prot · GZ0973 · 2012-02-21 00:00:00 — Jag har trots allt även varit utanför . Jag skulle vilja uppmana att höra efter med och hur de hanterade interpellationsinstrumentet. Idén att man inte skulle kunna granska oppositionen var ingenting som de brydde sig om. De använde den möjligheten fullt ut kan jag tala om efter att ha debatterat med dem. Det viktigaste gäller någonting helt annat, nämligen om är en tärande kraft. Man kan ibland få den känslan när man lyssnar på delar av oppositionen. Var i stället stolta över de oerhörda tillgångar som finns i och som så mycket bidrar till . Var inte alltför mycket klagande. Vi ska se till att hela landet ska leva det är mycket viktigt och har enorma tillgångar. Det måste man stå upp för. Precis som många andra delar av landet bidrar med stora tillgångar. Utbildningskompetensen vid är till exempel strålande. Om inte hade funnits skulle detta land inte ha varit så bra som det är. Det gäller även . Allra sist vill jag säga att det är en myt att den nuvarande regeringen inte satsat ordentligt på , och den kommer att satsa ännu mer. Personligen är jag helt övertygad om att, trots att vi var tvungna att skyffla in 700 miljoner till Haparandabanan, den väldiga korridor som kommer från och och går ned till och så vidare behövs. Både Haparandabanan och Norrbotniabanan behövs således för att göra till ett bättre land. 21 (S): Som stolt kommunmedborgare i storkommunen kunde jag inte låta bli att begära ordet i en så viktig debatt. Det talas mycket om kompetensbrist. Tyvärr måste jag säga att den kompetensbrist som jag sett funnits hos regeringen i akt och mening att man inte fullt ut tagit till vara de tillfällen som norra erbjuder. Vi har en galopperande ungdomsarbetslöshet. I många kommuner är den upp emot . Det är en skandal utan like att man inte tar till vara den kraft som finns hos dessa ungdomar. Hur kan man då göra det? Region visar att det kommer att saknas 39 000 människor enbart i . Det gäller alla yrkeskategorier. Ungdomarna har inte fått chansen att ta morgondagens jobb. Skolan har inte kunnat erbjuda dem det. Skulle byskolorna då ha kunnat göra det? kommun hade 42 byskolor. har vi kanske en och en halv. Det är klart att man samlat ihop byskolorna för att på så sätt samla resurserna och kunna erbjuda undervisning. Hade det varit bättre att smeta ut de fåtal elever som finns på 42 byskolor? Jag tror inte det. Jag tror att morgondagens skola kräver någonting annat. Tack och lov har vi bra universitet i norra som tagit chansen och utbildar många duktiga personer. Det är rätt som flera varit inne på att vi i norra måste ta oss i kragen och tala om att vi är bra, men då har vi ett annat stort bekymmer, nämligen var dessa ungdomar ska bo. Vi har nämligen också en galopperande bostadsbrist, till exempel i Malmfälten där jobben finns. Där skulle man kunna ha en inflyttning, men var ska folk bo? Är det då kommunernas ansvar att tillhandahålla det här fullt ut? Eller har vi en gemensam skyldighet mellan stat, kommun och näringsliv att tillgodose att dessa förutsättningar tillhandahålls? Jag tror på det . Tyvärr har ju bostadspolitiken totalt havererat med den kompetensbrist som regeringen företräder. För att lyfta fram ytterligare en positiv sak kan jag direkt fråga : Hur tänker ta till vara Skogstekniska klustret i ? Det är den kanske mest framgångsrika och världsledande industrin i skogsteknisk bransch. Där finns det otroliga exportmöjligheter, fast har inte lyckats ta vara på dem. Småföretagen som utvecklar innovationerna främst för skogsmaskiner men även grävmaskiner och så vidare orkar inte göra det här fullt ut. Jag har gjort besök hos och blivit uppvaktad av dessa företag, och de signalerar: Var är näringspolitiken för oss? Hur kommer vi ut och vad får vi för hjälp? Vi har inte sett till det här med den borgerliga regeringen. Jag vill ha svar, : Vad ska du göra för Skogstekniska klustret? Hur ska vi få ut dem på marknaden? Hur ska och ta till vara den kraft som finns inom skogsmaskinbranschen i ? 22 Näringsminister (C): Jag skulle vilja inleda med att hålla ett brandtal för potential och möjligheter. När jag läser statistiken och besöker och ser jag att det finns en enorm framtidstro. Det finns så enormt stora möjligheter när man kollar skogen och gruv- och mineralområdet, med alla de råvaror som finns i och . Varför finns det då inte i mer muntergökar med möjlighetsinriktade potentialer från dessa områden bland Socialdemokraterna? Jag blir så besvärad när ni står i talarstolen och målar svart, när det finns så mycket kraft hos alla de människor som bor i och , hos alla de företagsledare och alla de anställda som arbetar i dessa företag i den här regionen. Det finns en enorm kraft här. Det är inte den här regeringen som har satt etiketten tärande del av . Vi säger att det är en närande del, och vi vill lyfta fram den potential som finns inom gruv- och mineralindustrin. I är ju järnmalmsbrytningen exceptionellt stor, och det är den största i EU. Om man räknar alla mineraler och ädelmetaller ligger vi i framkant. Det här ska vi givetvis förädla och utveckla. Det är en enorm svartmålning som pågår i den här interpellationsdebatten som jag skulle vilja vända mig mot. Jag vill se utvecklingskraft och låta den utvecklingskraft som finns där slå ut i full blom. säger att det finns en kompetensbrist i regeringen. Han verkar inte ha noterat de satsningar som både tidigare socialdemokratiska regeringar och alliansregeringen har gjort , med de miljardsatsningar som är direkt öronmärkta för denna region. Jag behöver bara säga 2 000 miljoner till Inlandsinnovation. Det finns Norrlandsfonden och andra investeringsinstrument. Jag kan dra upp Skogsriket en gång till för att tala om vikten av klusterbildningar runt om för att främja råvarutillgång men också förädling av de råvaror som finns. Vem är ansvarig i regeringen, frågade . När det gäller infrastrukturfrågor får interpellationsdebatterna om infrastruktur skötas av infrastrukturministern. Jag har redogjort för de ingångar som har i infrastrukturfrågor, och den minister som har ansvar för frågorna får givetvis företräda och berätta om helheten i detta. Det är en ny modell om man jämför med tidigare socialdemokratiska regeringar. Vi är fyra partier i en koalitionsregering. Vi har lite olika ingångar, men vi förhandlar, kommer överens och marknadsför detta. Du frågade just vad ingång i detta var, och jag svarade. Den mineralstrategi som efterfrågade och som har diskuterats i näringsutskottet ligger mycket väl i linje med den mineralstrategi som vi håller på att arbeta fram och tillbaka håller på att förankra i gruv- och mineralföretagen. Det är viktigt med samverkan. Gruvforskningen är en viktig del, och det kommer en forsknings- och innovationsproposition . Det är också klusterbildningarna mellan högre utbildning, det vill säga högskolorna och universiteten i norr, och det omkringliggande näringslivet. Den mineralstrategi som efterfrågas och som vi har arbetat med ett tag kommer att presenteras . Jag tror att det är viktigt att vi tar gemensamma tag tillsammans med näringslivet och branscherna och formar en strategi för att klara av att offensivt gå fram och förädla alla de resurser, främst inom gruv- och mineralområdet, som finns i detta område. Där har en enorm potential, och även och . 23 (S): Hela ingången i den här interpellationsdebatten handlar just om möjligheter och potential möjligheter och potential som riskerar att gå om intet om vi inte sköter våra kort rätt. Mycket av det näringsliv som finns i den norra delen av landet verkar i en internationell konkurrensutsatt bransch. Det handlar om konkurrensen med våra närliggande länder men också med stora gruv- och industrinationer i andra delar av världen. Det är därför vi efterfrågar svar från regeringen som handlar om förutsättningar. Det grundar sig på det faktum att man får en känsla av att den borgerliga regeringen har beröringsskräck när det handlar om att göra något tillsammans med näringslivet, inte minst industrin. Det grundar sig i sin tur på en ideologisk övertygelse om att marknaden sköter sig bäst själv. Det ska inte sägas att regeringen inte har gjort saker, för det har den gjort. Det finns ett antal exempel, som att man har använt momssatser för att försöka få fart på tjänstebranschen och nedsatta arbetsgivaravgifter för ungdomar. Många av de reformerna har inte visat någon större effekt. En del har inte verkat så , och det kanske visar sig . Men väldigt lite av det regeringen gör är riktat mot den exportindustri som landet ändå lever av. Väldigt mycket av vår bruttonationalprodukt bygger ju på, direkt eller indirekt, de exportinkomster vi har i landet. Det är mot den bakgrunden vi efterfrågar svar från regeringen. Det har efterfrågats applåder. Statsrådet tycker att vi svartmålar. Jag vet själv från min erfarenhet som statsråd att man i bästa fall kanske får applåder på den egna stämman eller kongressen, men inte ens det är säkert. Här i denna kammare efterfrågar vi svar. De möjligheter och den potential som finns måste vi tillvarata, och det kan vi bara göra om vi har en långsiktig, medveten politik som naturligtvis berör hela landet men i detta specifika fall råvarutillgångarna i den norra delen av . Då handlar det om infrastruktur och kompetensförsörjning. 24 (S): Ska vi vara överens om någonting är det i så fall att det finns en stor kraft och potential i norra . Vi har alla ett ansvar och jobbar för att ta till vara den kraften. Då måste vi nyttja varje resurs. Då måste varje elev ges förutsättningar i skolan. Vi ser inte riktigt det fullt ut . Det är fler som hoppar av gymnasieskolan än det var tidigare. Det är fler och fler som inte kommer in på arbetsmarknaden. Vad får det här för konsekvenser i förlängningen för norra och för hela ? Det får vi se om , men det är inte positivt. Näringsministern svarar inte riktigt på vad hon tänker göra för att hjälpa till att föra ut den kompetens och den innovationsteknik som Skogstekniska klustret är och har och vilka produkter man har som man skulle kunna lansera på världsmarknaden. Det skulle jag vilja veta lite mer om. Tyvärr finns det andra saker om man ska ha något som är lite tyvärr och det är att småföretag från och övriga tvekar att flytta till norra på grund av att det är brister i kommunikationerna, inte bara på väg och järnväg utan även i it och telefon. Det är inte helt lätt när det lyfts fram i medierna att det inte har gått att ringa SOS Alarm på grund av att det varit brist i telefontäckningen . Det är den sittande regeringen som har att ta tag i de bekymren. Jag har följt och stått bakom och tror väldigt mycket på bildandet av Inlandsinnovation. Jag tror mycket på den idén. Tyvärr har Inlandsinnovation inte kommit i gång , så vi får väl se om hur pass det har hjälpt till att stärka näringslivsutvecklingen inom det området. Därvidlag får vi väl återkomma. 25 Näringsminister (C): Jag var faktiskt på Västerbottensdagarna för sedan. Det var en mycket fin konferens, skulle jag vilja säga, där man lyfte fram just den framtidstro, de möjligheter och den potential som regionen har. Där höll jag ett tal om just de delar som jag har tagit upp , vad regeringen gör generellt sett men också för vad gäller skatter och avgifter, kompetensförsörjning samt också infrastruktur. Det vi har gjort vad gäller näringslivet generellt sett handlar om att vi har tagit bort förmögenhetsskatten, sänkt arbetsgivaravgiften med 30 miljarder samt också sänkt skatter och avgifter totalt sett med 50 miljarder. Därmed har vi sänkt kostnadstrycket för näringslivet. Där är givetvis inte de västerbottniska företagarna undantagna. Dessutom har vi satsat just på infrastruktur, nästan 500 miljarder i hela , ja, 480 miljarder lite drygt . Det är viktiga och angelägna satsningar som ska vara finansierade krona för krona. Jag tycker det är intressant att Socialdemokraterna alltid kommer . I går var det som krävde en innovationsstrategi. En sådan arbetar regeringen med och kommer att presentera . får vi höra att man kräver en mineralstrategi. Det har vi också arbetat med ett tag och kommer att presentera . Regeringen arbetar intensivt och kommer att lägga fram de strategier som behövs. Avslutningsvis vad gäller Norrbotniabanan: Det är viktigt för regeringen att ha finansiering på plats när man fattar beslut. Hade Socialdemokraterna finansierat sina infrastrukturprojekt då man satt i regeringen är jag övertygad om att Norrbotniabanan redan hade varit färdigställd. Ni lämnade stora, svarta hål efter er när vi tog över makten . Överläggningen var härmed avslutad. 12 § Svar på interpellationerna 2011/12:238 och 247 om svensk konkurrenskraft 26 Näringsminister (C): har frågat mig om vilka insatser som jag planerar för att stärka life science-branschen i . har frågat mig om vilka insatser jag avser att vidta för att stärka svensk konkurrenskraft. Frågorna är delvis likartade, och jag har därför valt att besvara dem i ett sammanhang. Låt mig inledningsvis säga att beskedet från om att de avvecklar sin forskningsenhet i är nedslående. Jag tar det på största allvar. Jag vill också säga att jag delar uppfattning att life science-branscherna är mycket viktiga för . Tillväxt, internationell konkurrenskraft och näringslivets utveckling är något som regeringen har arbetat med och fortsätter att arbeta med. Alla företag gynnas av goda generella villkor för företagande. Därför har regeringen genomfört insatser och åtgärder för fler jobb och växande företag. Regeringen arbetar för en väl fungerande konkurrens, öppna marknader och fri handel. Regeringen har också genomfört en rad åtgärder för att tillgodose industrins krav på högkvalificerad arbetskraft och kompetens, effektiva forsknings- och innovationssystem, en trygg råvaruförsörjning, bra infrastruktur samt en långsiktig energi-, klimat- och miljöpolitik. Med det sagt vill jag intyga att jag är medveten om den hårda internationella konkurrens som råder och de förutsättningar som gäller för till exempel sektorer med högt kunskaps- och teknologiinnehåll. Det handlar bland annat om företagens höga forsknings- och innovationsgrad, långa utvecklingskedjor, offentlig sektor som främsta kund i många länder samt hög grad av reglering. är ett land som är utsatt för en hård internationell konkurrens. Vi jämförs ständigt med likvärdiga länder när de stora globala företagen fattar beslut om investeringar. Det är viktigt att kan fortsätta vara ett attraktivt land för industrin att förlägga sina forskningsanläggningar i, finna svenska partner för forskningssamarbeten och välkomnas av till exempel hälso- och sjukvården för att förlägga sina kliniska prövningar här. Ett av målen med arbetet med den nationella innovationsstrategin är att förbättra förutsättningarna för innovation inom hela samhället, såväl i näringsliv och offentlig sektor som i civilsamhället, och därigenom öka förutsättningarna för konkurrenskraften för . Regeringen har också tidigare genomfört en rad insatser för att främja detta. presenterade regeringen en forsknings- och innovationsproposition som medförde en rekordhög medelsförstärkning om , där den medicinska forskningen var ett av tre prioriterade områden. Regeringen arbetar nu med kommande forsknings- och innovationsproposition, som är planerad att komma . En central fråga för mig i detta arbete är hur vi kan förbättra just samverkan mellan näringsliv och universitet och högskolor, liksom hur nyttiggörandet av forskningsresultat kan öka. 27 (S): Jag får börja med att tacka statsrådet för svaret, som sig bör. Sedan vill jag hänvisa till en debattartikel som fanns i på Brännpunkt för exakt , nämligen . Det var jag, som då var finanslandstingsråd i , tillsammans med kommunalrådet i , , som var oppositionsborgarråd i , och , som då var vår näringspolitiska talesperson, som skrev den eftersom vi var oroliga för det slag som då drabbade genom Astras första varsel och hot om nedläggningar. Vi varnade då för vad som skulle kunna hända. Vi skrev bland annat: Regeringen måste nu ta snabba initiativ och tillsammans med diskutera vad som kan göras för att bibehålla forskningen i . Samtalen bör bland annat handla om statliga resurser för nya samarbeten mellan universiteten, sjukvården och industrin, hur staten bör agera för att förse industrin med forskarutbildade personer med gedigen kompetens och hur möjligheterna för utländska forskarstuderande att vara verksamma i efter examen kan förbättras. Samtal om hur den viktiga kliniska forskningen kan prioriteras tillsammans med verksamhet behöver också föras. Regeringen är inte bara tvingad att agera för framåtblickande lösningar i detta fall, det är också en ödesfråga där jobbpolitik och kunskapsintensiv forskning och utveckling möts. En regering som inte agerar kraftfullt för att bevara den medicinska forskningen i , mister den sista trovärdigheten i jobbpolitiken. Dessutom förlorar som nation en av framtidens kanske viktigaste industrier. Dess värre kan jag bara fråga: Vad var det vi sade? Men jag är dess värre inte förvånad. En regering som så tydligt uppvisar beröringsskräck med näringslivet och betraktar det som ett särintresse får faktiskt finna sig i att bära ett tungt ansvar när life science-branschens förutsättningar att utvecklas i nu äventyras. Regeringen har inte varit på banan, än mindre varit en aktiv spelare. Det har andra länders regeringar däremot varit, till skillnad mot den svenska. De har tagit aktiv del i att försöka vara med i den globala konkurrensen, tillsammans med företagen med hög specialiseringsgrad och högt kunskapsinnehåll. När vi lämnade regeringsmakten hade vi börjat arbeta med en gemensam strategi mellan stat, näringsliv och akademi för att utveckla och stärka konkurrenskraft inom life science. Hur använde den nytillträdda moderatledda regeringen den erfarenhet som hade dragits av det arbetet? Svaret är dess värre: Inte alls! Det förpassades till runda arkivet, det vill säga papperskorgen. Den arbetsmetodik som vi hade använt och kallade branschprogram närmast hånades av den nytillträdda borgerliga regeringen och dess statsråd. Det av statsministern etablerade uttrycket att näringslivet är ett särintresse blev vägledande för regeringens syn på sin roll i de här sammanhangen. Det gläder mig dock att statsrådet i sitt svar till mig har präntat ned att hon delar min uppfattning att just den här branschen är mycket viktig för . Jag kan dock inte låta bli att undra hur det har kommit till uttryck i borgerlig regeringspolitik de senaste fem sex åren. Inte heller i det här interpellationssvaret får jag några konkreta svar på mina frågor om vilka åtgärder regeringen nu ämnar vidta. Jag hoppas få svar under debatten. Jag vill också få svar på frågan om statsrådet anser att life science-branschen i har varit framgångsrik. 28 HANS (S): Jag vill tacka statsrådet för svaret på min interpellation. Bakgrunden till den är givetvis de allvarliga signaler som kommer om svensk högteknologisk exportindustris konkurrenskraft. Det märks bland annat i min valkrets, , med varsel och hot om nedläggning av hela verksamheter. Det uppmärksammas också i näringslivet, bland annat i en debattartikel av , vd för , i . Där konstaterar han att i stora internationella företag pekar man på tre stora brister med svensk näringslivspolitik. Den ena är bristen i infrastrukturen, vilken ligger under näringsministern. Den andra är bristen på ingenjörer och tekniker. satsning på de små och medelstora högskolorna så att försörjningen finns i det här landet är ju bekant. Den tredje gäller att upphandlingar inom den offentliga sektorn inte bygger på samarbete med näringslivet. Det handlar alltså om lagen om offentlig upphandling. I bedömningen av vad som skapar gott klimat för forskning och utveckling brukar ofta den så kallade triple helix-modellen diskuteras. Den bygger på samarbete mellan samhälle, näringsliv och forskning. Det känns då väldigt omodernt att den politik verkar vara baserad på fundamentalistisk manchesterliberalism som resulterat i beröringsskräck med det privata näringslivet. Näringslivet kallas till och med för särintresse. Även forsknings- och högskolepolitiken verkar vara tillskapad av fundamentalister. Resultatet har blivit en fokusering på inomakademisk forskning och avståndstagande från verklighetsnära forskning och utveckling. Resultatet har blivit ett överskott på de stora universitetens anslag som kunde ha använts på ett offensivt sätt. Det är naturligtvis bra att se hur småföretag kan utvecklas inom den privata servicesektorn. Jag vill inte bli anklagad för att vara fiende till det, men det är inte ursäktligt att svensk näringspolitik är reducerad till , och avskedspresent sänkt restaurangmoms. Elaka personer kallar detta för Stureplansfixering, men det skulle vara mig främmande. Kanske är det en naturlig prioritering om man har beröringsskräck med de stora produktionssystemen inom biotech, fordonsindustri och telekom. Sådana produktionssystem har tagit årtionden att bygga upp och måste vårdas. Jag frågar därför näringsministern: Vad avser näringsministern att göra för att i samarbete med näringslivet vårda de stora produktionssystemen? 29 HANS (M): Det som händer i med är bara att beklaga. Dock, i motsats till vad interpellanten hävdar, har de här varningsklockorna klingat än 2006 långt innan hade en alliansregering. gav en arbetsgrupp i uppdrag att utreda den kliniska forskningens villkor. Så här skrev Medicinska forskningsrådets företrädare i , : I en situation där satsningarna på svensk universitetsforskning är betydligt mindre än i andra forskningsintensiva länder finns det en betydande risk för att de högteknologiska storföretagen flyttar alltmer av sin forskningsverksamhet utomlands. Denna risk är särskilt stor i företag som och , som inte längre har kvar sin klara svenska identitet. Detta skrevs av företrädare för life science-näringen. flytt utomlands har alltså varit förutseddd , och dåtidens ansvariga ministrar har varit informerade . Man kunde också ha agerat då om man hade önskat. Det är således inte första gången vi ser stora verksamheter flytta eller upphöra i , men det behöver inte innebära slutet. Det kan till och med vara fröet till något nytt. Vi ska komma ihåg att fortfarande finns kvar i med sin anläggning i . Det är dock inget som man ska ta för givet . var det en hearing hos . Den direktsändes i tv. Det var möte hos Ingenjörer med företrädare från och en stor del av deras personal. Det som är anmärkningsvärt i diskussionerna är de positiva tongångarna där man söker möjligheter. Det vittnar om den energi som finns såväl i som inom life science-klustret i stort. Inom svensk life science finns det kunskap, energi och en fungerande infrastruktur i form av samspel mellan forskande akademiker, företagen och den praktiska vården. Kring dessa går det att bygga nya noder som ser annorlunda ut än . Det förutsätter att det även fortsättningsvis är attraktivt att driva företag. Då kommer vi till kärnan. Ett gott företagsklimat innebär goda villkor som gör att det är attraktivt att etablera sig i . Då spelar det roll att inte längre har en förmögenhetsskatt som driver kapital ut ur landet och skrämmer nytt från att flyta in i . Det spelar roll med ett lågt skattetryck på inkomster och inte minst att den införda expertskatten ökar möjligheterna att attrahera utländsk specialistkompetens. Att kunna bygga kapital och kunna tillhandahålla kompetens tillsammans med en väl fungerande triple helix mellan akademier, näringsliv och samhälle är nyckeln för att framtidens svenska life science ska kunna utvecklas framöver. 30 (FP): Räcker vad regeringen har gjort för att behålla forskning och utveckling i ? Det är alldeles uppenbart att vi i vårt lilla land med nio och en halv miljon människor behöver göra mer. Det har interpellanterna helt rätt i. Likväl ska man fundera över en del saker. Jag är själv från . Där har vi fått den största investeringen någonsin i , nämligen ESS, som kom under den här mandatperioden. Det ska vi tacka och förre finansministern för.