prot · H00931 · 2012-11-27 00:00:00 — Den positiva bilden av att bemanningsföretagen inte är något problem och att de som jobbar där har det bra delas tyvärr inte av de personer som arbetar där. Det är viktigt att komma ihåg att om vi har en arbetsmarknad där inhyrning från bemanningsföretag i allt högre grad ersätter fasta anställningar kommer vi att få en arbetsmarknad där fler känner sig otrygga och osäkra. Det är det problemet som vi vill att regeringen ska göra något åt, men som regeringen vägrar att göra något åt. 52 Arbetsmarknadsminister (M): Självklart ska det råda sjysta villkor på den svenska arbetsmarknaden. Om ett företag har bestående rekryteringsbehov bör man erbjuda tillsvidareanställningar. Det bör vara grunden. De flesta har också tillsvidareanställning. Arbetsgivaren har rätt att leda och fördela arbetet och att fritt välja att anställa personer och också att säga upp personer. Det ligger i den svenska modellen . I har vi en ganska liten del anställda i bemanningsföretag, . Som svar på fråga vill jag säga att jag tycker att det är viktigt att de som hyrs in från andra länder får en likabehandling när det gäller lön och arbetsmiljö. Ytterst har vi också möjlighet att få saker och ting prövade i domstol. kanske borde få saker och ting prövade i domstol och se rättspraxis på området. är ganska ensamt i kammaren om att vilja förbjuda bemanningsföretag annat än för mycket korta inhopp. Jag tror att vi behöver både långsiktiga fasta anställningar och bemanningslösningar. Det ser man inte minst inom industrin, speciellt nu när situationen är skakig med många varsel och när man är rädd för att tillsvidareanställa eftersom man inte vet hur produktionen ser ut. Regeringen har lagt fram en proposition för att stärka skyddet för bemanningsanställda för att de ska ha likabehandling när de är uthyrda och inte lyder under kollektivavtal. Jag kan inte vara mer tydlig än så. Vi vill också se över frågan när det gäller företrädesrätten, som är en grundbult i lagen om anställningsskydd. Mot detta står dock bemanningsföretagen, som har gjort en anmälan mot för det sätt som vi föreslår att den här lagstiftningen ska implementeras på. Man menar att det finns hinder i MBL och kollektivavtalen. Det är ytterligare en fråga för kammaren . Regeringen menar att vi kommer att implementera detta på ett korrekt sätt för att skydda arbetstagare så att de får sjysta villkor även i . Vi får se vart den andra debatten leder. Jag vill vara tydlig och säga att vi ska ha sjysta villkor, och att grunden är tillsvidareanställningar. Arbetsgivarens rätt att fritt anställa och avskeda arbetstagare, som vi har haft , tycker vi ändå är en princip som bör råda framöver. 53 (V): Jag tackar ministern för debatten. Ministern säger att grunden är tillsvidareanställningar, alltså fast arbete. Det är precis så det inte fungerar i praktiken. Vi har den här debatten i kammaren eftersom det allt oftare inte är så. De flesta ungdomar i som har ett arbete många har ju inte det har inte fast arbete. Det är dit vi har kommit med av borgerlig politik. När det gäller bemanningsföretag talar ministern som om syftet var att ge likvärdiga rättigheter, men när det kommer till den skarpa lagstiftningen är det inte vad man föreslår. Om vi hade fått avgöra politiken hade det sett annorlunda ut. Då hade det varit omöjligt att diskriminera löntagare med lägre lön för att de är inhyrda. Då hade vi satt en tidsgräns som gör att man inte kan ersätta fast anställd personal med inhyrd personal år , som man faktiskt har gjort i . Då hade vi infört ett skarpt förbud i lagstiftningen mot att säga upp folk som man tar in eller har inne bemanningsföretag. Då hade vi kunnat få ordning på branschen. Då hade vi kunnat få större rättvisa på arbetsmarknaden. Det är bara att konstatera att regeringen inte verkar vara intresserad av att göra det. Det beklagar jag. De som råkar illa ut i slutändan är naturligtvis både de som sägs upp från fasta arbeten eftersom man kan gå runt lagen om anställningsskydd och de som jobbar åt bemanningsföretagen och som ofta är i en utsatt situation. I har man vittnat om att man inte vågar organisera sig fackligt, till exempel. Är det den sortens arbetsmarknad vi vill ha? Är det det vi vill se sprida sig från bransch till bransch, från arbetsplats till arbetsplats, vilket faktiskt är fallet i ? Vi har en annan vision av det goda arbetet, av trygghet på arbetsmarknaden och av inflytande och långsiktighet i arbetet, och det kräver en ny politik. 54 Arbetsmarknadsminister (M): Tack för debatten; den är viktig. Jag vill påminna om att bemanningsanställda är en liten andel i . Det är en procent, vilket är betydligt mindre än i övriga länder. av de bemanningsanställda har kollektivavtal med de fackliga organisationerna. För de övriga har vi nu en skärpning av skyddet för bemanningsanställda. I har av de anställda tillsvidareanställningar. De övriga har timanställningar, visstidsanställningar eller är bemanningsanställda. Principen på den svenska arbetsmarknaden är tillsvidareanställningar. Det är också de som har ökat. Vi har en grundlagsskyddad rättighet som jag är stolt över att vi har i , nämligen att kunna organisera sig fackligt. Det är en princip som är lika för alla i hela . Det är viktigt att vi står upp för den. Det är också viktigt att , i de fall där de tycker att man har brutit mot lag eller kollektivavtal, går vidare och får fall prövade. Vi har inga, eller få, rättsfall på det här området. Det vore intressant att se hur rättstillämpningen är och vad AD skulle tycka. Överläggningen var härmed avslutad. 15 § Svar på interpellationerna 2012/13:55 och 131 om insatser mot ungdomsarbetslöshet 55 Arbetsmarknadsminister (M): Jag ser dåligt, för jag har inga glasögon. har frågat mig vad jag avser att göra för att samarbetet mellan kommunerna och Arbetsförmedlingen ska förbättras samt vilka åtgärder jag är beredd att vidta för att resurserna för att få unga i arbete ska användas på ett mer effektivt och ändamålsenligt sätt. har frågat mig vad jag tänker göra för att följa riksdagsbeslutet om att stoppa fas 3. Jag besvarar interpellationerna i ett sammanhang. Som jag har påpekat tidigare i kammaren är arbetslösheten bland unga en utmaning som regeringen tar på största allvar. Arbetsförmedlingen har till uppgift att ge samma service till alla i landet oavsett var man bor. Lokal och regional flexibilitet kan uppnås genom samverkan med kommuner, vilket förekommer på många ställen runt om i landet. Regeringen ser mycket positivt på dessa insatser och uppmuntrar till en spridning av de lyckade exemplen till andra kommuner. Dessutom är det så att kommunerna har haft en skyldighet att hålla sig informerade om unga som varken arbetar eller studerar. En rapport från om det kommunala informationsansvaret visar att vissa kommuners arbete med dessa ungdomar har utvecklats, som det finns kommuner som inte alls arbetar med frågan. Det betyder att förutsättningarna för unga utanför gymnasieskolan att komma vidare till en meningsfull sysselsättning ser olika ut i landet. Detta är naturligtvis bekymmersamt. Regeringen har därför gett en särskild utredare i uppdrag att göra en översyn av det kommunala informationsansvaret och vid behov föreslå ändringar av regelverket. Utredningen ska också ta ställning till om ansvarsfördelningen mellan kommunerna och de statliga myndigheterna behöver förtydligas när det gäller insatser för unga som varken arbetar eller studerar. Denna utredning ska slutredovisas , med en delredovisning när det gäller det kommunala informationsansvaret. Alliansregeringen har sedan den tillträdde vidtagit en rad åtgärder för att åstadkomma en mer effektiv arbetsmarknadspolitik. Det är med denna utgångspunkt som regeringen också har utformat alla de insatser som Arbetsförmedlingen kan erbjuda ungdomar för att de ska kunna få ett arbete eller fortsätta att studera. kan ungdomar som av särskilda skäl står långt ifrån arbetsmarknaden få ta del av vissa programinsatser i arbetslöshet. Dessutom har regeringen i budgetpropositionen föreslagit att resurserna för tidiga förmedlingsinsatser till ungdomar ska förstärkas. De ungdomar som inte har slutfört sin gymnasieutbildning löper en stor risk att hamna i långvarigt utanförskap. Det är därför mycket viktigt att ungdomar får möjlighet att påbörja en gymnasieutbildning eller slutföra utbildningen i de fall då studierna har avbrutits. I budgetpropositionen föreslår regeringen en förlängning av både folkhögskolesatsningen och möjligheten att få den högre bidragsnivån inom studiemedlen för kompletterande studier inom vuxenutbildning eller vid folkhögskola. Som jag har redogjort för har också flera förändringar genomförts som syftar till att förstärka sysselsättningsfasen så att den ska fungera enligt intentionerna. Ungdomar utgör en mycket liten andel av deltagarna i sysselsättningsfasen. Även för dessa är sysselsättning hos en seriös anordnare bättre än sysslolöshet. Regeringen följer sysselsättningsfasen och Arbetsförmedlingens arbete med att förhindra långtidsarbetslöshet kontinuerligt. Den höga ungdomsarbetslösheten är en stor utmaning. Regeringens reformer inom utbildningspolitiken och arbetsmarknadspolitiken underlättar för ungdomar att komma in på arbetsmarknaden och är därmed viktiga delar i arbetet med att minska utanförskapet. 56 (MP): Jag tackar ministern för svaret. Jag har träffat ett stort antal personer som jobbar med ungdomar eller för ungdomar. Slutsatsen är att om kommun och stat inte jobbar strukturerat uppnår vi inga framgångar. har via sin analysmodell plockat fram en grupp ungdomar på 120 000 personer som varken arbetar eller studerar. Det är ungdomar som finns mitt ibland oss. De blir försörjda med försörjningsstöd eller aktivitetsersättning eller av sina föräldrar eller anhöriga. Det är ungdomar som behöver väldigt mycket stöd på grund av den situation som de har. Den här gruppen har ökat från 85 000 till 120 000. Det visar att de åtgärder som regeringen vidtar nu och har vidtagit inte hjälper denna grupp ungdomar. Det som hjälper är ESF-projekten, som finns runt om i landet och som jag och ministern har debatterat tidigare. Problemet är att dessa projekt bygger på eldsjälar människor som jobbar på Arbetsförmedlingen eller i kommunerna och som tycker att den ordinarie verksamheten inte fungerar och att man därför måste ta till nya metoder. Ministern säger i sitt svar att det är positivt att de här projekten finns. Det ser man också i budgeten, där regeringen beskriver de här projekten som något som är kompletterande och mycket positivt. Jag har i tidigare debatter med ministern haft frågan uppe. I diskussionen har det sagts att det är jättebra att kommunerna gör detta. Ministern har sagt: Ambitionerna finns och resurserna finns, men viljan måste till på ett ännu bättre sätt ute i kommunerna. Ministern har någon uppfattning om att det inte är hon utan kommunerna som bär ansvaret för arbetsmarknadspolitiken och att de behöver göra lite mer än vad de gör . gick SKL ut med ett pressmeddelande, där det står: Kommuner efterlyser samarbete för fler jobb. Arbetsmarknadspolitiken ska vara statens ansvar. Kommunerna önskar ett bättre samarbete med Arbetsförmedlingen. Det visar en enkät från SKL. Kommunerna och staten står inför en mängd gemensamma utmaningar. Dit hör den höga ungdomsarbetslösheten. Det behövs en gemensam kraftsamling från stat och kommun för att komma tillrätta med problemen på arbetsmarknaden. Då är det ganska anmärkningsvärt att arbetsmarknadsministern står och säger att det är kommunerna som behöver göra någonting. Kommunerna själva tycker att staten inte är med på banan och att det är de som får bära ett tungt ansvar för att få människor i arbetsmarknadspolitiska åtgärder, medan ministern tycker att kommunerna behöver bättra sig. Jag behöver få ministerns uppfattning och reflexion om det här. Hur kommer det sig att kommunerna och SKL har en bild, men arbetsmarknadsministern en annan? 57 (S): Jag tackar ministern. Jag tänkte ett tag att jag skulle ta och låna ut mina glasögon till ministern, eftersom hon sade att hon hade svårt att läsa svaret. Men jag måste säga att det nog inte hade hjälpt, eftersom det inte finns något svar på min fråga. Jag försöker också läsa, och jag har glasögon. Men svaret finns inte. Frågan i min interpellation var: Vad tänker arbetsmarknadsministern göra för att följa riksdagsbeslutet om att stoppa fas 3? Svaret på den frågan finns inte. önskar jag i och för sig att ändå har glasögon, men kanske en annan typ av glasögon, så att hon ser verkligheten. var i går i . Hon gav rekommendationer och sade att det finns utbildning som ungdomar kan gå. Men vi vet hur det är. Ni har dragit ned på utbildningsmöjligheterna, både för de unga och för de äldre. Ni har gjort det svårare med arbetsmarknadsutbildningar. Ni har försämrat komvux och de högre utbildningarna. Ni har visserligen lagt tillbaka lite; det är jag fullt medveten om. Detta kallar ni gigantiska reformer. Men det räcker inte. Än så länge är det bara en smula mot vad vi hade tidigare och vad som behövs . säger också att ni har gjort arbetsmarknadspolitiken effektiv. Oj, det är så att man baxnar! Vad är det för effektivt i detta? Det handlar om att låsa in ungdomar i fas 3 och att de inte får möjlighet att få hjälp på Arbetsförmedlingen . Ungdomar får inte möjlighet att studera både innanför och utanför fas 3. Det är en katastrof i sig. Det finns ingen effektivitet i det. Jag vet inte vad menar när hon säger att arbetsmarknadspolitiken har blivit mer effektiv. Det är en katastrof där ute. Det är en massarbetslöshet, en långtidsarbetslöshet och en ungdomsarbetslöshet som är fullkomligt oacceptabel. Då kan man inte vara nöjd med sakernas tillstånd och säga: Vi har gjort arbetsmarknadspolitiken effektiv, och vi rekommenderar ungdomar att utbilda sig. Varför har ni då dragit ned på utbildningsplatserna och möjligheterna för ungdomarna? Vet hur många som får möjligheten att utbilda sig inom fas 3, något som påstår finns? Vad vi kan se är det möjligtvis en promille. säger dessutom: Det är ändå bara en liten del av ungdomarna som finns i fas 3. Jag menar att det är oacceptabelt oavsett hur få ungdomar det än är som låses in. Ingen ska låsas in i fas 3. Alla ska ges möjlighet att få en chans till jobb, praktik eller utbildning. är bekymrad och säger att det är en stor utmaning. Vi har politiken. Vi har ett färdigt program med hur vi får ungdomar och äldre i arbete. Detta duger inte, ! 58 (FP): Det är väldigt intressant att kammaren tar upp ungdomsarbetslöshetsfrågan som ett debattämne. Det visar på det engagemang som finns, och det är en av våra största politiska utmaningar. interpellation lämnar många frågetecken. Hon kritiserar det kommunala uppföljningsansvaret och ansvarsfördelningen. Hon kritiserar Arbetsförmedlingens insatser. Hon pekar på bristande utbildningsmöjligheter. Men ingenstans levererar alternativa åtgärder förutom de omnämnda ESF-projekten. Det spelar ingen roll ifall man sitter i opposition. I landets 290 kommuner är man med och styr i drygt hälften. Jag har inte kontrollerat siffran exakt. Då har också ett kommunalt ansvar att visa på alternativa förslag så att vi kan debattera och vara konstruktiva i debatten och inte bara kritisera regeringens politik. Jag håller med om att vi måste följa upp det kommunala informationsansvaret, förtydliga det och skärpa det. Det finns, som ministern sade, uppdrag genom en utredning. Sedan har också via statsrådet fått ett uppdrag att särskilt titta på ungdomars etablering på arbetsmarknaden före och efter, till exempel när de kommer in i vuxenutbildningen, vad de har med sig och vad som saknas. När arbetsmarknadsministern är här vill jag också betona det som finns i budgeten . Det gäller Arbetsförmedlingen, där tidiga förmedlingsinsatser är mycket viktigt. Men vi måste ändå vara medvetna om risken för inlåsningseffekter. Varför hamnar de ungdomsarbetslösa hos Arbetsförmedlingen? Varför får de inga jobb? Den ena förklaringen är att de har fel utbildning. Den andra är att väldigt många i denna målgrupp inte har en slutförd gymnasieutbildning. Är det då Arbetsförmedlingen som ska lösa den frågan? Jag tycker inte att det är självklart att det ska vara Arbetsförmedlingen. Därför satsar regeringen på yrkesvux, vuxenutbildning och lärlingsvux. Vi dubblar summan till handledare som tar emot lärlingar. Vi ökar vuxenutbildningen. Väldigt många kommuner satsar på vuxenutbildning och arbetsmarknadspolitiska insatser. Det är ett viktigt komplement till statens insatser. Det ligger i varje kommuns eget intresse och är ett incitament att få bort ungdomar från ungdomsarbetslöshetskön. Annars kommer de in till och vill ha försörjningsstöd. Det finns ett incitament för kommunerna. Men vi har också ett ansvar från den nationella nivån när det gäller Arbetsförmedlingen. Ingenting omnämns här vare sig av eller om de satsningar som görs inom lärlingsvux och yrkesvux. För det första har den rödgröna oppositionen inte någon gemensam politik. För det andra fokuserar ni enkom på brandkårsutryckningar. Det har jag också erfarenhet av från den kommunala sektorn. Ni är beredda att satsa hur mycket pengar som helst på arbetsmarknadspolitiska insatser i stället för att komma åt roten till varför unga hoppar av gymnasiet och varför de inte har slutbetyg. Har jag inget slutbetyg från gymnasiet så får jag inget jobb. Ändå vill ni gå tillbaka till den gamla gymnasieskolan där man tonade ned yrkesprogrammen och lärlingsutbildningarna. Man teoretiserade yrkes- och lärlingsutbildningarna trots att branschen var väldigt kraftfull i sin kritik. Det är detta som är den långsiktiga lösningen. Det är vad vi ska angripa. Det handlar inte om mer ESF-projekt och ännu mer pengar till Arbetsförmedlingen. Arbetsförmedlingen har hur många miljarder som helst. Men de ska användas rätt. Min förhoppning är att i nästa års budget finns det tydligare riktlinjer till Arbetsförmedlingen. 59 (M): Det är en väldigt viktig fråga vi diskuterar här , som föregående talare redan har nämnt. Det är intressant att Socialdemokraterna och så pass mycket kritiserar regeringen. När man går tillbaka och tittar i den budget som de själva har lagt fram finns det inte särskilt mycket konstruktivt som inte redan finns. Det är väldigt konstigt att ni kan kritisera en regering som lägger fram förslag och säga: Ni gör ingenting, och sedan har ni inte kontrollerat vad som görs. Socialdemokraterna lägger fram en lägre budget än vad vi gör. De har högre kostnader för att anställa ungdomar än vad vi har. De till och med fördubblar arbetsgivaravgiften. Sedan påstår de: Utbildning kommer att vara lösningen på hela ungdomsarbetslöshetsproblemet. Det räcker inte bara med utbildning. Man måste stimulera arbetsgivare att vilja anställa. Där har ni gått totalt fel när ni vill höja kostnaderna för att anställa ungdomar. Ni föreslår också det som redan finns. Det finns en rad anställningsformer med olika stöd och subventioner. Det finns redan möjligheter för Arbetsförmedlingen att sätta in insatser från dag ett med de nya bedömningsverktyg man har. Här slår ni helt in öppna dörrar. Det går att jobba halvtid och studera på halvtid. Det finns studiemotiverande förslag som till exempel att gå på folkhögskola med förhöjt studiebidrag. Ni talar om yrkesintroduktionsanställningar. Det pågår just nu en överläggning mellan staten, regeringen, fack och arbetsgivare om den så kallade jobbpakten där man just ska komma fram till dessa lösningar. Allt det ni föreslår är det vi redan gör. Frågan är: Vad är då ert förslag till att ungdomar ska komma i jobb, utöver att ni säger att ni ska ge en massa utbildningsplatser? Jag vill påminna om att vi satsar på 4 200 tillfälliga högskoleplatser . Under 20102011 är det en satsning på 10 000 högskoleplatser. Likväl säger ni att vi ingenting gör. Det ni gör är att minska och . Det kommer inte att ge fler jobb till unga. Ni höjer skatterna. Det kommer inte att ge fler jobb till unga. Ni höjer kostnaderna för att anställa unga. Det kommer inte att ge fler jobb till ungdomar. Ni vill höja restaurangmomsen. Det är en bransch där väldigt många ungdomar jobbar. Det kommer inte att ge fler jobb till unga. Ni vill heller inte ha den lägre bolagsskatten som vi vill ha. Vi kan inte se att det skulle ge fler jobb till någon. Frågan är: Vad är det oppositionen tänker göra som inte regeringen redan har gjort? Vi kunde få en ny debatt här i stället med friska förslag och nya idéer. Tala framför allt om: Var finns de jobb ni säger ska skapas av dessa utbildningar? Det vore väldigt intressant att få ett svar på det. 60 (M): De ekonomiska problem som finns i många länder i leder till en svagare arbetsmarknad också i vårt land. Vi påverkas som ett litet, exportberoende land även om vi har en stark ekonomi att luta oss mot. Situationen blir kärvare, inte minst för ungdomar. Som arbetsmarknadsministern har redovisat görs en mängd insatser för att motverka arbetslösheten bland ungdomar. Det finns också en beredskap om läget skulle förvärras ytterligare. En förutsättning är att det förs en bra arbetsmarknadspolitik. Samverkan mellan olika aktörer är viktig. Det gäller givetvis Arbetsförmedlingen, kommuner, landsting, privata företag och parterna på arbetsmarknaden, som har en given och viktig roll. Många arbetsgivare, såväl offentliga som privata, står inför stora generationsväxlingar i sin verksamhet. Risken för kompetens- och arbetskraftsbrist är stor. är det många arbetslösa ungdomar som när de söker jobb på arbetsmarknaden får svaret att de inte har någon arbetslivserfarenhet och att det ibland också saknas kompetens. Därför är det viktigt att utveckla metoder för samverkan för att klara generationsväxlingen. Här har Arbetsförmedlingen och kommunerna en viktig roll. Som nämns i svaret finns på flera håll i landet goda exempel på samverkan där kommunerna har en viktig roll. I mitt hemlän finns exempelvis ett intressant arbete som pågår där , kommun och Arbetsförmedlingen samverkar. Arbetslösa ungdomar får här möjlighet till praktik ute på företagen och att skapa sig bättre förutsättningar att få arbete eller studera vidare. Det handlar om ungdomar upp till som får introduktion och yrkespraktik. Med stöd och handledning för ungdomar hjälp att vidareutveckla den egna kompetensen och att hitta ett jobb eller att starta ett företag. Många ungdomar är intresserade av att kunna utveckla tankar om att starta företag. Det arbete som pågår i i samverkan mellan kommuner bedrivs i projektform. Det kommer att byggas vidare på detta, och förhoppningsvis kan det bli permanenta insatser. Man har hittat modellen till projektet i . Där finns bra erfarenheter som visar att av de ungdomar som har deltagit har ett arbete eller studerar vidare. Jag tror att det är viktigt att detta arbetssätt utvecklas i flera kommuner. kommun och Arbetsförmedlingen har också haft en viktig roll i det numera riksbekanta samarbetet mellan ABB och Metall. Det är alltså ett samarbete mellan parterna där arbetslösa ungdomar från kommunens skolor har kommit in på arbetsplatsen på ABB i . Ungdomar har tagits in, och har de fått fast anställning. börjar de av avtalets lägsta lön kombinerat med handledning. får de lägsta lön enligt avtal. Detta är en intressant form av jobbpakt som fungerar bra och där samverkan sker mellan parterna på arbetsmarknaden. Det är något att ta efter i övriga landet. Detta är ett par exempel som jag tycker kan vara förebilder och som belyser hur viktigt det är med samarbete och samverkan och vad det kan ge för resultat. Det finns många goda exempel runt om i landet; det är jag övertygad om. Men det är viktigt att jobba vidare med detta. Vi måste på olika sätt motverka att ungdomar hamnar i arbetslöshet, och det här är ett sätt. Arbetet måste fortsätta så att ungdomar får bättre chanser till jobb eller utbildning. Arbetsmarknadsministerns positiva svar ger en god grund för detta fortsatta arbete. 61 (S): står här i kammaren och frågar var jobben finns.