prot · H00937 · 2012-12-05 00:00:00 — Det klimatprogram som antogs 2009 under förra innebär att vi lägger en hel del ytterligare kostnader på olika icke-producerande verksamheter, till exempel trafiken, som får höjda skatter. Min enda väsentliga fråga är denna: Vad menar och med satsen med beaktande av de specifika förutsättningarna för näringslivet? Det är den centrala frågan. Vill ni flytta fler jobb utomlands eller inte? Vi vill inte det, det är bättre att jobben är kvar i . 127 (V) replik: De specifika förutsättningarna för näringslivet bör naturligtvis beaktas, men det betyder inte att dagens avvägning är den matematiskt helt sanna och eviga. Vi måste ta hänsyn till de erfarenheter och utvärderingar vi har, till exempel . Vi hade en föredragning i skatteutskottet av denna, som visar till exempel att vad gäller den tunga industrin, stål- och metallframställning, fick man gratis mer i tilldelade utsläppsrätter än vad kostnaderna för energi- och koldioxidskatt är efter skatteavdrag. Man gick alltså med ett visst överskott. Så långt behöver man knappast gå. Vi behöver en översyn. Jag tycker som sagt att det här ska tas in i en större översyn av skattesystemet och det klimatpolitiska ramverket där man tittar på dessa saker. verkar tycka att det är jättebra som det är. Men vi vet att klimatsituationen är så allvarlig att vi måste göra allt vad vi kan för att komma fram till ett bra och effektivt system. Principen att förorenaren ska betala bör, tycker jag, i högre grad än vad som sker slå igenom också på näringslivet även om kostnaderna kommer att slås vidare ut på oss konsumenter. Det är ett rimligt och effektivt styrsystem. Varför säger nej till att man prövar den här frågan lite ordentligare en gång till? 128 (FP) replik: Det skulle vara mig främmande att säga att vi aldrig ska ompröva några miljöskatter. Det har jag väl aldrig påstått eller ansett. Tvärtom har vi 2009 i antagit ett nytt inriktningsmål, som framgår väldigt tydligt av . Där finns det återgivet för alla. Jag tror inte att vill flytta företagen och jobben utomlands. Det tror jag över huvud taget inte. Men man vill föra en politik som gör att det är omöjligt för de svenska företagen att existera, till exempel gruvnäringen. Jag medger att man har låg beskattning. Ni tilldelade ju gratis alla utsläppsrätter när ni var med, och det kan man verkligen diskutera. Det finns länder som har valt en annan metod. Det framgår av rapporten. Man måste alltid göra avvägningen: Om vi vill att de svenska företagen ska vara konkurrenskraftiga måste de ha sådana förutsättningar att jobben blir kvar i . Det finns ingen i en miljöpolitik som driver företag ut ur . Jag tror inte att ni vill detta, men då måste ni ändra er på den punkten. Ni måste se till att företagen blir kvar i . 129 (V) replik: Och är dagens klimatbeskattning av företagen alltså det som garanterar att företagen blir kvar i . Är det så man ska tolka inlägg? Vi får höra att vi måste sänka bolagsskatterna för att företagen ska stanna i . Vi får höra att vi kanske ska sänka miljö- och klimatskatterna för att företagen ska stanna i . Jag tror inte på detta. visar att klimat- och energiskatterna motsvarar av företagens kostnader. Det är en ganska liten del trots allt. Här kan man nog göra relativa förändringar utan att det riskerar jobben som för den delen främjar energieffektivitet och smart användande av ny teknik. Det tycker jag att även folkpartister ska vara öppna för. 130 (FP) replik: Alla hör vad säger, att man ska föra en annorlunda politik. Det är absolut en feltolkning att säga att jag tycker att den fördelning vi har är den optimala. Det måste alltid omprövas, . Men ni vill både lägga på mycket skatter och höja bolagsskatten. Ni vill inte sänka bolagsskatten, i motsats till Socialdemokraterna som vill sänka bolagsskatten. Ni vill höja den någon procent, eller vad det nu är. Jag ska allra sist läsa upp en del saker ur på s. 79. Man har nämligen beräknat hur det beslut som togs i 2009 ökar kostnaderna. För industrin och den icke-handlande sektorn blir det en ökning på . För tunga lastbilstransporter blir inte ökningen så stor . För jordbruket 435 miljoner ganska mycket för jordbruket. För skogsbruket blir det . Det här är inte småsummor, och det ska betalas av någon. Det ska betalas av de svenska företagen, som ska konkurrera med utländska företag. Jag vill som sagt aldrig beskylla för att vilja flytta företag och verksamheter ut ur landet. Men resultatet av er politik riskerar dess värre att bli just det, om man inte gör en bra avvägning mellan olika miljöåtgärder. Det var därför som jag frågade: Vad betyder med beaktande av de specifika förutsättningarna för näringslivet? Det är en gummiparagraf där du inte kan svara på vad det betyder. 131 (C): I det här betänkandet har en motion där de föreslår ett klimatpolitiskt ramverk. I motionen uttrycker de att principen bör vara en likvärdig klimatbeskattning oberoende av vem som beskattas. Precis som reagerade jag på meningen att man ska beakta de specifika förutsättningarna för näringslivet. Det intressanta var att inte nämnde det med en mening medan han var uppe i talarstolen, men likväl är han med på den reservation som har lämnat på basis av sin motion. Jag anser att det är just det regeringen gör, man beaktar näringslivets specifika förutsättningar. De större energiintensiva industrierna, pappers- och massaindustrin, ingår i ett handelssystem för utsläppsrätter som regleras på EU-nivå, och de bedöms efter en skala inom respektive sektor. I handelssystemet finns en plan för att tillgången på utsläppsrätterna ska minska. kommer hälften av kvoten att lyftas ut till försäljning för att det ska vara ekonomiskt kännbart för industrin att släppa ut växthusgaser. Inom energisektorn kommer den förnybara, alltså den fossilfria, energiproduktionen att gynnas då merparten av utsläppsrätterna för energisektorn kommer att behöva köpas fullt ut. Handelssystemet inom EU tar alltså specifika hänsyn till förutsättningarna för näringslivet, som det styr mot klimatmål. Till de svenska företag som inte ingår i handelssystemet tvingas regeringen ta vissa hänsyn för att inte helt radera ut företagens förmåga att konkurrera med omvärlden. Regeringen har arbeten på gång inom en rad klimatrelaterade områden som kommer att läggas fram . Och som vi vet så pågår nu klimatförhandlingarna i . Mina förhoppningar är givetvis att miljöminister ska få med sig flera länder i riktning mot en snabbare utsläppsminskning än vad man har kommit överens om till 2020 och att fler länder kommer att göra frivilliga utfästelser om större utsläppsbegränsningar. Jag vill dessutom se att ministrarna, när de träffas, tar tydliga steg mot det globala klimatavtal som ska vara färdigförhandlat . Även om har uttryckt sig kritiskt i vissa stycken i sin utvärdering anser jag att mycket är på gång i rätt riktning och att varken motionen eller reservationen från och tillför något som skulle göra skillnad i sak. Därför vill jag yrka avslag på motionen och yrka bifall till utskottets förslag om att lägga skrivelsen till handlingarna. 132 (SD): Jag vet inte om det är en signal ovanifrån att slår till på detta vis när vi pratar klimatrelaterade skatter. Jag kommer att upprepa en del av det som andra redan har sagt, speciellt det här med att näringslivet genererar ungefär fyra femtedelar av koldioxidutsläppen men hushållen får betala nästan hälften av de klimatrelaterade skatterna. Hushållen betalar i skatt per ton utsläppt koldioxid, medan företag inom industri- och energisektorn endast betalar per ton. Med andra ord får hushållen betala 20 gånger mer än industrin. Men det har väl också sina förklaringar, för det handlar om industrins konkurrenskraft. Jag har själv jobbat inom elintensiv industri, skogsindustrin, . Jag har dessutom jobbat med styrsystem på det företagets elavdelning. Det här med energieffektivisering jobbade vi hårt med , så det är inget nytt. Det har gjorts stora framsteg inom industrin på det området. Ändå har vi problem med konkurrenskraften, därför att alla andra länder också jobbar lika hårt med detta. Enligt granskningsrapporten utgör klimatrelaterade skatter ca . Det är en hel del som beläggs här. I sammanfattning kan man läsa följande: Regeringens och myndigheternas analyser och redovisning ger ingen samlad och tydlig bild av utgifter för och effekter av de klimatrelaterade skatterna. Därmed saknar myndigheterna, regeringen och underlag för att bedöma om de klimatrelaterade skatterna i kombination med andra styrmedel är kostnadseffektiva och i vilken utsträckning de överensstämmer med principen om att förorenaren ska betala. Vidare saknas underlag för att bedöma risken för koldioxidläckage för olika branscher och delbranscher i . I stort sett som med titeln skatter vem betalar? kom släpptes en annan granskningsrapport från med titeln vad kostar den och vad har den gett? I sammanfattningen av den granskningsrapporten kan man läsa följande: övergripande slutsats är att klimatforskningen har potential att bidra till klimatmålen. Men det är oklart i vilken utsträckning klimatforskningen faktiskt stöder klimatmålen och bidrar till minskade utsläpp . För att forskningen effektivt ska kunna bidra till de långsiktiga klimatmålen, anser att det behövs en samlad strategi för klimatforskningen som även definierar vad klimatforskning innefattar. Klimatforskningen behöver tydligt samordnas med andra styrmedel för att på ett effektivt sätt ge förutsättningar för att forskningsresultaten i praktiken ska bidra till klimatmålen. Vidare behövs en samlad redovisning av vad klimatforskningen kostar och bidrar till. Båda granskningsrapporterna har varit intressanta att läsa. Utan tvekan kan man se vissa paralleller i dessa sammanfattningar av granskningsrapporterna från . Jag får onekligen känslan av att man har beslutat om ett antal åtgärder eller styrmedel utan samordning för att uppnå klimatmålen. Den ena handen har uppenbarligen inte haft vetskap om vad den andra handen sysslat med. Jag tror att detta är något som man måste ta till sig innan man rusar in i ytterligare nya åtgärder och konstruerar ännu fler styrmedel. Jag är tveksam till om det behövs ett ramverk, men någon form av uppföljning och analys är av stor nödvändighet, som jag ser det. I granskningsrapporten ingår inte elcertifikat, vilket jag tycker är beklagligt. De är ett viktigt styrmedel, och det hade varit intressant att få lite mer kött på benen när det gäller detta. Elcertifikaten ligger strax och är en viktig faktor när beslut om investeringar tas i energisektorn, inte minst när det gäller vindkraft. Att vara med i skatteutskottet och få möjlighet att läsa dessa rapporter och få insikt i detta har varit intressant. Vad gäller vindkraften hade vi besök i skatteutskottet av , som uppmärksammade oss på effekterna av fastighetsskatten. En jämförelse mellan vindkraft, kärnkraft och vattenkraft får ett märkligt utslag. kommer vattenkraften att belastas med hela , kärnkraften med och vindkraften med endast . Det är ganska märkligt att vattenkraften får en så stor nackdel. Som man påpekar från kan det få stor inverkan på framtida investeringar i vattenkraft. Vindkraften har också en stor skattefördel när det gäller energiskatten, och det har varit lite av en ögonöppnare för mig personligen att det är sådana subventioner eller skattelättnader för vindkraften. Jag tror att många människor inte känner till vilka effekter eller vilka subventioner och skattelättnader som ett vindkraftverk har. Vi pratar om 2 miljoner per vindkraftverk och år i subventioner. Med det här som bakgrund är det kanske inte så märkligt att det är så många kommuner, landsting, stiftelser och regioner som bygger vindkraftverk. Jag kan nämna att beslutade om tio nya vindkraftverk. Skattebortfallet för dessa tio vindkraftverk kommer att motsvara mer än kostnaden som vi diskuterade tidigare i debatten om betänkandet om läxhjälp. Jag yrkar på att skrivelsen läggs till handlingarna och att reservationen avslås. 133 (KD): Jag tror att det är viktigt att komma ihåg att industriverksamhet och energiproduktion nästan aldrig är någon form av välgörenhet. Det kostar alltid pengar. Jag brukar alltid försöka gå förbi vad olika rapporter säger och i stället gå utanför och lyssna på dem som bör ha stor kunskap på området. Bland annat träffade jag vid . Han är professor i nationalekonomi och en av de främsta inom miljöekonomi i . Jag läste också som varnar för att använda ekonomin felaktigt för att nå de mål man vill nå inom utsläpp och annat. Jag har också läst Per Kågessons, professor från , rapport på villovägar och lite annat. har uttryckligen varnat för en övertro på att kan rusa i förväg med olika åtgärder utan att det får konsekvenser i form av stora kostnader för svensk del. Jag tror att det finns skäl att lyssna på dem som jag tror är till och med underrapportörer till regeringen. Den rapport som egentligen är upphovet till den här debatten kommer från . Jag tycker att regeringen väl noterar, och det är också väl beskrivet i betänkandet, att man tar åt sig det som sägs i rapporten och ser över hur man ska kunna utforma systemen på ett bättre sätt. är det uppenbart att saker och ting inte alltid utvecklas så som man själv tror. Vi kan konstatera att det alltid är vanskligt med olika subventionssystem när man inte vet hur de fungerar när de möter verkligheten. Genom olika skeenden och förändrade beteenden når man kanske inte måluppfyllelsen. Den kan till och med sättas ur spel. Vägningen av vem som betalar vad blir då svår att utvärdera. Också konjunkturen har inverkan på det faktiska utfallet, beroende på om det är högkonjunktur eller lågkonjunktur. En sak som man ska vara ärlig med att säga till lyssnarna och tv-tittarna är att det i slutändan alltid är medborgarna som på ett eller annat sätt betalar, genom skatter och avgifter eller på något annat sätt. Av regeringens skrivelse framgår att man är medveten om vikten av att utforma beskattningen så att den uppnår sitt syfte. Man påtalar, helt riktigt, vikten av breda överenskommelser och EU-gemensamma system för att uppnå satta mål. Debatten om gränsöverskridande frågor och problemställningar flyttas alltför ofta ned på en väldigt begränsad, nationell nivå. Det riskerar att skapa en snedvridning av problembilden och därmed problemlösningarna. I och med det finns risken att svenska medborgare direkt eller indirekt får betala en orimlig kostnad utan motsvarande resultat. Därför kan inte ensamt införa pålagor och regler som de facto är kontraproduktiva. Jag nämnde i ett inlägg situationen för , där bruket minskar styrkan med ungefär en tredjedel. En av de grundläggande orsakerna till det är det höga elpriset. Då har man att väga om jobben ska vara i eller om man ska investera någon annanstans. Frågan är så allvarlig att Region har klivit in för att se vad man kan hitta för jobb till de varslade. Det är alltså inte bara att genomföra stora, övergripande saker utan att det får konsekvenser. Låt mig även nämna . Det är ett talande exempel på gränsöverskridande projekt, både i bokstavlig och i överförd mening när det gäller miljön. Den motsattes av många, även inom miljöorganisationerna, men de allra flesta anser nog att det var ett mycket klokt beslut både ekonomiskt och miljömässigt. finns till och med behov av en utbyggnad av järnvägstrafiken för att öka andelen miljömässiga transporter. är således långsiktighet betydligt viktigare än att bara göra populistiska utfall som man tror kan synas i nästa opinionsmätning. Med det yrkar jag bifall till utskottets förslag i betänkandet. 134 (MP): Jag vill påminna om att vi debatterar om klimatrelaterade skatter och den motion som jag och några andra miljöpartister väckt. Det finns vad jag har sett i dessa skrivelser inte ett ord om exakta skattesatser och sådant, utan det handlar om systemrelaterade frågor. Därför tycker jag att vi ska hålla oss till sakfrågan, det systemrelaterade. I utmärkta rapport konstateras att regeringen inte har någon samlad statistik och kunskap. Man samlar inte kunskap, siffror och erfarenheter om klimatrelaterade skatter på ett och samma ställe där det är lättillgängligt. På det svarar majoriteten i utskottet att de visst gör det. Jag tycker att det är ett ganska osakligt svar. Motionen handlar om systemrelaterade frågor. Den handlar om att skulle behöva ordning och reda, för att citera utbildningsminister . Lite ordning och reda i klimatpolitiken skulle vi behöva. Det är samma sak som att vi har ordning och reda i finanspolitiken eftersom har ett mycket bra finanspolitiskt ramverk. På samma sätt skulle vi behöva ha det inom klimatpolitiken. Det är inte så att klimatpolitiken går åt rätt håll precis, i alla fall inte i förhållande till verklighetsförändringarna. Vi får nu börja vänja oss vid fyra graders temperaturhöjning och, enligt samma Världsbanksrapport, vid 5 procents havsnivåhöjning. Det blir ganska tunga ekonomiska konsekvenser av sådana förändringar. Det vi behöver är ordning och reda så att vi vet hur det ser ut. Det är det motionen efterlyser, att vi får lite ordning och reda i klimatpolitiken, att vi får ett klimatpolitiskt ramverk som vi kan följa och som kan förhålla sig till. Vi behöver ha långsiktiga mål och ta utmärkta rapport på allvar. Revisorer är ju inte till för sin egen skull. Revisorerna är dem vi brukar fråga för att se om vi gör någonting fel. Från min erfarenhet som kommunpolitiker vet jag att man nog ska lyssna ordentligt på kommunrevisorerna. När de kritiserar ska man lyssna. Man kan inte bara säga: Det gör vi redan, vilket är vad utskottsmajoriteten i skatteutskottet gör. De säger: Jamen, det gör regeringen redan. Vi behöver inte bry oss. Flera har frågat om den formulering i vår motion som lyder med beaktande av de specifika förutsättningarna för näringslivet. Om man läser majoritetstexten står där att det pågår ett arbete för att jämka ihop och minska skillnaderna mellan klimatbeskattning av privatpersoner och näringsliv. Det står i majoritetstexten. Vi går dock inte in på den punkten i motionen, utan vi går in på att skapa ordning och reda. Det säger ni i utskottsmajoriteten nej till. Ni vill inte ha ordning och reda i klimatpolitiken. Ni vill ha någon sorts flumpolitik verkar det som, för att återigen citera utbildningsministern. 135 (M) replik: Jag vill ställa två frågor till . På s. 70 i , kap. 3.6, står: Den del av skatteomläggningen 20102015 som avser koldioxidskatt har ökat koldioxidskattens kostnadseffektivitet. Detta eftersom den förändrade koldioxidskatten kan uppnå en viss utsläppsminskning till lägre samhällsekonomisk kostnad, i form av minskad BNP, i jämförelse med att uppnå samma utsläppsminskning med den tidigare utformningen av koldioxidskatten. Tycker att det är bra eller dåligt att man får en kostnadseffektivitet med den skatteomläggning av koldioxidskatt som den nuvarande regeringen har gjort? I och med att kritiserar regeringen, att regeringen gör fel prioritering genom att mycket ligger på hushållen och en mindre del på industrin, och vill att det ska göras en omfördelning, tycker du då, , att den politik som ni förde när ni var stödparti till Socialdemokraterna var dålig? Min tredje fråga nu blev det tre frågor, men det tror jag att du klarar är hur du skulle vilja lägga om politiken. Det har ni nämligen inte angett i er motion. Ni kommer inte med några förslag utan bara med en massa tyckande och åsikter. Kom med förslag! 136 (MP) replik: frågar mig om flera saker som egentligen inte har med att göra. Vi kan gärna ha en klimatdebatt och en miljödebatt om dessa frågor, men jag vill påpeka att jag i mitt anförande refererade till och att de efterlyser ordning och reda i klimatpolitiken, vilket alliansregeringen inte har levererat, enligt revisorerna. När det gäller omläggningen menar jag att det, precis som vi har skrivit, inte är någon lätt sak, men man bör titta på hur man kan ta fram en strategi. Jag har ingen perfekt lösning, utan jag tycker att man ska sätta sig ned, inte minst med näringslivet, och diskutera den frågan. Jag tror att det finns en sådan vilja även hos näringslivet. Vad beträffar koldioxidskatten är vi positiva till utsläppshandel, men vi ser att den nu slagit fel när det blivit så billigt att det är en ren vinstmaskin, vilket också lyfts fram. Vi hade gärna sett att övergången varit en mix mellan utsläppshandel och att klimatrelaterade skatter legat kvar. Men det är en annan diskussion än den vi har . När det gäller den felprioritering som var var det ett annat tillfälle. Det var andra förutsättningar. Det har hänt saker . Det är intressant att flera har sagt att alliansregeringen bara har fullföljt politiken. Några borgerliga talare sade det här i talarstolen . Ni har bara fullföljt det som den socialdemokratiska regeringen med stöd av och sjösatte. Problemet är bara att klimatproblemet har förvärrats så till den milda grad att jag hade förväntat mig en del handling och inte bara en fortsättning. Det är tur att ni inte har tagit bort det. 137 (M) replik: Vi har till viss del fullföljt. Men vi har även gjort några förändringar som man kan läsa om här. Det gäller bland annat att koldioxidskatten har blivit mer kostnadseffektiv. Det är jättebra. Jag har här en där man ser hur koldioxidskatten har ökat. Det kom en jättebrant. Om man skulle säga det på engelska har det blivit en rocketing . Det har verkligen stigit i taket. Det gäller att detta ska göras på rätt sätt. Ni skriver i ert ställningstagande, som även tog upp i talarstolen, att principen bör vara likvärdig klimatbeskattning oberoende av vem som ska beskattas med beaktande av de specifika förutsättningarna för näringslivet. Det är lite grann vad rapporten handlar om. Det är de specifika förutsättningarna för näringslivet. Hur ska vi ha ett näringsliv? Hur ska vi ha en energitung industri i om vi ska lägga på den mer skatter? Vill att den ska drivas utomlands och att vi ska få koldioxidläckage? Det tror jag inte att vill. Man måste göra en avvägning. Jag håller med om att regeringens politik är väldigt bra. Sedan kan man ha åsikter om utsläppsrätter. Det är någonting vi måste påverka mer på EU-nivå. Det gäller vad utsläppsrätterna ska kosta, hur många som ska auktioneras ut och hur många som ska ges bort. Utsläppsrätter är ett bra verktyg att använda, men koldioxidskatten är också bra. De har olika sektorer att arbeta i. 138 (MP) replik: Vi kan gärna diskutera koldioxidbeskattning och miljöskatter över huvud taget. Men handlar ärendet i kammaren om hur man redovisar detta. Dessutom har vi väckt en motion som handlar om klimatregelverk. Det andra kan vi ta . Hur ställer sig till att följa förslag och göra de tydliga förändringarna så att vi får information lättillgängligt, bra och systematiskt om klimatrelaterade skatter? Dessutom är frågan: Skulle vi inte behöva ett klimatregelverk? När vi diskuterar och vet de nya prognoserna om klimatförändringarna, behövs det inte ett klimatregelverk på samma sätt som vi har haft ett finansiellt ekonomiskt regelverk? Det är vad debatten ska handla om. Vi kan också diskutera resten. Men vi har inte obegränsat med talartid. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under 23 §.) 21 § Skatt, tull och exekution Föredrogs skatteutskottets betänkande 2012/13:SkU1 Utgiftsområde 3 Skatt, tull och exekution (prop. 2012/13:1 delvis) 139 (S): Det känns som att det är sönderpratat om skatter nu efter en hel dags debatterande. Jag ska försöka att ge mitt bidrag till diskussionen. Det har gått den omfattande skatteutredningen och skatteuppgörelsen 1990/91 mellan Socialdemokraterna och som senare också stöddes av . Reformen kom till för att göra skattesystemet så likvärdigt och rättvist som möjligt. har det lappats och lagats i skattesystemet. Det liknar, om uttrycket tillåts, en schweizerost. Vi socialdemokrater tycker därför att det är hög tid för en ny, bred parlamentariskt sammansatt skatteutredning. Regeringen har tillsatt flera mindre, avgränsade skatteutredningar med experter och inte parlamentariker.