prot · GZ09111 · 2012-05-09 00:00:00 — Den totala bristen på förtroende för politiker och staten är särskilt tydlig i . Det här är inte ett ekonomiskt problem utan ett politiskt problem. Det kommer att ta för grekerna att bygga upp förtroendet, om de ens är så pass insiktsfulla att de är beredda att göra det på ett systematiskt sätt. Detta är en mer nära till hands liggande fråga än gradskillnader i rättvis politik enligt svensk modell. Det ska bli intressant, , att se vilka förslag som Socialdemokraterna kommer att lägga fram som rekommendationer till sina systerpartier i . Ni har en uppgift att tala om hur det gick till i också med utgångspunkten att det inte finns några quick fixes. 49 (S): Jag tycker också att det är intressant med frågan om att samarbeta i större utsträckning i EU-politiken. Låt mig påstå att tillsammans med tillhör jag dem som har suttit i . Jag har inte suttit där , men jag har kommit och gått i under i princip hela min riksdagsperiod. I samband med en debatt gjorde jag reflexionen att när jag kom in i formulerade vi den svenska ståndpunkten så att den utgick från vad vi kan bidra med i EU-debatten. Oppositionen ville i det sammanhanget naturligtvis också bidra med ännu mer till EU-debatten. känner jag att den svenska ståndpunkten mer är en fråga om hur vi ska skydda oss lite extra från de förslag som EU lägger fram. Jag ska inte säga något annat än att oppositionen kanske går en bit längre. Det här är en tråkig utväg i svensk EU-politik. Vi har gått från att vara en del av denna union, att vilja formulera den och bygga den, till att vi numera snarare funderar över hur vi vill skydda oss från de effekter unionen har. Det var inte detta jag skulle prata om egentligen. Jag hade begärt ordet för att redovisa min och mitt partis syn på frågor inom näringsutskottets politikområde och framför allt kring energipolitiken. är det utskott som har flest ärenden i form av antal ministerråd i . Det berörs av inte mindre än sex råd. Det är konkurrenskraftsrådet, som kan sägas vara vårt huvudråd. Det är , det vill säga rådet för transport, telekommunikation och energi, och det gäller energidelen. Det är utrikesrådet när det gäller handelspolitiken. Det är vad gäller immaterialrätten, även om den stora frågan där just nu är EU-patentet, som ligger på KKR, konkurrenskraftsrådet, och allmänna rådet vad gäller sammanhållningspolitiken. Jag tror att vi tillsammans med miljö- och jordbruksutskottet är extra intresserade av allmänna rådets diskussioner kring EU:s budget, eftersom det är så stora delar av EU:s budget som ligger på våra två utskott. Jag ska, som sagt var, kommentera lite kring energipolitiken. Vi kommer senare att göra en granskning av det som heter för energi . Regeringens skrivelse om EU:s verksamhet innehåller inte särskilt mycket av energifrågor, och det är därför jag har begärt ordet. Jag kan förstå att denna minoritetsregering har förhållit sig ganska passiv, för att inte säga ibland defensiv, när det gäller de riktigt omfattande dokument som behandlas av . Först är det det stora energiinfrastrukturdirektivet, det som ersätter det som förr hette TEN-E, Trans-European energy networks, som ska sammankoppla EU:s olika energiinfrastrukturer. Detta är angeläget, men problemet är att både och inte minst den gör detta i fel ordning. Vi, och de flesta EU-länder, har stora problem med vår energiinfrastruktur. Det stora problemet med till exempel våra energiprisområden är att vi inte har bytt ut våra transmissionsnät och ordentligt. Då är det väldigt allvarligt att de stora projekt man börjar med är projekt för att bygga ut naturgasteknik, som förvisso är lite bättre än kol men som inte är koldioxidfri, vilket försvårar att uppnå EU:s 20-20-20-mål . Den andra kritiken vi har är att minoritetsregeringen villkorar att näten ska finansieras helt av marknaden, medan man hävdar att vårt eget transmissionsnät ska både byggas och ägas av svenska staten. Här bubblar återigen upp den tråkiga teorin, som regeringen verkar vara besjälad av, att marknaden löser allt och samhällets insatser alltid är av ondo. Den andra stora frågan som började behandlas föregående år, och som kanske håller på att nå vägs ände , är energieffektivitetsdirektivet. Här om någonstans har minoritetsregeringen hamnat snett. har föreslagit en rad konkreta åtgärder, och minoritetsregeringen har i princip sagt nej och åter nej till så gott som alla förslagen. Vi socialdemokrater kan hålla med om att flera av åtgärderna är väl detaljerade och rör sig i gränslandet för vad EU ska fatta beslut om. Men några frågor som verkligen är konkreta och det är bra att det finns liknande regelverk i hela unionen är förslaget om kvotplikt, som ibland kallas vita certifikat, och frågan om hur man bördefördelar energieffektiviseringen i hela unionen. Men också här säger minoritetsregeringen nej. Det förslag om primärenergibesparing som kommissionen föreslår avvisas också av oss, men det finns ju andra sätt att bördefördela på. Minoritetsregeringens ståndpunkt är att energieffektiviseringsdirektivet är för detaljerat, men vår fråga till regeringen är vilka andra metoder man då har för att energieffektivisera. Det enda man har sagt är att vi ju har koldioxidskatten, och ekodesigndirektivet har man genomfört. Men i övrigt är regeringen helt utan förslag på detta område. Vi socialdemokrater menar att flera av kommissionens förslag skulle kunna tas till vara genom att man formulerar om dem lite grann och gör dem till svensk lagstiftning, till exempel den utmärkta idén att energieffektivisera genom att renovera offentliga lokaler. 50 (SD) replik: Under debatten vad gällde verksamheten i EU sade , Socialdemokraternas företrädare, att grundtanken med EU, att 27 stater möts och samarbetar, är viktig och att det är viktigt att slå vakt om det i EU-samarbetet. Han sade att det handlar om att tillsammans med övriga EU-länder söka gemensamma lösningar på gemensamma utmaningar och att det här inte ska vara politikens och byråkraternas projekt utan människornas projekt. Det viktiga för Socialdemokraterna, enligt honom, är att utveckla samarbetet i EU och att göra livet och vardagen bättre för människorna både inom och utom EU. Han sade också att Socialdemokraterna saknar den pådrivande svenska rösten. Det mesta av det här kan ställa sig bakom. Däremot kan man undra om vi egentligen har samma grundsyn bakom EU-samarbetet. När , Socialdemokraternas företrädare, gick upp i talarstolen sade han att det primära för EU:s verksamhet är att skapa stabila och sunda statsfinanser och tillväxtåtgärder inom EU, alltså genom överstatliga reformer, genom europakten och 2020. Man ska lägga sig i den ekonomiska politiken, och man ska lägga sig i arbetsmarknadspolitiken. Det jag undrar över är, om man nu har de ambitioner som man beskrev : Varför har man ändrat sig så mycket till ? Eller är det jag som har misstolkat det han sade i det anförande som hölls ? Vad menar man egentligen med den pådrivande rösten i vad gäller regeringen? Vi oppositionspartier har ju möjlighet att utgöra den pådrivande rösten om vi bara vill. 51 (S) replik: Jag ber att få noterat till protokollet att jag över huvud taget inte har pratat om detta i mitt anförande. Men jag ska gärna svara ändå. Det är faktiskt så, , att detta att vara pådrivande är att man till exempel ser till att ta upp ledningen kring vissa frågor, att få det formulerat så att det gynnar hela unionen, att få förslagen på plats när det gäller de stora utmaningarna, när det gäller ekonomin, när det gäller arbetslösheten, när det gäller tillväxten och när det gäller konkurrensförutsättningarna i hela . Det är ju det som har byggt hela starkt, och det är på det sättet vi ska fortsätta att bygga starkt. Vi ska inte fega ur när vi kommer till en sådan situation som vi har kommit till . Men det är viktigt att man gör rätt saker. Där menar vi socialdemokrater att det kanske inte skulle ha varit bara besparingar, kanske inte skulle ha varit bara nödlån, utan det kanske också skulle ha varit investeringar i infrastruktur, i forskning och i nytt företagande. Det är det som är det viktiga för oss socialdemokrater, att man får ett som håller ihop, att man inte får två olika , med en eurozon och en annan zon där vi som står utanför euron finns. Det är viktiga delar för oss när det gäller vår Europapolitik. 52 (SD) replik: Det står här och säger är alltså att samarbete är detsamma som att bestämmer över . Det är faktiskt så det som Socialdemokraterna kallar samarbete ser ut. Det innebär att om 14 länder och av befolkningen tycker en viss sak, då står det över vad tycker. Men det gäller inte i alla lägen, och det måste vi också vara ärliga att tillstå. har en påtaglig makt över EU. EU kan inte göra något om ett enda land i ministerrådet säger nej. Det gjorde vad gäller EMU-frågan och europakten. Det är också därför det blev ett mellanstatligt projekt, inte inskrivet i fördraget, såsom EU, kommissionen och även och till och med Socialdemokraterna ville, i strid med den svenska folkomröstningen. Vi har alla möjligheter att vara pådrivande om vi bara vill. Det kan vi vara tillsammans också i oppositionen. Tillsammans kan vi bilda majoritet mot regeringen och driva igenom det vi vill driva igenom i praktiken. Därför tycker jag att det är förvånande att Socialdemokraterna står här och säger i debatten att man till nästa fördragsändring ska kräva ett socialt protokoll. Om man nu tycker att det ska finnas ett socialt protokoll, varför kräver man inte ett socialt protokoll i och med den fördragsändring som kommer att äga rum ? 53 (S) replik: Först och främst känner jag inte till att det ska göras någon fördragsändring, för det blev ju avvisat i och med att sade nej. Då blev det ingen fördragsändring. Därför är det inte aktuellt. När det gäller det sociala protokollet har vi i drivit den frågan i olika konstellationer. Men vi har inte fått igenom den i de sammanhangen. Oavsett om man är två parter eller 27 parter som ska komma överens är det kring de frågor som man faktiskt kommer överens om som man sedan skriver under protokollet. Just den här frågan var inte framgångsrik för . Det är bara att konstatera. Nej, det är inte som bestämmer över . Om man tittar på inte minst rådsprotokollen, som får del av , kan man konstatera att det inte är särskilt ofta står på vad man kan kalla den förlorande sidan, utan väldigt ofta har varit med och drivit på politiken på ett sätt som tror på, och sedan har man tagit hem frågan i slutändan. har man fått justera sin uppfattning, men så är det ju alltid. Det får vi göra även här i kammaren eller fullmäktigeförsamlingen i eller vilken situation man nu befinner sig i. måste man justera sin uppfattning för att faktiskt få igenom den, om det är en väsentlig fråga som man vill vara med och påverka. Den andra metoden, , är att stå vid sidan om och bjäbba. Det har ett antal partier här i kammaren lång erfarenhet av. Jag tror faktiskt att när man sedan får sätta sig ned och diskutera ihop politiken till en helhet och kanske har fått släppa någon fråga här och någon fråga där, då känner man sig nog mycket mer tillfredsställd än när man står bredvid och sedan står här i kammaren och inte har något inflytande över huvud taget. 54 (SD): Under punkt 20.3.5 i skrivelsen redogör regeringen för förvaltning. Under denna punkt redogör regeringen så klart inte för de negativa effekter som Schengen har medfört för . Det är negativa effekter som får anse vara så graverande att både nuvarande Schengenavtal och kommissionens arbete inte kan vara annat än ett misslyckande. fulla deltagande i Schengen betyder att när någon eller några har forcerat en svag punkt i Schengens yttre gränser, då är de mer eller mindre fria att resa som de vill, ända fram till . Och tyvärr gör många det. Samarbetet kräver därför ett fullgott gränsskydd längs hela det geografiska område som Schengen utgör, som innefattar externa sjögränser och externa landgränser. Kommissionen och har misslyckats med att upprätthålla ett fullgott gränsskydd. Det får katastrofala följder för och många andra länder i . Vår egen regering har tidigare erkänt att den organiserade brottsligheten har brett ut sig till just till följd av Schengen, gränserna och det samarbetet. Jag läser från proposition 63 på s. 12: De kriminella nätverken breder ut sig och blir allt fler. Brottsligheten har också blivit mer internationell, bl.a. till följd av medlemskap i och inträde i . Till och med regeringen tvingas erkänna detta. Man ser fler och fler erkännanden från regeringen om både det ena och det andra, inte minst beträffande invandringen och här när det gäller och EU. Vi har fått en anstormning av illegala invandrare som bidrar till en svart ekonomi genom svartarbete och därmed också utsätter hederliga medborgare och företag för orättvis lönekonkurrens. uppskattade senast antalet illegala invandrare i landet till mellan 10 000 och 80 000 . Även vapen och narkotika finner sin slutdestination här i . Våldet i är en het fråga i . Många glömmer att många gangsteruppgörelser med skjutvapen inblandade möjliggörs av alla illegala vapen som har smugglats in till . På uppger man att majoriteten av dessa skjutvapen kommer från länder i . Vidare är det nog allmänt känt att narkotika som heroin och kokain inte härrör från . Tillverkningen sker i områden som och och förs in samma vägar som illegala invandrare, det vill säga där gränsskydd för tillfället är svagast. Någon kanske invänder och påstår att det handlar om Schengens yttre gränsskydd och inte det inre eller avsaknaden av inre gränsskydd. Men det blir en sådan fråga genom att vi är med i Schengen och är beroende av de yttre landgränserna. När man väl har kommit in, då kommer man till det mest naiva landet i , som är . Dessutom har Schengen inneburit en anstormning av tiggarligor från , och som av någon outgrundlig anledning gavs viseringsfrihet vid inresa till . Alltså: Utan visum, kom in i Schengen! Självklart beger sig då en stor andel av dem till världens mest naiva land uppe i norr . I fyrfaldigades till exempel antalet asylsökande från , och , och och andra instanser har påtalat en stor ökning av tiggarligor i . Det gick till och med så långt att , trots hennes vurm för massinvandringen, ville ha skärpta inreseregler. Det säger väl något! anser att regeringen bör erkänna misslyckande med att upprätthålla ett fullgott gränsskydd och redovisa hur detta misslyckade gränsskydd har drabbat i form av det jag anförde: illegala invandrare, organiserad brottslighet, vapen och narkotika samt nyanlända tiggarligor som förpestar våra gator och torg. i dess nuvarande form bör avvecklas, eftersom gränsskyddet inte fungerar . kommer säkert någon som tror sig vara fyndig att gå upp och påstå att vill isolera sig, inte vill handla med omvärlden, inte vill ha turism, inte vill resa. Man hör ofta det så kallade argumentet. Men om nu någon skulle få för sig att komma med ett sådant påstående måste vederbörande först och främst fråga sig om före var isolerat, om inga svenskar reste före , om före detta datum inte heller handlade med omvärlden. Om man frågade svenskarna Anser du dig vara isolerad? Reser du inte? Är ett isolerat land?, vad tror ni att de skulle svara? Jag är helt övertygad om att de inte skulle dela den bild som vissa försöker ge om man inte är med i det gränslösa , gränslöst i fråga om organiserad brottslighet. Att gränskontroller har tillåtits att kontrollera inre gräns när gränskontrollanterna vill eller behöver det är ingen nackdel och inget problem, utan det är en fördel. Om man tittar på alla de olika delar som Schengen har medfört måste man inse att vi ska ha rätten och möjligheten och dessutom aktivt rusta upp vår gränskontroll för att förhindra alla de här aspekterna. Tittar man på utvecklingen för den svenska tullen ser man att det har gått ned kraftigt i fråga om personal, att beslagen har minskat och att kontrollerna har minskat kraftigt. Detta har medfört en massa olägenheter för vårt land och även för andra länder ute i , vilket vi har sett genom den senaste debatten, bland annat med anstormningen från till . Det är dags att inse att Schengen inte fungerar och att vi med omedelbar verkan måste gå ur som det ser ut . Jag yrkar bifall till reservation 26. 55 (M): behandlar regeringens Berättelse om verksamheten i Europeiska unionen 2011. Det är ett betänkande som berör fler olika teman, både inom och utanför EU:s gränser. Jag ställer mig bakom betänkandet och yrkar bifall till utskottets förslag och avslag på alla reservationer. Vi lever i en globaliserad värld, och EU är en viktig aktör även för i förhållande till vår omvärld. arbetar genom EU för att bland mycket annat stå upp för mänskliga rättigheter, bekämpa korruption och främja uppkomst och utveckling av ett starkt civilsamhälle. EU är en stark röst för frihet, fred, säkerhet och utveckling både i vårt direkta närområde och globalt. , ett av våra grannländer i öst, är en viktig global och regional aktör. Vi kan dock konstatera att den ryska staten inte lever upp till alla mål om en stark rättsstat och främjandet av ett starkt civilt samhälle. I samband med de två senaste valen har det tydligt framgått att landet har stora demokratiska underskott, vilket jag själv kan vittna om efter att ha varit valobservatör vid valet till duman . Stora demonstrationer i samband med konstaterat valfusk bekräftar bilden av att människorna i efterlyser politiska och ekonomiska reformer. Vi såg det ryska folkets protester senast nu i dagarna när svors in, och demonstrationerna stoppades av polis. Viktiga mål för både EU:s och politik är just därför att bidra till att stärka rättsstaten och att främja framväxten av ett starkt civilt samhälle i . En uppriktig och kritisk dialog med är ett naturligt inslag i både EU:s och fortsatta relationer med . anslutning till WTO som planeras äga rum blir ett viktigt steg mot integration i världsekonomin och ett ekonomiskt partnerskap med EU. När kraven på både politisk och ekonomisk modernisering blir allt starkare ligger det både i vårt och EU:s intresse att utvecklas till en verklig demokrati. Vi står alla inför gemensamma globala utmaningar som kräver gemensam ansträngning. Både energieffektivisering och satsningar på ny teknik bör ses som viktiga delar av partnerskapet mellan och . Både och EU är starka röster för frihet, fred, säkerhet och utveckling. Det är därför viktigt att vi då tillfällen ges har möjlighet att föra konstruktiva och, då det krävs, kritiska samtal med länder där de mänskliga fri- och rättigheterna inte efterlevs. I en alltmer globaliserad värld får vi också alltmer gemensamma utmaningar. Det medför också gemensamma behov och ökad handel. Det är därför viktigt att vi utnyttjar dessa tillfällen att driva på dialogen om ett starkt civilt samhälle och att vi motverkar korruption. 56 (S): Jag står bakom samtliga våra reservationer, men för tids vinnande yrkar jag bifall till reservationerna 3 och 31. GMO, genmodifierade organismer, är ett ofta debatterat ämnesområde inom EU. GMO väcker också känslor. Många menar att det delvis är lösningen på framtidens livsmedelsproblem. Andra ser stora risker med odlingen av GMO-grödor. De som ser möjligheterna tror att till exempel utvecklingsländerna ska få bland annat en jämnare och säkrare livsmedelsodling medan andra anser att en ökad herbecidtolerans ökar till en kraftigt ökad användning av bekämpningsmedel. GMO splittrar i vissa läger och förenar i andra. Vi socialdemokrater står bakom försiktighetsprincipen och att varje beslut om marknadstillträde av GMO-grödor och odling av GMO ska bygga på vetenskaplig grund. Den ska också vara etiskt försvarbar, och användningen av gentekniken ska vara så säker att människors och djurs hälsa och miljön skyddas. Det finns dock betydande utmaningar inom EU. Vissa länder är mer skeptiska än andra till odling och import. Skälen varierar dock. handlar det om att skydda egen konventionell odling rent exportmässigt. handlar det om en rädsla för att GMO-grödor ska spridas vidare till konventionella och ekologiska odlingar. Det kan också, även om det sällan är officiellt, förekomma rent etiska värderingar om huruvida det ska ske GMO-manipulation och om det är försvarbart och så vidare. Det danska ordförandeskapet försökte få till stånd ett kompromissförslag med syfte att utveckla möjligheterna till nationella undantag för att avslå odling som dessa undantag skulle bli EU-gemensamma. Efter att vi socialdemokrater lade fram ett förslag om att vi stödde det danska ordförandeskapets förslag och V, MP och SD gick på vår linje valde regeringen att backa och också stödja ett mer gemensamt regelverk för nationella undantag. Tyvärr fick inte förslaget fäste i ministerrådet på grund av en blockerande minoritet. Jag utgår från att regeringen fortsätter att driva en linje som är för nationella undantag och att det även framgent ska handla om ett regelverk som är gemensamt och uppföljningsbart. Den europeiska jordbrukspolitiken CAP, Common Agricultural Policy, står inför en ny beslutsperiod . Vi socialdemokrater anser att mer pengar ska flyttas över från direktstöden inom pelare 1 till pelare 2 där bland annat landsbygdsprogrammet ingår. En allt större del av jordbruksbudgeten ska gå till en jordbruksproduktion som främjar kollektiva nyttigheter, ren luft, rent vatten, öppna och tillgängliga landskap och så vidare. Det är bra att stöden blivit alltmer frikopplade från produktionen, men vi ser också vissa tendenser till att vi kan få motsatt effekt om det ges möjligheter att föra över budgetmedel från pelare 2 till pelare 1, vilket också föreslås i det förslag som tagits fram av kommissionen. Risken är överhängande att EU-länder som upplever stor prisvolatilitet på marknaden för jordbruksprodukter använder pengar för att till exempel stödja vissa produktionsformer i syfte att skydda den inhemska produktionen. Vi är också måna om att minska på marknadssubventionerna inom jordbruksbudgeten. Det är väsentligt för att vi ska kunna få en mer rättvis jordbruksproduktion. Europeiska jordbruksprodukter får inte dumpas på marknader i till exempel utvecklingsländer och hämma möjligheterna för dessa länder att utveckla sin egen jordbruksproduktion och matcha de inhemska behoven av livsmedel. De ska också ha möjlighet att vara med på den globala marknaden och sälja sina produkter. Det är också viktigt att jordbrukspolitiken blir en väsentlig del av för att främja konkurrenskraft och tillväxt. Det finns många nya affärsmöjligheter för jordbrukarna, och mycket av detta kan komma ur en ny färdriktning för jordbrukspolitiken. Sker det en produktionsutveckling som främjar mer klimat- och miljöåtgärder kommer det också att dyka upp nya jobb och affärer. Det är också viktigt att en utökad del av jordbruksbudgeten går till forskning och innovationer. All den kraft och entreprenörslusta som finns hos landsbygdsbefolkningen är en av många framtida lösningar på klimatutmaningarna. Jordbrukspolitiken ska också vara rättvis, inom EU men också, som jag nämnt, globalt. De nyaste EU-länderna har med all rätt fört fram kritik om att fördelningen av direktstöden är orättvisa. De gamla EU-länderna har i genomsnitt mer betalt per hektar än de nya. Det är en snedfördelning som vi socialdemokrater anser måste förändras. Det finns ett förslag om att det ska ske en successiv förändring . Det är bra men inte tillräckligt. Vi hade gärna sett en snabbare förändring. Vi socialdemokrater anser att dagens klimatutmaningar kan vändas till att bli framtidens tillväxtmotorer. Med klimatomställningen kommer vi att finna nya jobb som minskar den totala arbetslösheten inom EU. Det handlar om att förändra transportsektorn och våra fordonsparker, att ändra resvanor, att bygga ut järnvägstrafiken och att göra en systematisk förändring av energianvändningen och gå från ändliga fossilbränslen till hållbara energilösningar. Därför är det märkligt att regeringen hårdnackat håller fast vid att inte driva på en utsläppsminskning av växthusgaserna inom EU .