prot · GZ0964 · 2012-01-31 00:00:00 — I mitt län förekommer den nästan inte alls bortsett från när det gäller eftersök och bränder. 28 (M): Beträffande diskussionen om personalförsörjningens vara eller inte vara är min fråga till Socialdemokraterna: vi verkligen räkna med er i detta avseende? och är tydliga. De vill behålla det gamla värnpliktssystemet. Bra, med den tydligheten vet vi vad vi har att förhålla oss till. Men i den här diskussionen får vi inte riktigt grepp om socialdemokratin vare sig ekonomiskt eller när det gäller hur man ställer sig till den här stora samhällsreformen, till om det hela är bra eller dåligt. Jag undrar om ni under alla besök jag vet att både oppositionen och allianspartierna i försvarsutskottet flitigt ägnar sig åt sådana också ställt er frågan om man på förbanden och regementena vill ha tillbaka värnpliktssystemet. På den frågan är nog svaret ett entydigt nej. Stödet för den här personalförsörjningsreformen ute i Försvarsmakten är stort. Det är stort därför att man har gått från ett utbildningsförsvar till att slå in på vägen mot att vara ett insatsklart försvar flexibelt och redo att användas. Stödet bland ungdomarna är också stort bland dem som kommit i kontakt med försvaret om de möjligheter som erbjuds. Det gäller även informativt när Försvarsmakten i den här processen finner verktygen för att informera ungdomar som normalt inte kommer i kontakt med Försvarsmakten om innebörden. Berättar man för ungdomarna om att det inte bara handlar om att stå och hålla i ett gevär eller gå och vakta en kaj utan också handlar om att utbilda sig inom en lång rad olika yrken blir intresset betydligt större. Ni underskattar ungdomarna. Kvarstår den utsträckta hand detta under av samverkan som vi såg hos i när han åker från och lämnar sin valkrets och när vi möts här i kammaren? Det verkar inte riktigt vara så. 29 (FP): Att avveckla den svenska värnplikten gick inte snabbt. I realiteten var värnplikten redan innan den avvecklades under avveckling. avvecklade socialdemokratiska regeringar våra regelbundna krigsförbandsövningar. Man avvecklade utbildningen av kompanibefälselever och plutonbefälselever. då plikten tillämpades var det en av tio unga män som omfattades av den och som gjorde sin tjänstgöring. Naturligtvis var värnplikten inte heller folkförankrande. genomförde i en undersökning av vilka det var som gjorde lumpen med plikten. Det visade sig vara välartade unga, etniskt svenska män från Malmös villaområden inga andra som gjorde det. Det får inte bli så att försvaret av ska vara en angelägenhet bara för unga välartade, etniskt svenska män. Det måste ges utrymme också för andra. säger att skickades fattigpojkarna ut i krig. , jag trodde att en representant för Socialdemokraterna skulle vara en av de sista att blockera möjligheten för dagens fattigpojkar att få en anställning och en framtid inom ramen för den svenska försvarsmakten. 30 Försvarsminister (M): Jag har sett precis det här mönstret . Första omgången handlar om våldsamma anklagelser. Allt är svart. Det finns ingen nyans. Sedan bråkar vi alla av oss i debatten och kommer till omgång två. Då kommer vi äntligen till de frågor som vi från början borde ha talat om, exempelvis: Hur vårdar vi och utvecklar vi reformen till det svenska försvarets bästa? Detta tror jag gäller de flesta men inte Björlund, för han är inte med på reformen. Han beskriver värnplikten som att varje persons kompetens togs till vara. Jaha, det var inga kvinnor. Därför talade han om halva befolkningen. var vi nere på att av en årskull kallades in. Man var heller inte i närheten av de kvalitetskrav som finns. Den fråga jag tycker att Björlund bör ställa sig är varför tvång är bättre när frivillighet räcker. Till vill jag den här gången säga att jag redan i mitt inledningsanförande gav besked om att regeringen kommer till med en proposition om lagstöd för de nya soldaterna. Vidare har vi inga indikationer på att det är fattigpojkar som rekryteras till det svenska försvaret, utan det handlar om målmedvetna, kompetenta, engagerade, kvalificerade och dessutom modiga unga kvinnor och män. Vill man fördjupa sig i var opinionen står kan man läsa MSB:s undersökning som redovisades i . Jag går över till en del av de saker som närmade sig i mångt och mycket delar som det är intressant att resonera om. Jag brukar markera att det här är en lärandeprocess för politiken och Försvarsmakten. Det kan handla om en sådan sak som detta med att rekrytera i omgångar. Det är kanske bättre att rekrytera löpande , när ungdomarna själva vill. Vi kan diskutera enskilda testers relevans i urvalsprocessen, till exempel om isokaitestet för kvinnor är rätt. Vi kan diskutera utbildningstiderna, om förläggningen av utbildningen ligger där unga människor tycker att det fungerar bäst. Vi kan tala om vikten och behovet av kvalitet i utbildning och övningar. Jag tror att unga människors krav på oss politiker och på Försvarsmakten kommer att öka. Detta är bra. Vi kan tala om den lärdom vi gjorde . Alla trodde att man skulle börja som heltidssoldat för att sedan bli deltidssoldat och därefter gå till hemvärnet. Det visade sig att unga människor gärna gör tvärtom, går den andra vägen och börjar i sitt lokala hemvärn. Där delar jag markering av den lokala närvaron. Sedan går man vidare till att bli anställd soldat. Vi kan tala om det meritvärde som Försvarsmakten arbetar med. Vi kan tala om vikten av att Försvarsmakten är attraktiv som arbetsgivare men också om vikten av att soldaterna är attraktiva för civila arbetsgivare. Vi kan tala om de försvarsmaktsråd som växer fram på garnisonsorterna med början i och där försvarsmakt, kommun, län, näringsliv, högskola med flera samverkar. Man har konstaterat att man inte får några soldater till orten om dessa inte kan få bostäder eller om medföljande inte kan få jobb och barnen inte kan få gå i skolan. Jag tycker att lönefrågan är något mer problematisk. Vi i alliansregeringen respekterar den svenska modellen, att arbetsmarknadens parter förhandlar och sluter avtal om löner och andra anställningsförmåner. Den fråga om som tog upp är något som hela vägen varit med som en tanke i reformen och som jag tycker är intressant. Lockar det fler att vara kvar lagom länge vi vill ju inte heller ha livstidssoldater om det finns en premie till exempel i slutet av avtalstiden? I andra inlägg tycker jag att det fanns en lång rad saker som det är väl värt att resonera vidare om. Men jag vill gärna att detta sker inom ramen för en positiv och konstruktiv beskrivning av det svenska försvaret, för det är de som från början föreslagit och velat ha den här förändringen. Varje kritik som ni tror att ni riktar mot regeringen träffar således också Försvarsmakten. Jag är stolt över den kvalitet som denna håller. 31 (S): I såväl mitt första som mitt andra inlägg hade jag två huvudpunkter. Det ena var vikten av att se över soldaternas villkor, och det andra var hur man skulle närma den professionella delen till Hemvärnet med de nationella skyddsstyrkorna. Detta har varit mina två konstruktiva grundteser genom hela denna debatt. Det var alltså ingenting som kom upp i slutet av det andra inlägget; det har funnits med . Det var också det jag tog upp i . Jag tycker så här: Det blir på något vis ett fäktande hit och dit om olika historiebeskrivningar, men vi kanske skulle ägna tiden mer åt hur vi löser de reella problemen. Då är det väl så att det vi från vårt partis sida försöker göra är att konstatera hur verkligheten runt omkring oss ser ut vad det är för typ av signaler vi möter och sedan utifrån detta försöka bilda oss uppfattningar om hur vi löser detta. Det är inte sagt att vi gillar system, har tagit till oss allting eller tänker lägga oss ned och säga att Alliansen i alla stycken har haft rätt från början och att detta var helt okej. Det är inte vad det handlar om. Det handlar om att vi nu är där vi är, och vi måste försöka göra någonting av det. Det är därför vi lägger fram dessa förslag. Jag hoppas att försvarsministern tar till sig detta så att vi gör en ordentlig samlad översyn av soldaternas förhållanden. Då är det detta med lönen, vilket naturligtvis i slutändan är upp till parterna. Det är dock inte förbjudet att som politiker säga att man tycker att lönen är för låg. Det är min uppfattning, och den står jag för. Jag tror att det är nödvändigt att göra någonting åt det om man ska klara detta långsiktigt. Jag tror att det är bra med en premie . Jag tror att det är bra med en premie efter sex eller . Jag tror att vi måste lägga in incitament så att de blir kvar hela kontraktstiden ut. Det är så vi måste närma oss detta om vi ska bygga det så att det blir någorlunda starkt. Glöm dock inte heller: Hur stärker vi den folkliga delen? Det är inte bara opinionsmätningar det handlar om, utan det är också hur frivilligorganisationer, hemvärnet och nationella skyddsstyrkor förhåller sig till systemet. 32 Försvarsminister (M): Nej, det är inte förbjudet att resonera om löner. Frågan är dock hur mycket det är värt när man inte har nya pengar, utan ett mindre anslag, och man inte heller är beredd att ge en styrning om det. När det gäller incitamentsstrukturen skrev man i SoU 2010:86 följande: Som en del av incitamentsstrukturen för Försvarsmaktens personalförsörjning kan Försvarsmakten överväga för genomförd internationell insats och efter fullgjort kontrakt. Det är en intressant tanke som alltså har varit med även tidigare. När det gäller hemvärnet vill jag bara säga att det finns möjlighet att vara extra hemvärnsman om man är kontraktsanställd. Det må vara en sak. Men om man i stället säger att det är just de 10 000 nya befattningarna i hemvärnet man är ute efter innebär det i så fall att man får en dubbelräkning och pappersförband. Skulle hotas och vi börjar använda förbanden kan man nämligen inte använda samma person på två ställen. Det går dock att gå vidare också i det spåret om man håller sig till den första delen i mitt svar. Jag tycker som sagt att det absolut finns anledning att föra diskussionen nyanserat inte inom ramen för några katastrofscenarier eller svartmålning utan just därför att vi tillsammans vill göra Försvarsmakten bättre, för bästa och för Försvarsmaktens bästa. Jag träffar också ungdomar , och jag kan säga att för många av dem är det en helt orimlig tanke att vi när det finns människor som på frivillig grund verkligen vill till försvaret ska säga: Ni får inte, men ni andra där ni som inte riktigt vill måste. Så var systemet förut, och det urholkade folkförankringen för försvaret inte minst bland unga människor. Vi kan också se till att verksamheten är så bra och full av kvalitet att den attraherar unga människor. Det anser jag vara vår gemensamma uppgift framöver. Överläggningen var härmed avslutad. 7 § Svar på interpellation 2011/12:170 om nationella säkerhetsintressen 33 Försvarsminister (M): har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att säkerställa de nationella säkerhetsintressena när det gäller upphandling inom försvars- och säkerhetsområdet. har formulerat målen för säkerhet som att värna befolkningens liv och hälsa, värna samhällets funktionalitet och värna vår förmåga att upprätthålla våra grundläggande värden som demokrati, rättssäkerhet och mänskliga fri- och rättigheter. Vår nationella säkerhet säkerställs, inom mitt ansvarsområde, främst genom omställningen till ett mer användbart, tillgängligt och flexibelt militärt försvar och genom ett kontinuerligt arbete med att stärka samhällets krisberedskap. har vidare beslutat att målet för det militära försvaret är att, enskilt och tillsammans med andra, inom och utom landet, främja säkerhet genom att hävda vår suveränitet, våra suveräna rättigheter och våra nationella intressen förebygga och hantera konflikter och krig skydda samhället och dess funktionalitet i form av stöd till civila myndigheter. Utifrån dessa övergripande målsättningar formuleras uppgifter för Försvarsmakten och krav på operativ förmåga. Försvarsmaktens behov av materiel bestäms ytterst av kraven på operativ förmåga i olika avseenden. Materielförsörjningen är därmed att betrakta som ett medel för att förse insatsorganisationen med den materiel som behövs för att utrusta förbanden. Regeringen har etablerat nya principer för materielförsörjningen för att säkerställa utvecklingen av ett användbart, tillgängligt och flexibelt försvar. En del i detta är strävan efter en öppnare och mer effektiv försvarsmaterielmarknad inklusive öppna upphandlingar i konkurrens och likabehandling av leverantörer. Det nya direktivet om försvars- och säkerhetsupphandling, vilket har genomförts i svensk rätt genom lagen (2011:1029) om upphandling på försvars- och säkerhetsområdet, syftar till att skapa en öppnare och mer effektiv försvarsmaterielmarknad. Direktivet skapar vidare nya möjligheter att tillvarata viktiga aspekter såsom försörjningstrygghet och informationssäkerhet. Genom sådana möjligheter minskar också behovet att göra undantag från av skäl som kan hänföras till nationell säkerhet. stöder framväxten av en öppen och konkurrenskraftig försvarsmaterielmarknad. Eftersom en stor del av omsättningen för den i verksamma försvars- och säkerhetsindustrin är exportrelaterad gynnas industrin genom en större avsättningsmarknad. 34 (S): Jag tackar försvarsministern för svaret. Svensk försvarsindustri befinner sig i ett svårt läge. Frånvaron av en övergripande strategi för denna näringsgren gör att vårt land riskerar att förlora arbetstillfällen, kompetens och forskningsresurser. kan det bli negativa effekter för vår försvarsförmåga. Visst är det så att vi verkar på en internationell marknad. I finns det många delmarknader, och i dessa delmarknader är det ofta så att enskilda länder prioriterar produktion riktad till sin egen försvarsmakt. Det är sex sju länder som har en egen försvarsindustri. Detta motiverar att vi tydliggör våra nationella säkerhetsintressen så att vi utifrån detta kan driva fram undantag från . Vi hade i försvarsutskottet ett möte med Saabs vd , som konstaterade att den fria konkurrensen inte finns, oavsett man vill eller inte. I måste vi ta tydligt ansvar för denna verklighet. Försvarsindustrin med underleverantörer sysselsätter cirka hundra tusen personer. Det är en stor och omfattande verksamhet som har effekter även på den civila sidan. Vi kan se hur försvarsindustriellt utvecklingsarbete har effekter när det gäller oljeutvinning, solenergiutvinning, vindkraft, kompositmateriel för enheter, svetsning av höghållfast stål, digitala informationssystem, stålutveckling och navigationssystem. Att egenutveckla försvarsmateriel skapar stor samhällsnytta. Det säkrar kompetens och möjliggör svenskt deltagande i internationella materielsamarbeten. Den som inte har stor egenkompetens blir inte intressant i dessa sammanhang. Möjligheterna till uppgradering av befintlig materiel underlättas, och beställarkompetens bibehålls vid en hög nivå. Ska kunna hävda sig i den internationella konkurrensen krävs alltså ett stort mått av egen kompetens och utvecklingsförmåga. Regeringen får ofta kritik från försvarsindustrin för att inte vilja föra dialog och för att inte se till dessa långsiktiga överväganden. Från har vi sänt synpunkter om att de nationella säkerhetsintressena måste säkerställas i samband med anskaffning av materiel. Men vad händer i praktiken? När ska regeringen definiera de nationella säkerhetsintressena? Det kan handla om vissa system inom exempelvis it och cyberteknik. Det kan handla om vissa system inom flygvapnet, stridsledning, krypto, teknik för telekrig, så kallad signaturanpassning, signalspaning, undervattensteknik, obemannade farkoster och så vidare. När kommer man att sätta ned foten i den här frågan och ge tydliga signaler till bland annat försvarsindustrin och omvärlden när det gäller strategi och långsiktig målsättning? Det här är något av den grund som krävs för ett försvarsindustriellt utvecklingsarbete. Jag efterlyser en långsiktig planering och en försvarsindustriell strategi för svensk del. Det är viktigt att regeringen nu vågar inleda ett sådant arbete och vågar ta itu med just det som har efterlyst, att definiera de nationella säkerhetsintressena. Jag tycker inte att jag i svaret från ministern får detta tydliggjort, så min fråga kvarstår: Vad avser ministern att göra för att säkerställa de nationella säkerhetsintressena när det gäller försvarsmateriel på det sätt som jag skisserat? Eller är det här ett perspektiv som för ministern inte är intressant, utan är det bara synen på den fria marknaden som gäller, som enligt bland andra Saabs vd inte är någon fri marknad i praktiken? 35 (S): Med anledning av fråga om nationella säkerhetsintressen och vikten av att säkerställa dessa vill jag kort informera försvarsministern om att jag under förra veckans frågestund ställde frågan till näringsministern om vilka åtgärder regeringen vidtar för att värna kompetensen och utvecklingskraften som finns vid och varvet i . Frågan ställdes med anledning av att det för Försvarsmakten viktiga varvet i riskerar att slås sönder med det som just nu sker avseende kompositdelen i deras verksamhet. Med tanke på att är en stor och viktig materielförsörjare till den svenska försvarsmakten anser jag att detta i allra högsta grad är en fråga för regeringen. För att försvarsministern ska få en korrekt bild av både läget, som jag uppfattar det, och av min direkta fråga till näringsministern tar jag den än en gång. Den löd så här: blev det känt att ett privat nystartat företag har haft hemliga förhandlingar med det tyska företaget , som bland annat äger och varvet i . Förhandlingar har skett utan vetskap och inblandning från den svenska varvsledningen och har syftat till att bryta loss den viktiga kompositdelen i verksamheten, den del som bland annat används vid produktion av ytstridsfartyg och civila båtar. Från svensk sida anser jag att det är viktigt att vi värnar kompetensen och utvecklingskraften på varvet i som i sin tur har byggts upp med bland annat statliga pengar och satsningar. Vilka åtgärder vidtar regeringen för att värna kompetensen och utvecklingskraften så att denna inte ska slås sönder? Så löd min exakta frågeställning . Jag blev minst sagt förvånad och bekymrad över det svar som näringsministern gav mig på frågan, eller rättare sagt brist på svar, för det var väldigt allmänt hållet och gav inga som helst svar på den egentliga frågan. Jag påpekade också detta i replikskiftet och kunde då bara kort konstatera att ministern valde att inte fortsätta debatten under frågestunden utan valde att hänvisa till försvarsministern. Nåväl, allt gott med detta kanske det kan tyckas, för jag har den största respekt för att en minister inte kan vara sekunduppdaterad i en fråga som vid första anblicken verkar vara en fråga som direkt och endast rör en annan fackminister. Men när jag funderade vidare blev jag faktiskt ytterligare bekymrad eftersom det klart visade att detta var en fråga som över huvud taget inte hade diskuterats inom regeringen vid den aktuella tidpunkten. Åtminstone är min tolkning sådan. Mitt bekymmer och min oro kvarstår fortfarande eftersom detta borde vara en fråga som intresserar mer än ett departement och mer än en minister med sakkunniga och politiska sekreterare med flera. Jag anser det nämligen vara en tydlig och betydlig fråga som rör rikets säkerhet med sekretessbelagd information, men även en näringsfråga med tanke på vad som står på spel rent industri-, kunskaps-, kompetens- och utvecklingsmässigt. När nu försvarsministern hör mig beskriva hur jag uppfattar läget skulle jag uppskatta om ministern kunde ge en reflexion över detta, men även ge mig den försäkran som jag anser att frågan förtjänar, nämligen att näringsministern, försvarsministern och alla övriga inblandade inom regeringen nu har diskuterat detta och kommit fram till en gemensam syn på vad som bör och ska göras för att säkra kompetensen och framför allt den sekretessbelagda information som finns i teknologin. 36 HANS (M): Fru talman, försvarsministern! På samma sätt som jag kan vara en stolt advokat för den svenska försvarsmakten med sina soldater, sjömän, officerare och civilanställda kan jag också vara en stolt advokat för svensk industri. redogjorde för en del av den svenska försvarsindustrins fördelar och framgångar. Just vid , som nämndes som ett exempel, pratar vi om kanske bortemot 10 000 anställda i . Det är ett värde i mångmiljardbelopp i exportintäkter , så det finns all anledning att lyfta fram det som något positivt. Till detta kommer de förändrade omvärldsvillkoren. Till skillnad från i , där vi har en oförändrad försvarsbudget, ser vi nedskärningar i vårt närområde och i resten av , i vissa fall rätt kraftiga nedskärningar. En konsekvens av detta är naturligtvis att man också ser över materielsidan. Det drabbar inte bara förbanden, utan det drabbar också synen på materiel och på hur man ska göra försvarsmaterielinköp. I till exempel vårt östra grannland , ett land som betyder mycket för oss, pratar man nu om att det kan bli neddragningar i försvaret med kanske bortemot . Det ska ställas i kontrast till hur vi själva har det i vårt eget land, vilket egentligen borde vara ett viktigt perspektiv i all svensk försvarsdebatt. Vi lever i en omvärld med neddragningar, i vissa fall rätt kraftiga neddragningar, medan vi i , tack vare vårt förhållandevis goda ekonomiska läge, ändå har det relativt gott ställt. Var sjunde euro i den finska statsbudgeten är nu upplånad. Det leder till konsekvenser också för Försvarsmakten, men det påverkar också synen på hur man ska handla upp materiel. I detta läge finns det anledning att med viss tillförsikt se på det som svensk försvarsindustri kan erbjuda. Där tror jag att det är viktigt att man gör en inte bara välvillig utan till och med realistisk tolkning av vad försvarsministern skriver och anför i sitt svar på interpellationen, nämligen att vi är ett exportberoende land. Vi är ett duktigt land med industrier som är vana vid att sälja. Då kan de här neddragningarna, paradoxalt nog, för oss inte bara vara en nackdel utan också en fördel, därför att man kommer att leta efter bättre och mer kostnadseffektiv materiel. Jag tillhör dem som är oerhört glada över att har signalerat ett intresse av att införskaffa . Det finns också andra länder som funderar på det. I debatten nämns till exempel och . Det är klart att man gör det därför att man får en väldigt bra produkt till ett lämpligt pris. När man då, likt Socialdemokraterna, vill inleda en diskussion om vilka som är de nationella säkerhetsintressena tror jag att det är väsentligt att man håller tungan rätt i mun. Därför vill jag gärna ställa frågorna till hur man undviker att hamna i protektionism och hur man undviker att detta uppfattas som att vi tycker att andra länder ska kunna importera försvarsmateriel från oss men att vi själva ska vara försiktiga och bygga upp egna murar. Jag tror att det är väsentligt att vi från talarstol markerar att vi är ett land som tycker om att folk kan importera varor och att vi kan exportera. Därför tror jag också att det är viktigt att man förklarar lite grann den här politiken med dess nationella säkerhetsintressen räknade ju upp väldigt många olika grenar om den dessutom är förenad med kostnader. Det som är Socialdemokraternas stora problem är att man har så svårt att berätta vad saker och ting kostar. Det är lätt att peka på saker och ting man vill ha, men det är svårare att säga hur man ska finansiera dem. Jag tycker att det är en kraftig verklighetsanpassning som Socialdemokraterna har gjort från att man ville dra ned på försvaret med 2 miljarder till att man nu ansluter sig till alliansregeringens förslag. Men till det finns det flera hål. Jag har nämnt ett sådant stort hål, nämligen dubblerade arbetsgivaravgifter för ungdomar som kommer att drabba försvaret med 300 miljoner. 37 Försvarsminister (M): Det inte nämnde är att han också ställt en skriftlig fråga till mig med exakt samma innehåll gällande .