndigheter informerar projektägare om detta och begär in nödvändig information i förväg. Under förhandlingarna om strukturfondsregelverket efter 2013 samlar in synpunkter och erfarenheter av att driva projekt inom ramen för EU:s strukturfondsprogram. En studie om näringslivets medverkan i strukturfondsprogrammen visar att en stor del av projekten inriktas mot näringslivet och företag. Företag deltar i samt finansierar projekt, vilket borde tyda på att projekten bidrar till att stärka det lokala näringslivet. Flera medlemsstater, däribland , har pekat ut enskilda lagstiftningar som orsak till fel och administrativ börda inom sammanhållningspolitiken, däribland upphandlings- och statsstödsregelverken. En genomgång av dessa regelverk görs inför nästa programperiod. följer vidare handläggningstiderna för att fånga upp signaler om förseningar i utbetalningar av projektmedel. Jag känner inte igen den bild som målas upp av interpellanten. Tvärtom är bland de länder som har högst genomförandetakt när det gäller strukturfondsprogrammen. Detta är naturligtvis centralt för att sammanhållningspolitiken ska kunna vara ett viktigt verktyg i arbetet för en hållbar tillväxt i våra regioner. 11 (S): Jag vill börja med att tacka ministern för svaret. Precis som ministern säger är strukturfondsprogrammen väldigt viktiga för stora delar av landet.