prot · H00946 · 2012-12-18 00:00:00 — 1 § Justering av protokoll Justerades protokollet för . 2 § Ny riksdagsledamot Upplästes och lades till handlingarna följande från inkomna Berättelse om granskning av bevis för riksdagsledamot har från inkommit bevis om att (M) utsetts till ny ledamot av fr.o.m. sedan (M) avsagt sig uppdraget. har denna dag granskat beviset för den nye ledamoten och därvid funnit att det blivit utfärdat i enlighet med 14 kap. 28 § vallagen (2005:837). Per Virdesten ersättare för ordföranden/sekreterare 3 § Anmälan om ersättare för statsråd Tredje vice talmannen anmälde att följande ersättare skulle inträda tills vidare: Edip Noyan (M) för statsrådet (M) (M) för arbetsmarknadsminister (M) och (M) för försvarsminister (M). 4 § Anmälan om fördröjt svar på interpellation Till hade inkommit följande skrivelse: Interpellation 2012/13:171 Till Interpellation 2012/13:171 Inmatningstariffer som klimatstöd till fattiga länder av (MP) Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är att interpellationen kräver ytterligare utredning. (M) Enligt uppdrag 5 § Förnyad bordläggning Föredrogs och bordlades åter betänkanden /13:FiU2FiU5 utlåtande /13:CU14 6 § Regional tillväxt Föredrogs näringsutskottets betänkande 2012/13:NU2 Utgiftsområde 19 Regional tillväxt (prop. 2012/13:1 delvis). 1 (S): Som vanligt kan jag inleda med att säga att vi saknar representation från regeringen. Jag tycker att det är ett svårslaget rekord. Jag hade förmånen att arbeta lite speciellt med regionalpolitiska frågor 2006. har ministrarna från den borgerliga regeringen lyst med sin frånvaro, vilket jag naturligtvis tar som intäkt för att man inte är så speciellt engagerad i de här frågorna. Mitt anförande kommer att handla lite grann om det, det vill säga brist på engagemang. Vi socialdemokrater vill utjämna de klyftor som driver in kilar i sammanhållningen och som hindrar både enskilda människors och regioners utvecklingskraft. Vi vill att alla regioner ska få möjlighet att växa och utvecklas efter sina förutsättningar. Företag, naturresurser och arbetskraft finns i alla delar av landet. De är sinsemellan sammanlänkade i ett system av produktion och transporter som knyter samman. Den solidariskt uppbyggda välfärden måste bidra till att stärka de ekonomiska banden mellan olika delar av landet, inte försvaga dem. För att även framöver kunna ha en jämlik välfärd av hög kvalitet i hela landet krävs en fortsatt omfördelning av skatterna mellan landets regioner genom statsbidrag till kommuner och landsting och ett aktuellt skatteutjämningssystem. Jag vill därför i detta sammanhang upplysa kammaren om resultatet av arbete. En enig kommitté överlämnade sitt slutbetänkande med titeln översyn av den kommunala utjämningen till den borgerliga alliansregeringen . Kommittén föreslog förändringar i både inkomst- och kostnadsutjämningen eftersom beräkningsgrunderna är föråldrade och leder till stora orättvisor. Bland annat leder felaktiga beräkningsgrunder till att rika kommuner överkompenseras på glesbygdskommunernas bekostnad. Kommittén föreslog att förändringar skulle införas . Regeringen har inte kommit med något förslag till . Detta är mycket dåligt skött. Den borgerliga alliansregeringen låter på detta sätt denna orättvisa fortsätta och visar på ett tydligt sätt hur man struntar i hur verkligheten ser ut i många kommuner och landsting. Låt mig ta upp några lokala exempel i min egen valkrets. skulle få motsvarande 2 skattekronor, och , som är min egen hemkommun, skulle vara berättigad till 35 miljoner mer om det nya systemet var i bruk som det var tänkt. Jag skulle kunna lämna många andra exempel på hur fel systemet slår, men jag nöjer mig med dessa. Vi socialdemokrater anser att behöver en aktiv statlig strategi för regional utveckling. En sådan strategi ska ta till vara varje regions och kommuns unika kvaliteter, särskilda resurser och specifika förmåga att bidra till hela tillväxt och välfärd. Den kommunala skatteutjämningen är en viktig hörnsten i denna strategi. behöver en egen nationell strategi för en levande landsbygd och skärgård i stället för som det är , där den borgerliga regeringen bara förhåller sig till när det gäller regionalpolitiken. Låt oss ta skärgården som exempel. Vi vill understryka att den har en betydande utvecklingspotential, men om hela landet ska leva måste samhället stödja utvecklingsmöjligheter i hela landet så att verksamheterna kan fungera . Denna nationella strategi ska naturligtvis även innehålla lösningar på såväl de snabbväxande storstädernas problem som de svåra utmaningar som väntar många små regioner som tampas med kraftigt minskad befolkning, hög strukturell arbetslöshet och skev åldersstruktur. Vi socialdemokrater vill därför göra den regionala utvecklingspolitiken till en central fråga och ta med den regionala aspekten i utformningen av alla strategiska politiska beslut. Vi vill att staten, kommunerna och myndigheterna arbetar tillsammans för att stärka den regionala utvecklingen och åstadkomma bästa möjliga service. Så fungerar det tyvärr inte , herr talman. Ett exempel på detta är den borgerliga alliansregeringens och den borgerliga majoritetens i sätt att hantera anslagen till de mindre universiteten och högskolorna i hela landet. har pekat på att de har ett begränsat utrymme för forskning, vilket blir ett allvarligt kvalitetsproblem. Det i sin tur gör att regionerna blir lidande när universiteten och högskolorna inte får vara de viktiga motorer som krävs för att utveckla hela . Den borgerliga regeringen visar på detta sätt att den, när det kommer till de praktiska besluten, inte står bakom tanken att hela ska leva. Jag vill avsluta mitt anförande med att yrka bifall till de socialdemokratiska reservationerna och önska alla en god jul och ett gott nytt år. I detta anförande instämde , , , , och (alla S). 2 (MP): vill ha en politik som skapar förutsättningar för regional utveckling i hela landet. Även om vi har kommunala och regionala organ med en särskild uppgift att svara för detta är den statligt förda politiken av stor vikt för den regionala utvecklingen. För en regional utveckling krävs god jordmån. I mitt hemlän finns flera kommuner som kämpar mot minskande invånarantal och för att behålla ett levande näringsliv. Det är inte unikt, utan sådana kommuner finns över hela landet. Många människor vill röra på sig, prova nya arbeten och uppleva nya miljöer. Andra är däremot i praktiken tvingade att flytta för att försörja sig, för att på ett rimligt sätt kunna ta sig till arbetet eller för att utbilda sig. Skulle man ha ett arbete i närheten kan det vara långt till närmaste förskola eller skola för barnen. Livsmedelsbutiken med postservice kan också vara långt borta. Företag har svårt att hitta rätt kompetens, få varor till sina lokaler eller transportera sina produkter till kunderna. Jag har tagit del av berättelser om företagare som har lyckats bra, vill expandera och anställa fler men som nekas lån av banken. Banken har lagt ned sitt lokalkontor, och på huvudkontoret saknar man lokalkännedom. I stället för att göra en korrekt individuell bedömning av företagets möjligheter säger man nej. Det här, herr talman, var de negativa tongångarna. kommer de positiva. Allt det som jag tagit upp går förstås att göra någonting åt. Vi behöver inte vara fripassagerare utan möjligheter att vara med och styra samhällsutvecklingen. Politiska beslut påverkar utvecklingen. Regional utveckling är beroende av flera faktorer, inte minst av att det skapas nya arbetstillfällen. Vi har sett hur arbetslösheten bara har ökat. Medan allianspartierna i denna riksdag fastnar i resonemang om att arbetslösheten är lägre i än i många andra länder föreslår reformer som skapar förutsättningar för nya jobb. Det krävs ett långsiktigt engagemang i att bygga upp en god jordmån för näringsliv, offentlig service och boende i hela landet. Det kräver strukturella förändringar, satsningar på fungerande kommunikationer, tåg som går och kommer fram , bredband i hela landet, utbildning och ett gott näringslivsklimat. Det kräver satsningar på ny teknik, innovationer och entreprenörskap för att ställa om samhället till att bli ett långsiktigt hållbart samhälle där vi löser miljö- och klimatutmaningarna. Det finns fortfarande en outnyttjad potential för varor, tjänster och arbetskraft som inte har kommit ut på marknaden. Många avstår från att förverkliga sin idé om att starta företag eller att anställa fler för att man tycker att det är för krångligt eller för dyrt. småföretagarpolitik är därför en politik för regional utveckling. Vi vill att det ska bli enklare att starta och driva företag. Företagens villkor måste förbättras. Vi vill sänka bolagsskatten, sänka kostnaderna att hålla anställda och minska företagens administrativa börda. Vi vill bland annat samordna myndigheternas informationsinhämtning och slopa sjuklöneansvaret för företag med upp till tio anställda. Regional utveckling är också beroende av att den industri som verkat i fortsatt kan utvecklas, ligga i framkant av teknikutvecklingen och vara konkurrenskraftig. Vi föreslår därför en sänkning av bolagsskatten. Men de positiva effekterna av en sådan reform blir inte lika stora för de små företagen, utan för dem är kostnaden för att hålla anställda och oron för sjuklöneansvaret mer betungande. En generell sänkning av arbetsgivaravgiften och dessutom en riktad sänkning för de allra minsta företagen som föreslår är tillsammans med ett slopat sjuklöneansvar mer efterfrågade reformer hos flertalet företag i än regeringens ensidiga kraftiga bolagsskattesänkning. För att ekonomi ska kunna fortsätta att utvecklas och skapa nya jobb behövs även större trygghet på arbetsmarknaden och fungerande socialförsäkringssystem. Trygga människor vågar i större utsträckning byta jobb, vilket gynnar rörligheten på arbetsmarknaden och företagens förutsättningar att hitta den arbetskraft de behöver. I de samtal jag har fört med många företagsledare är det oron för att inte hitta rätt kompetens som har varit mest slående. Ett blomstrande näringsliv är intimt sammanbundet med en väl fungerande skola, utbildning och arbetsmarknadsåtgärder. För att kommunerna ska kunna fullgöra sitt uppdrag inom utbildningsväsendet behöver de resurser. Vi har sett hur flera kommuner tvingats fatta beslut om stora skattehöjningar. De statliga bidragen till kommunerna är viktiga och behöver ta hänsyn till skillnader i kommunernas inkomst- och kostnadsutveckling. Det är beklagligt att vi har en alliansregering som agerar stoppkloss för de förslag som den eniga, parlamentariska kostnadsutjämningsutredningen lagt fram. Det är också viktigt att satsa på regionala högskolor och universitet. När utbildning, forskning, den ideella sektorn och näringsliv samverkar lokalt skapas positiva synergieffekter. Avstånd har betydelse vilket, herr talman, får mig att komma in på kommunikationer. En hög användning av it och internet är bra för vad gäller regional utveckling, konkurrenskraft och innovationsförmåga. Jag vill att ska ha bredband i världsklass. satsar därför fram för att stödja bredbandsutvecklingen. Den digitala tekniken blir allt viktigare, men den klarar inte all kommunikation. Vi behöver även satsa på att trygga våra fysiska kommunikationsvägar. Det har vi inte minst märkt under de gångna veckornas snöande. satsar ca 25 miljarder mer än regeringen på att utveckla transportinfrastrukturen. Detta kommer förstås också att öka förutsättningarna för jobb i hela landet. Avslutningsvis önskar jag, herr talman, yrka bifall till reservationerna 3, 5 och 10. 3 (SD): Liksom förordar jag ett försiktigt framåtskridande som baseras på varsamhet, eftertanke och långsiktigt ansvarstagande. Vi intar aktivt ett pragmatiskt förhållningssätt i frågor som rör ekonomi. I budgetmotion stakar vi ut våra viktigaste visioner för . Rent statsfinansiellt är ekonomiska utgångsläge relativt gott. Däremot biter sig arbetslösheten fast vid oroväckande höga nivåer. Min och avsikt är att skapa förutsättningar för befintliga arbetskraft att möta den efterfrågan som finns på arbetsmarknaden. ställer sig bakom överskottsmål för den offentliga sektorn, utgiftstak samt krav på kommuner och landsting om god ekonomisk hushållning. Då har ställt sig bakom regeringens budgetförslag i det första steget av budgetprocessen får de samlade utgifterna för utgiftsområde 19 om regional tillväxt för inte överstiga ramen om ca . Jag vill redogöra för huvuddragen i prioriteringar inom detta utgiftsområde. har föreslagit en ökning av de regionala anslagen i syfte att kompensera företag i de fyra nordligaste länen för kostnadsnackdelar till följd av långa transportavstånd för varor. Genom denna kompensation stimuleras även en höjd förädlingsgrad i områdets näringsliv. Jag anser, i överensstämmelse med vad som föreslagits i en kommittémotion av , att ytterligare borde avsättas för anslaget Regionala tillväxtåtgärder och ytterligare för anslaget Transportbidrag. När statlig verksamhet har rationaliserats och omorganiserats har det i alltför stor omfattning inneburit att den har försvunnit från mindre orter till förmån för storstäderna. I sin tur innebär detta att den samhällsservice som är viktig för den enskilda individen och till stor del även för företagarna blir mycket svårtillgänglig eftersom den regionala obalansen då också ökar. Det är hög tid att inrätta en plan för utlokalisering av statliga verk och myndigheter från , vilket är möjligt med moderna lösningar. Dessa utlokaliseringar kan ge goda förutsättningar för regional utveckling och tillväxt genom att bland annat glesbygdskommuner får behålla viktiga arbetsplatser. Även när det gäller statliga affärsdrivande verk borde en stor del av den administrativa verksamheten förläggas till regioner där verksamheten har sitt huvudsakliga ursprung. Vikten av att alla medverkar till att regionala mål uppnås vad gäller statliga myndigheter och verk bör särskilt understrykas, och det regionalpolitiska ansvaret bör markeras i regleringsbrev och direktiv. När nya myndigheter ska startas är det mycket angeläget att lokaliseringsfrågan alltid prövas från ett regionalpolitiskt perspektiv. Min principiella uppfattning om den regionala tillväxtpolitikens inriktning framgår tydligt av de ställningstaganden som gjorts av i detta betänkande. Ett höjt transportbidrag behövs för att bedriva en ansvarsfull politik, som stimulerar den regionala tillväxten och därmed också förbättrar möjligheterna till full sysselsättning. Jag avstår från att delta i utskottets beslut under punkt 8 om anslag med mera inom utgiftsområde 19 Regional tillväxt. yrkar jag bifall till reservation 7. Jag önskar kammaren en god jul och ett gott nytt år. I detta anförande instämde (SD). 4 (V): Jag vill börja med att yrka bifall till reservation 2 och 9 men står givetvis bakom samtliga reservationer. Trots regeringens ambitioner att hela landet ska leva ser vi att de regionala skillnaderna fortsätter att öka. Resultatet har blivit att en majoritet av landets kommuner minskar i befolkning och tappar såväl offentlig som kommersiell service. Framtidens arbetsmarknad riskerar att få än större problem om inte ett övergripande ansvar tas för den regionala utvecklingspolitiken. Vi ser att livsvillkoren försämras och att det blir allt svårare att bo och verka i våra landsbygdskommuner. Behöver det vara på det sättet? Det är ganska tydligt att svaret på frågan är nej. höll ett alldeles utmärkt anförande, som på ett bra sätt beskriver situationen i . En av grundförutsättningarna för att vi ska kunna få en jämlik utveckling i hela är att vi har ett skatteutjämningssystem som fungerar. Därför är det märkligt att regeringen, trots att det finns ett färdigt förslag, ännu inte lyckats presentera det. Det skulle ha trätt i kraft . Enligt uppgift får vi nu vänta i ytterligare åtminstone . Det påverkar givetvis kommunernas möjligheter att bedriva den verksamhet som är så viktig för att kunna uppnå de målsättningar som finns, att ge god service till medborgare och företag i våra landsbygdskommuner. För att klara verksamheten ser vi nu en rad skattehöjningar vilka inte skulle ha varit nödvändiga om skatteutjämningsförslaget hade trätt i kraft. Det manar till eftertanke. Det är dock inte bara på skatteutjämningsområdet det sviktar när regeringen talar om att hela landet ska leva. Verkligheten är långt från de högtidstal som statsråd håller när de är ute och träffar företrädare för landsbygdskommunerna liksom från de vackra orden i propositionen. Grundförutsättningen för att hela landet ska leva är att det finns fungerande kommunikationer. Det gäller såväl vägar och järnvägar som it-kommunikation. Hur ska företagen få fram skogsråvaran när vägarna inte längre fungerar och när tågen står stilla, när företagen varken får ut sina produkter eller får in sina råvaror till fabrikerna och industrierna? Många av dessa fabriker och industrier, som är så viktiga för svensk ekonomi, finns i landsbygdskommunerna. har under ett flertal år i debatterna om de regionalpolitiska utvecklingsmöjligheterna poängterat vikten av att satsa på infrastrukturen. Trots det får vi vänta. Det är ungefär som i teaterpjäsen på Godot man väntar på någonting som aldrig kommer, någonting man drömmer om. får vi se om regeringen lyckas finansiera sina tänkta satsningar på infrastrukturen. Än så länge vet vi ingenting om det. Det har bara aviserats att någonting ska komma. Hur det kommer att se ut vet vi inte . Det andra som är viktigt för att människor ska kunna flytta in, bo och verka i kommunerna är att det finns privat och offentlig service så att man kan känna trygghet. Vilket företag ska etablera sig i en landsbygdskommun där det varken finns polis, arbetsförmedling eller försäkringskassa? Vad finns det för motiv att starta ett företag där? Vad finns det för motiv för människor att stanna kvar när den offentliga servicen inte fungerar? har i sin utredning den Högdahlska utredningen på uppdrag av regeringen presenterat förslag på hur man ska kunna lösa dessa problem. har regeringen ännu inte kommit med någonting. Är det inte dags att lyfta fram den utredningen, ta tag i de frågor som Högdahl tar upp som väsentliga för den regionala utvecklingspolitiken? Det handlar om att människor ska känna att det finns trygghet, att det finns en arbetsförmedling, att det finns polis. Detta kan åstadkommas genom att man inrättar offentliga servicekontor där stat, kommuner och privat verksamhet helt enkelt samverkar. Det skulle ge en grundförutsättning för den kommunala utvecklingspolitiken. Det tredje jag vill ta upp gäller möjligheterna för företagen att verka i våra landsbygdskommuner. Vi ser att befolkningen minskar, vi ser att servicen försämras och vi ser att det finns svårigheter att få tag på kapital när man antingen vill starta företag eller utveckla sin verksamhet. Det är en utmaning som vi behöver ta tag i. Hur ska de gröna näringarna och turismen kunna utvecklas i våra landsbygdskommuner när det är svårt att få tag på arbetskraft? Dessutom har vi en generationsväxling framför oss som gör att många av dessa företag troligtvis kommer att försvinna. Det behövs kapital exempelvis i form av att får ytterligare medel för att kunna agera när det gäller arbetskraftsförsörjningen, men det behövs också en aktiv arbetsmarknadspolitik. Då duger det inte med en arbetsförmedling som lämnar tillbaka flera miljarder av sitt anslag. Dessutom behöver vi få en utveckling där de lokala sparbankernas möjligheter att agera ökar. Det är viktigt att de lokala sparbankerna ges ytterligare möjligheter att utvecklas. Det är ett område där regeringen borde ge ett aktivt bidrag till utvecklingen. Vi ser nämligen att där det finns lokala sparbanker finns det också kunskap om hur människor och företag verkar, vilka möjligheter de har att utvecklas. På så sätt kan man ge stöd där det behövs stöd, detta i form av lån. Våra stora affärsbanker är i det här avseendet väldigt njugga. De ställer sig till och med helt avvisande till utvecklingsinsatser för de företag som finns i våra regioner. Det här är förutsättningarna. Det är några av de punkter där regeringens politik brister. Det duger inte, herr talman, att bara vid högtidstal tala om vikten av att hela ska leva. Man måste också fylla verktygslådan med verktyg, så att man ger förutsättningar för hela landet att leva. 5 (C): Jag vill inleda med att yrka bifall till förslaget i näringsutskottets betänkande. Detta är en mycket viktig debatt. Jag företräder , som har verkat för att få bort skillnader mellan stad och land och göra det enklare för människor att leva i hela landet. behöver en hållbar och långsiktig tillväxt i alla delar av landet. Målet för alliansregeringens regionala tillväxtpolitik är att hela utvecklingskraft, tillväxtpotential och sysselsättningsmöjligheter tas till vara. Vi i tycker tillsammans med övriga partier i Alliansen att det är viktigt att alla regioner i ska kunna nå sin fulla potential. Jag tror inte att jag har hört någon tidigare talare prata om den saken, men det är oerhört viktigt. För oss är livskraftiga regioner i hela inte ett alternativ, utan en absolut grundförutsättning för svensk tillväxt och välfärd. Vi vill och menar att alla delar av landet ska kunna utvecklas och bidra till en långsiktigt hållbar ekonomi, inte minst i dessa tider. när många delar av landet drabbas av varsel måste vi fortsätta att satsa på konkreta investeringar i tillväxt som syftar till att stärka den regionala konkurrenskraften. Vi vet att som ett litet exportberoende land är extra sårbart i tider av ekonomisk och finansiell oro. När skuldkrisen i stora delar av och medför att efterfrågan på exportmarknaden minskar och ibland helt försvinner får det stundom helt enorma effekter på vårt eget näringsliv och den regionala tillväxten. Vissa regioner drabbas förstås hårdare än andra. En del känner sig knappt berörda. De orter som är starkt dominerade av exportorienterade företag eller underleverantörer till sådana företag har det väldigt tufft , medan det i vissa arbetsmarknadsområden är liten eller ingen påverkan av varsel och lågkonjunktur. I ljuset av detta är ett mycket viktigt verktyg för att nå regional och lokal tillväxt. EU:s sammanhållningspolitik eller politik för regional tillväxt, vilket bättre förklarar innebörden har som mål att bidra till ekonomisk, social och territoriell sammanhållning inom gemenskapen. Den syftar till att utjämna regionala skillnader och ojämlikhet mellan regioner och mellan människor. Den är också ett viktigt verktyg i arbetet för att nå målen i 2020-strategin, med fokus på att främja investeringar i bland annat forskning och innovation, entreprenörskap, näringslivsutveckling, infrastruktur, miljö och energi. Sammanhållningspolitiken är en viktig tillväxtinjektion för regional konkurrenskraft, entreprenörskap och sysselsättning i hela . måste vår ambition och vår politik för regional utveckling sträcka sig högre än de investeringsstöd och projektmedel som EU erbjuder. De själva räcker alltså inte. För att våra regioner ska blomstra och utvecklas behövs mer än EU:s politik för regional tillväxt. Vi måste komma ihåg att det är de unika förutsättningarna och styrkorna i respektive län som ligger till grund för det regionala tillväxtarbetet. Det är också det bästa sättet att främja omställningen i varseldrabbade län och stärka tillväxten i alla delar av landet. Ska vi lyckas bygga en långsiktigt hållbar tillväxtpolitik behöver vi ha system som klarar av att hantera både upp- och nedgångar i konjunkturer samt den strukturomvandling som kontinuerligt sker i vårt samhälle. Grundläggande för att skapa tillväxt och välfärd i hela är givetvis ett starkt näringsliv och ett bra och konkurrenskraftigt företagsklimat som främjar tillväxt och hållbara lösningar. Det behövs en väl fungerande infrastruktur, och alliansregeringen har satsat historiska belopp på att rusta upp vår infrastruktur. Men vi måste också hitta ett företagsklimat som möter det stora behovet av kommersiell offentlig service.