prot · GZ09117 · 2012-05-24 00:00:00 — Men det förslaget skulle faktiska innebära att man skuldsätter sig betydligt mycket mer utan att ens studera. Det är en enskild motion, och vi yrkar avslag på den, som det står i betänkandet, men man kan ändå få funderingar kring på vilket sätt det skulle gör studiemedelssystemet bättre. Det kanske har någon kommentar till. Det är viktigt med studiestödet, och det är viktigt att studiestödet också fungerar så att det uppmuntrar alla oavsett bakgrund till studier. Bedömningen är också att det är rimligt att det finns en fördelning mellan bidrag och lån. De förslag som har kommit från regeringen , som har ställt sig bakom, har också gjort studiemedelssystemet både mer generöst och flexibelt. Jag har påtalat att det pågår arbete för att ytterligare se över delar som kan vara viktiga att hitta åtgärder för. Konkreta åtgärder har vidtagits, och de har förbättrat villkoren för studerande. Men det är viktigt att följa utvecklingen och se till att om det finns ytterligare åtgärder som man behöver vidta får man återkomma längre fram, när vi också har ett utredningsförslag. 124 (C): har jag suttit i Skandiasalen och deltagit i mitt eget seminarium om visioner för den högre utbildningen. Elva talare har varit med och bidragit med sina tankar om hur den svenska högre utbildningen ska utvecklas. Ni som sitter och grämer er och tycker att även ni borde ha varit där kan jag lugna med att seminariet kommer att sändas i efterhand av Utbildningsradion. Det fanns väldigt mycket olika tankar och visioner för hur den svenska högre utbildningen ska utvecklas. Men alla har det gemensamt att de för att realiseras kräver i alla fall enligt mitt och sätt att se på den svenska högre utbildningen ett fortsatt generöst studiemedelssystem. Ska fortsätta att vara ett öppet, innovativt och rikt land där alla har möjlighet att förverkliga sina drömmar och nå sin fulla potential, då krävs det en bra högre utbildning och ett väl utbyggt studiemedelssystem som är generöst och tillgängligt för alla. Vi kan konstatera, som många tidigare talare har gjort, att det på den här punkten finns en stor samstämmighet. är ett bra land för dem som vill studera inom högre utbildning. Vi kan också konstatera som kanske till och med jag har gjort tidigare under det här anförandet, inser jag att det finns en stor politisk enighet. Det finns två konkreta förslag från oppositionen. Vi har en stor samsyn. Om man skalar bort retoriken och det bitvis höga tonläget finns det väldigt stor samsyn. De två konkreta förslag som finns handlar om att putsa på ytan, inte om några genomgripande förändringar. Jag kan bara konstatera att oppositionen på det stora hela är mycket nöjd med regeringens politik. När jag satt och skrev det här anförandet insåg jag att jag har sagt liknande saker i ett antal debatter sedan jag blev invald i i valet . Det här är faktiskt en av de mest förutsägbara debatter vi har här i kammaren. Vi säger ungefär samma sak . Vi slår oss för bröstet och konstaterar att vi har lyckats höja studiemedlen trots finanskriser som har kommit och gått, medan oppositionen tycker att vi borde ha gjort mer. Så kontrar vi med att peka på att det faktiskt är bättre än någonsin för en svensk student. Sedan vi började mäta på det sätt vi gör har studiemedlet aldrig gett mer. Man har aldrig fått mer för pengarna än . trots att man kunde konstatera att man hade fått så mycket för studiemedlen gick det från bra till bättre. Tillskottet på nära märktes tydligt i alla studenters plånböcker, och det var efterlängtat. Vår främsta utmaning är att inte göra som tidigare regeringar har gjort, alltså att gå från ett studiemedelssystem som har legat på en hyfsad nivå men inte klara av att hålla i och hålla ut. Man har inte följt med index, och studiemedlet har sakta men säkert urholkats. Detta har vi sett under tidigare regeringar. Vi har inte sett det under vår regering, och det är min förhoppning att vi inte kommer att se det under vår regering, för vi ser till att höja studiemedlet. Vi måste se till att vi inte sackar efter. En annan positiv förändring är att vi har höjt fribeloppet. Det finns många studenter som vill arbeta. Det finns många studenter som tycker att det är ett bra sätt att kombinera studier och arbete. De ska i normalfallet inte straffas för detta. Vi ska anpassa politiken och systemen så att det ska funka att jobba extra eller att jobba på somrarna utan att det går ut över vad man får från studiemedelssystemet. Där är vi för breda grupper. De allra flesta klarar sig nu inom det höjda fribeloppet, men jag och anser att det kan finas anledning att ytterligare se över detta. Visionen bör vara att kanske till och med slopa fribeloppet, för det är inte ett problem att folk jobbar. Även om jag alltså kan konstatera att de stora grupperna av studenter har det bättre , kanske bättre än någonsin, finns det anledning att fortsätta utveckla det svenska studiemedelssystemet. Stora grupper har fortfarande en otillfredsställande situation. Det handlar om studenter med barn och om dem som vill börja studera mitt i livet och kanske vill gå från arbete till studier. Det kommer naturligtvis alltid att finnas tröskeleffekter. Om man går från heltidsjobb till att börja studera kommer det att vara ett ekonomiskt avbräck, och detta är förstås inte minst kännbart om man har barn. Det här måste vi antagligen se över och ta ytterligare steg för att fler grupper ska se det som en möjlighet att studera även om de har barn och befinner sig mitt i livet. Jag vill också efterlysa att vi hyfsar debatten lite. Jag tycker mig se en viss misstänksamhet förakt är ett starkt ord mot studielån från oppositionens sida. Studielån är ju fantastiskt bra. Det är något som man inte främst ska lyfta fram som en lånefälla eller liknande. Det första man ska säga är att studielånen kanske är de billigaste pengar man någonsin lånar. Det är ett subventionerat lån. Staten garanterar och ser till att du får det billigaste lån du troligtvis någonsin får. Detta, , är inte något som man kan höja hur som helst utan att det kostar något du nämnde att man skulle kunna höja lånedelen till 20 000 utan att det skulle kosta något. Det är klart att det kostar! Det är subventionerade lån. En subvention är en kostnad. Tyvärr betalas inte heller alla studielån tillbaka. Detta är alltså något som vi skattebetalare bidrar med till landets studenter. Studielån är något bra, och det ska vi se och uppmuntra. Avslutningsvis vill jag säga att det känns historiskt att få vara med i en regeringsallians som under vad som verkar bli en serie lågkonjunkturer ser till inte bara att studiemedelssystemet inte urholkas utan dessutom att studiemedlen höjs, så att studentbudgetarna går ihop. Man har aldrig fått så mycket för sitt studiemedel som . Detta har vi lyckats med trots konjunkturen inte tack vare. Som jag nämnde finns det grupper av studenter som fortfarande inte har en så bra situation som de förtjänar. Det måste vi se och följa. Där måste vi återkomma med nya förslag, men på det stora hela får man vara väldigt nöjd med politiken på det här området. 125 (V): Studenternas ekonomiska situation skulle jag, till skillnad från några andra talare här, vilja hävda har försämrats . Många studenter upplever att de ekonomiska villkoren går ut över studierna. Allt fler har blivit beroende av tillskott från föräldrar eller andra närstående, vilket förstärker den sociala snedrekryteringen och gör att talanger riskerar att gå förlorade. Under anförande skrev jag på Twitter om att tycker att studiemedelssystemet är väldigt bra och att säger att det är bättre . Därför frågade jag vad studenterna själva tyckte. Här är några svar som jag har hunnit få: It sucks. Luspank all the time, säger jag som är student. Jag håller inte med. Känns som att hyrorna ökar här i i alla fall. Den skönmålande bilden att studiemedlen skulle vara fantastiskt bra just nu delas kanske inte av så jättemånga. har under lång, varit drivande i frågan om att höja studiemedlen. Frågan har utretts, och för lämnade den studiesociala kommittén sitt betänkande som var mycket tydligt: Studiemedlen behövde höjas till och betalas ut . Sedan betänkandet presenterades har studiemedlen höjts, dock inte till den nivå som föreslogs av kommittén. sedan studiemedelssystemet infördes skedde ett trendbrott. Lånedelen ökade nämligen för varje höjning som gjordes. Många kan säkert känna att det kvittar bara man kan få en bättre ekonomisk situation för stunden, men det säger egentligen bara någonting om den svåra ekonomiska situation man befinner sig i som student. När människor väljer att studera vidare är det en investering inte bara för den enskilda individen utan också för samhället i stort. Vi har också ambitionen att bredda rekryteringen till den högre utbildningen och vill ge fler möjligheten att studera vidare. Högeralliansens studiemedelssystem innebär alltså en växande studieskuld för studenterna. Studenterna får alltså själva betala högeralliansens vallöfte. För många studenter är studieskulden ett omfattande åtagande som de borgerliga nu vill öka på. Vi menar att det är fel att vältra över en allt större del av bördan för studiefinansieringen på den enskilde studenten. Rädsla för ökad skuldsättning kan, precis som tidigare talare sade, avskräcka studenter, framför allt från familjer utan tradition av högre utbildning. Vi vill förbättra studievillkoren och minska den ekonomiska stressen på studenterna. Vi har inga reservationer i det här betänkandet, men i vår budgetmotion föreslog vi en höjning av studiemedlen till för fyra veckors studier. I denna summa ingår även en höjning av studiebidraget till , vilket motsvarar en ökning av bidragsdelen från av totalbeloppet. Det högre bidraget vill vi höja till , vilket blir av totalbeloppet. vill vi dessutom successivt höja bidragsdelen till . Apropå den studiesociala utredningen vill jag passa på att fråga regeringspartierna vad som hände med de förslag som det åtminstone då fanns parlamentarisk enighet om. Det har varit tunnsått på det här området. Vad hände till exempel med att se över åldersgränsen för bostadsbidrag? Det fanns ett förslag om att pröva det per kalenderhalvår i stället för helår. Vad hände med kommitténs förslag om att kunna vara deltidssjukskriven och plugga på deltid? Vi vet nu att det pågår en utredning. Något som man också tog upp i den studiesociala utredningen som ett led i att likställa studier med arbete var att stärka det sociala skyddsnätet för studenterna och låta studiemedlen vara sjukpenninggrundande. Det skulle innebära rätt till sjuk- och föräldrapenning på högre nivå än dagens lägsta. Signalerna från den utredningen är inte så jättepositiva. Det är några områden där jag gärna skulle vilja se förslag och handling eftersom det fanns parlamentarisk enighet om dem. 126 (KD): Jag yrkar bifall till förslaget i betänkandet och avslag på samtliga reservationer. Som de flesta av oss har jag haft förmånen att träffa studenter från andra länder. Som de flesta av oss har jag haft förmånen att få studera vid svenskt universitet. Vid en jämförelse mellan studenter i förr och eller mellan studenter i andra länder och studenter i finns det skillnader. Det finns skillnader i vad det kostar att leva som student. Det finns skillnader i livsmönster, tänk och attityder. Efter att ha gjort den jämförelsen vill jag slå fast att det inte är synd om studenterna i vårt land. All utbildning är kostnadsfri för studenterna. Alla partier har varit politiskt överens om att studenterna ska ha en så bra ekonomisk trygghet som möjligt så att man klarar sig utan att föräldrarna har sparat till högskolestudier sedan man föddes och utan att anhöriga ska betala för en. finns det möjlighet. Med det belopp som man får efter den höjning med per studiemånad som Alliansen har gjort ligger studenterna över den nivå som människor får leva på när de får ekonomiskt bistånd. Att en del är lån kanske inte är så märkligt. Det är subventionerade lån. Att låna är väl något som man får göra både nu och då i livet för att man ska klara sin livssituation. Det kan till exempel gälla boendet. Det är inte något märkligt. Alla behöver ju inte låna. Därför vill vi gärna ta bort den gräns som gör att människor hindras att på sin så kallade fritid arbeta med lönearbete och komma närmare arbetsmarknaden och kunna göra andra saker för att påverka sin livsstil, sin livssituation och sitt vardagliga liv. har vi ändrat fribeloppet . Jag hoppas att vi kan ta bort den gränsen. Våra studenter är fullt medvetna om vad som krävs för att nå målen. Det måste ju vara resultatet som är det viktiga. De ska ha rätt att leva sina liv och påverka sin livssituation utan att bestraffas med att studiemedel dras in. Vi kan fundera lite över framtidsvisionerna för det här landet. Vi är politiskt eniga om att ska utvecklas som kunskapsnation. Hur ska man vara en kunskapsnation om man inte har en kunskapsintensiv arbetsmarknad? Det har vi. Vi vill att allt fler ska studera. Därför erbjuder vi som nation en mångfald av riktigt goda utbildningar som är gångbara över hela världen på den globala arbetsmarknaden. Det är investeringar som vi alla gör med skattemedel. Varje student investerar tid och engagemang utöver pengar. Därför har de rätt att få en riktigt god utbildning. Kanske är kvaliteten på utbildningen en viktig premiss för att ännu fler studenter ska vilja studera. En annan fråga som har tagits upp här är att studenter ska kunna uppbära studiemedel om de behöver vara deltidssjukskrivna. CSN har varit tydlig med att man gärna ser en förändring. Frågan får beredas vidare. Vi kristdemokrater vill gärna gå längre för att öka tryggheten för studenter i det avseendet. I rapporten och sociala situation 2011 som CSN har skrivit ser vi ett trendbrott. Allt fler studenter säger att de tycker att studiemedlen räcker för att täcka levnadskostnaderna. Om man vill göra det bättre för studenter ska man kanske snarare se på andra variabler när det gäller livet som student, till exempel hur vi ska stärka skyddet för de allt fler studerande föräldrarna. Vi kanske också måste förlänga tiden för att man ska få sin grundutbildning och gå vidare på avancerad nivå. Det är något som vi i så fall får utreda. Avslutningsvis vill jag säga att jag är stolt över att är det land som kanske har de bästa villkoren för studenter när det gäller vad staten satsar. Det innebär inte att vi inte ska se på studenternas hela situation när vi tittar på om vi behöver göra mer. De förändringar som är gjorda kan vi vara stolta över. har opponerat sig mot lånedelen men har ingen reservation. Jag kan inte heller i motionshögen hitta någon motion om att man vill ha det på annat sätt. Från Socialdemokraterna har jag inte heller sett någon motion om att man vill utöka studiemedlen. Det är intressant att veta vilka förslag som finns. Alliansen har ambitionen att i ett helhetsperspektiv se till studentens möjligheter att studera. är vi rätt nöjda med det vi har gjort, men vi vill fortsätta på många andra sätt. (Applåder) Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas .) 12 § Anmälan om skriftligt svar på fråga Anmäldes att skriftligt svar på följande fråga inkommit 2011/12:584 Åtgärder mot illojal konkurrens bland mäklare av (S) till finansminister (M) Svaret redovisas i bilaga som fogats till snabbprotokoll . 13 § Kammaren åtskildes . Förhandlingarna leddes av tredje vice talmannen från sammanträdets början till ajourneringen , av talmannen därefter till ajourneringen , av tredje vice talmannen därefter till och med 11 § anf. 117 (delvis) och av talmannen därefter till sammanträdets slut.