prot · H00910 · 2012-10-16 00:00:00 — Förste vice talmannen meddelade att (M) anhållit om entledigande från uppdraget som ledamot av . Kammaren biföll denna anhållan. 2 § Utökning av antalet suppleanter i skatteutskottet och civilutskottet Valberedningen hade, enligt ett till kammaren inkommet protokollsutdrag, tillstyrkt att antalet suppleanter i skatteutskottet och civilutskottet skulle utökas från 23 till 24. Kammaren medgav dessa utökningar. 3 § Val av extra suppleanter i skatteutskottet och civilutskottet Företogs val av extra suppleanter i skatteutskottet och civilutskottet. Kammaren valde i enlighet med valberedningens förslag till suppleant i skatteutskottet (FP) suppleant i civilutskottet (FP) 4 § Meddelande om frågestund (ändring) Förste vice talmannen meddelade att vid frågestunden skulle försvarsminister (M) närvara i stället för statsrådet (M). 5 § Anmälan om inkommen faktapromemoria om förslag från Europeiska kommissionen Förste vice talmannen anmälde att följande faktapromemoria om förslag från Europeiska kommissionen inkommit och överlämnats till utskott: 2012/13:FPM8 Europeiska politiska partier och stiftelser KOM(2012) 499 KOM(2012) 500 till 6 § Hänvisning av ärenden till utskott Föredrogs och hänvisades Propositioner 2012/13:13 till skatteutskottet /13:23 och 25 till trafikutskottet /13:30 till utbildningsutskottet Skrivelser 2012/13:8 till skatteutskottet /13:15 till trafikutskottet Framställning 2012/13:RS1 till Motioner 2012/13:Fi2 till finansutskottet /13:U2 till utrikesutskottet /13:N4N6 till näringsutskottet /13:So3So5 till socialutskottet /13:U3U5 till utrikesutskottet /13:Ub1 och Ub2 till utbildningsutskottet /13:Fö2 och Fö3 till försvarsutskottet /13:A7A10 till arbetsmarknadsutskottet /13:T1 och T2 till trafikutskottet /13:N3 till näringsutskottet 7 § Anmälan och omedelbar hänvisning av motioner till utskott Anmäldes 3 243 motioner avlämnade under den allmänna motionstiden enligt motionsförteckning. Kammaren biföll talmannens förslag att motionerna skulle hänvisas till utskott enligt motionsförteckningens förslag. 8 § Förnyad bordläggning Föredrogs och bordlades åter betänkanden /13:SkU2 och SkU3 betänkande 2012/13:JuU6 utlåtande /13:JuU8 utlåtande /13:TU3 9 § Svar på interpellation 2012/13:10 om patientens ställning utifrån behov i vården 1 Socialminister (KD): har, med anledning av synpunkter på den så kallade nationella taxan och svar till kommissionen, frågat mig hur jag arbetar med att lägga fram förslag som stärker patientens ställning utifrån behov i vården och om jag gjort ställningstagandet att det ekonomiska ansvaret också följs av befogenheter. Jag har genomfört en rad reformer för att stärka patientens ställning. Genom vårdvalet har patienterna fått friheten att välja den vårdgivare man vill gå till och att välja en annan vårdgivare om man är missnöjd. Genom vårdvalet har också tillgängligheten till primärvård förbättrats genom ett kraftigt ökat antal vårdcentraler. Väntetiderna till vård har förbättrats väsentligt genom den lagstadgade vårdgarantin och kömiljarden. Högt på dagordningen står också att patienterna ska ges en god vård av hög kvalitet. Genom arbetet med öppna jämförelser jämförs vården i alla landsting utifrån mer än hundra kvalitetsindikatorer. har vårdens kvalitet varit så öppen för insyn. Detta driver på kvalitetsarbetet, och effekten är en positiv utveckling av vårdens kvalitet på i stort sett alla områden. Regeringen gör en stor satsning på de kvalitetsregister som används i vården för att jämföra och förbättra kvaliteten. Fokus ligger på de områden som inte är så väl täckta, i första hand psykiatrin och primärvården. Insatser för att stärka informationen till patienter om valmöjligheter och om vårdens kvalitet pågår också. För att ytterligare stärka patientens ställning i vården har jag tagit initiativ till . Utredningen har uppdraget att lämna förslag till en patientlag där patientens ställning i vården ska ges ett samlat och tydligt uttryck i lagstiftningen. Utredningen har även uppdraget att föreslå ytterligare förstärkningar av patientens ställning, bland annat genom utökad valfrihet över landstingsgränser. När det gäller fråga om den nationella taxan stämmer det att jag tog initiativ till förändringar av lagstiftningen 2009 som innebär att det numera finns goda möjligheter för landstingen att genomföra kontroll av vårdgivarna. Svaret på frågan är alltså att jag gjort ställningstagandet att det ekonomiska ansvaret följs av befogenheter. Jag har dessutom gett en utredare uppdraget att utreda vilka åtgärder som är nödvändiga och lämpliga att vidta mot bakgrund av kritik av den nationella taxan. Analysen ska omfatta frågan hur de aktuella läkarna och sjukgymnasterna i ökad utsträckning kan integreras i det övriga hälso- och sjukvårdssystemet. En viktig del i denna utredning är en analys av konsekvenser för patienter och vårdgivare vid förändringar av systemet, vilket saknas i den utredning som genomförts tidigare. Uppdraget ska rapporteras . 2 (S): Först av allt vill jag börja med att tacka för svaret. Det är i många delar ett bra svar, men det finns också saker jag funderar vidare på. Det är ganska tydligt att frågan om patienternas rätt till vård utifrån behov är någonting som är svårt att hantera. År ut och år in har vi som finns inom hälso- och sjukvårdssektorn eller har gjort det sett utredningar som ibland kommit fram till bra, konkreta förslag men sedan händer det ingenting. Någonstans på vägen försvinner en massa bra förslag. När det handlar om det jag ställde frågan om, nämligen hur regeringen arbetar för att lägga fram förslag som stärker patienternas ställning utifrån just behov i vården, kan jag bara genom att ta en snabb titt på listan över beslut som regeringen har fattat konstatera att det kanske inte är patienterna som är den högst prioriterade gruppen för denna regering även om det låter så i retoriken. Regeringen tillsatte 2007 Utredningen om patientens rätt i vården, och det låter bra när man tittar på namnet. Väldigt mycket av direktiven till utredning handlar dock om etableringsrätt för bolag. Utredningen är bra; den har gjort en noggrann analys av läget, och resultatet visar att det finns väldigt mycket övrigt att önska när det handlar just om patienternas inflytande. 2008 fick utredningen ett tydligt tilläggsdirektiv där syftet var att titta över systemet med nationell taxa och ersätta det med något annat. Läser man slutbetänkandet ser man att utredningens problematiseringar kring till exempel patienternas vårdkedjor, patientens rätt till likvärdig vård och lite andra saker är väldigt bra, och viktiga förslag på förändringar finns däri. Det kommer dock inga förslag. Man föreslår också att den nationella taxan ska tas bort och ersättas med ett annat system. Går man in på regeringens hemsida och söker på hälso- och sjukvård hamnar man på en intressant figur. Det är en vårdcirkel, där regeringen menar att patienten står i centrum och där patienten för varje nytt varv i vårdcirkeln ska uppleva att hälso- och sjukvården har blivit lite bättre. Det är en väldigt bra tanke. Frågan är bara hur verkligheten ser ut. har ni nämligen skruvat på alla delar i den där cirkeln. Biten som heter tillgänglighet och valfrihet är kanske den som har varit allra mest prioriterad. Frågan är dock om den har varit prioriterad utifrån ett patientperspektiv. När man ser vilka beslut som har fattats, till exempel lagen om vårdval och omregleringen av apoteken, kan man nämligen med facit i hand fundera över hur resultatet har blivit för den enskilda patienten. Har det verkligen blivit bättre? Utgår verkligen besluten från patientens behov i vården? För patienter som måste springa runt på apotek som inte har de mediciner de behöver hemma är nog upplevelsen ändå att det har blivit sämre. Vad som kommer att hända , när det snart är fritt fram att lägga ned apotek, kan man bara spekulera i. Säkert kommer dock väldigt många att få längre till sitt apotek. För patienterna i glesbygd, där landstingen tvingas lägga ned vårdcentraler på grund av att det har blivit för många etableringar i tätorter, upplevs nog inte heller regeringsbesluten som att man har utgått från patienternas behov. Vi vet att fokus i de lagar jag nu har nämnt har legat på den fria etableringsrätten för företag, vilket så klart har en stor brist om man försöker ha ett patientfokus. Därför vill jag fråga statsrådet om han ur ett patientperspektiv verkligen är nöjd med de prioriterade beslut regeringen har fattat . 3 Socialminister (KD): Jag tackar för ingången i denna debatt. Jag är inte bara nöjd utan faktiskt också väldigt stolt över mycket vi har genomfört på detta område. Vi har verkligen förändrat vården från att vara någonting där du och jag kommer som patienter och möter system som ofta är svårgenomträngliga och svåröverblickbara till att forma saker och ting utifrån den enskilda patientens perspektiv. Det har handlat om insatser för att förbättra psykiatrin, ett område som har varit satt på undantag men där vi nu har genomfört stora satsningar år . Dessa permanentar vi nu även om insatserna kan variera allteftersom vi upptäcker nya områden som behöver förstärkas och förbättras. Väldigt mycket handlar där om kompetensförsörjningen. Vi gör nu en satsning för äldre multisjuka, som ofta är de som hamnar mellan stolarna. Säkert sköter varje vårdenhet och klinik sina respektive åtaganden väl, men ingen tycks ha helhetsansvaret eller helhetsbilden över den enskilda personen. Det tar sig ibland uttryck i form av knepiga förskrivningar av läkemedel som gör att läkemedlen är direkt kontraproduktiva eller till nackdel för den äldres hälsa. Vi genomför ett stort arbete gällande patientsäkerhet, där det handlar om att möta det faktum att 3 000 personer avlider för att vi behandlar människor fel i vården. 100 000 skadas . Det sker ett metodiskt arbete för att höja säkerheten och tryggheten i vården. Tillgängligheten är väldigt viktig för de människor som riskerar att få vänta på vård, ofta under en viss oro eller kanske smärta. Det är viktigt med god tillgänglighet, viktigt att ha effektiva processer för att ta sig an enskilda människor. Vi ser nu i förhållande till hur det var när vi började att hälften så många väntar, och de väntar hälften så . Det är jätteviktigt för den enskilda patienten. Lagen om vårdval gör att det har tillkommit över 200 nya vårdcentraler runt om i landet. Närheten till vårdcentralerna har ökat avsevärt sett till befolkningen som helhet. Det har tillkommit vårdcentraler på orter som haft en vårdcentral. Det är naturligtvis mycket glädjande. Beträffande apoteksomregleringen kan vi se att det har tillkommit många nya apotek. Aldrig har så många människor haft så nära till apotek som . Då frågar vad som händer när det blir möjligt att lägga ned ett apotek. Jag ska säga även till dem som till äventyrs läser protokollet att hade köpare av gamla apotek inte rätt att lägga ned. Jag tror att har sett att regeringen i budgeten har avsatt för att på lämpligt sätt hitta vägar för att säkerställa att det finns apotek där det bör finnas apotek. var inte antalet apotek exakt detsamma , utan antalet apotek sjönk långsamt men stadigt i . Allt färre människor hade nära till ett apotek. Den utvecklingen har vi vänt, och det är angeläget att bibehålla den riktningen. Det har inneburit rejäla förbättringar. Den nationella taxan får jag återkomma till senare, men inledningsvis vill jag säga att det är en otroligt komplex och snårig fråga, som frågor ofta blir när det dels finns en nationell botten med patientläkare-förhållande, dels finns ett EU-perspektiv som ibland gör att det inte är lätt att hitta praktiska lösningar på saker. 4 (S): Som jag sade inledningsvis tycker jag att det finns mycket som är bra i svaret, precis som refererar. Mycket av det som han refererar till är sådant som startades , innan han var socialminister vårdgarantin till exempel och kvalitetsregistren. Om jag inte minns fel startades det första i under lepraepidemin, så vi kan inte riktigt ta åt oss äran för allting. Visst, det kommer till nya vårdcentraler, men det försvinner också många vårdcentraler. Det hjälper inte om man har många apotek runt sig om apoteken inte har mediciner hemma. Det är viktigt att se på kvaliteten. Som jag skrev i min fråga måste det, för att patienten ska få en god och säker vård, finnas ekonomiska incitament och möjligheter för vårdgivare att ta ett helhetsansvar för patienterna. Den här interpellationen skrev jag när jag såg att man än en gång hade bestämt sig för att göra en utredning om den nationella taxan som ju, precis som socialministern säger, är en svår fråga. Vilken gång i ordningen som den utreds kan man diskutera, men det är den har utretts både under den här regeringens tid och tidigare. Det är ett system som inte är bra och som måste ersättas av någonting annat. När jag skrev min interpellation gick det väldigt fort, och jag uppfattade att man hade svarat , men så var inte fallet. Det var faktiskt som ni svarade och svarade då att man tar kritiken på allvar och att systemet ska ersättas med ett annat system. I ett uttalande sade så här: Kommissionen har haft relevanta invändningar mot det system för samverkansavtal som har haft . Det är regeringen tyckte så. Nog för att man kan ta tid på sig, men det är ändå att ta tid på sig lite i överkant, kan man tycka. Systemet med den nationella taxan är ett problem, främst på grund av att landstingen inte själva kan styra utifrån en behovsanalys. Man kan inte styra utifrån krav på kvalitet, inte utifrån geografisk placering, och det integreras inte i hälsovalet. Det är inte bra. Jag tycker, och många med mig, att det är självklart att ansvar ska följas av befogenhet. Har man inte befogenhet att på bästa sätt använda de resurser man har i form av pengar, personal, lokaler och så vidare som man har fått i sitt uppdrag har man med en gång lite svårare att göra prioriteringar. Den nationella taxan går utanför allting annat inom hälso- och sjukvårdssystemet. Det innebär att man inte har de befogenheter som man borde ha som hälso- och sjukvårdsansvarig i sitt län eller i sin region. I det svar som jag har fått menar statsrådet att han har gjort ställningstagandet att ansvar följs av befogenheter eftersom det finns möjligheter att kontrollera vårdgivarna. Det är jättebra att den möjligheten äntligen finns, den fanns inte förut. Men det är ett konstigt svar, för det visar att vi, statsrådet och jag, har lite olika syn på ansvar och befogenheter. För mig handlar det om rätten att prioritera vilken vård som ska finnas var, något som bygger på behov, inte på ett kontrollsystem för hur etableringarna fungerar. Därför vill jag åter ställa den fråga som jag ställde i min interpellation till statsrådet, nämligen om han tycker att landstingen, som har det ekonomiska ansvaret för hälso- och sjukvården, också har de verkliga befogenheterna att prioritera innehållet i vården och var den ska etableras. 5 Socialminister (KD): De saker som jag nämnde i mitt tidigare inlägg och som handlar om satsningar på äldre multisjuka, psykiatri, patientsäkerhet, tillgänglighet, lagen om vårdval och apoteksomreglering är alla åtgärder som initierats av nuvarande regering. Vill Socialdemokraterna vara med och dela på äran för det är de mer än välkomna. Det är rätt att vårdgarantin har funnits tidigare, dock som en överenskommelse, inte lagstiftad, och man kan diskutera vilken verkan den hade. Jag har för övrigt en rolig historia från om detta som jag skulle kunna berätta, men det kanske inte passar sig just här. Vårdcentraler försvinner, säger . Ja, det kan naturligtvis vara så att en och annan vårdcentral försvinner och att nya tillkommer. Den övergripande bilden är att det har tillkommit väldigt många vårdcentraler i , över 200, och det är bra. Men det är inte vi i som ritar kartor och talar om var vårdcentraler ska ligga. Det är upp till landsting och andra vårdgivare att öppna eller stänga vårdcentraler, och vi kan se att vi har fått ett rejält tillskott. När det gäller personer som har tio minuters eller kortare väg till vårdcentralen har förhållandena förbättrats dramatiskt , och det är bra, det är värdefullt och har stor betydelse för människors välfärd i . Det har tillkommit nya apotek, säger , men har de läkemedel? Ja, det är klart att de har. Själva idén med apotek är att tillhandahålla läkemedel. Där kan man säga att hade målsättningen att nå , alltså att man kunde leverera de produkter som efterfrågades. Man nådde aldrig riktigt det målet. Det är svårt att göra det. Det handlar om kanske 12 000 olika artiklar. Varje apotek kommer naturligtvis inte alltid att ha precis allting, tyvärr. Det ligger i affärens idé att tillhandahålla så mycket som möjligt; det är de som finansierar verksamheten. Enligt mätningar ligger vi på ungefär samma nivå. Just nu sitter en utredning som är i slutvarvet, det är kvar. Sedan kommer den att presentera förslag som jag hoppas ska kunna leda till att vi ytterligare kan förbättra på det här området. När det gäller den nationella taxan stämmer det att jag sade att det fanns relevanta invändningar när kommissionen hade kritiserat den ordning vi hade i . Man sade bland annat från kommissionens sida att det finns ett mått av orättvisa och att det inte finns någon transparens. Det finns vissa som har ett privilegium att bedriva vård utifrån vissa kriterier, medan andra bedriver vård på ett annat sätt. Här finns en väldigt svår avvägning att göra för oss som politiker. Vi har väldigt många oerhört omtyckta läkare och sjukgymnaster som har den här taxan och där patienterna värdesätter mycket högt den kontinuitet som den vården innebär. De har kanske gått där som kroniker och tycker att det fungerar väl. De vill inte för något byta läkare, utan de tycker att det fungerar bra. Å andra sidan har vi det som övertygade kommissionen. Det innebar att man lade ned sin talan mot . Man sade: Okej, det ser ut som att ni håller på att göra en mängd andra goda saker som kommer att innebära att människor får mer av valfrihet, och ni får mer av öppenhet och transparenta system i . Därmed avslutade man sitt ärende. Vi har fortfarande att vårda detta och hitta en del praktiska lösningar på en övergång som just nu utreder. Jag ska i mitt nästa inlägg komma in på några av de frågor som hon brottas med. 6 (S): Det som är svårt med detta är när statsrådet säger att det har kommit till en mängd vårdcentraler. Självklart har det gjort det, men det läggs också ned. Det beror på att när man för in ett marknadssystem med ett konkurrenssystem kan man inte längre från landstingen prioritera vissa enskilda vårdcentraler som viktiga att finnas kvar. Alla i systemet måste ha samma ersättningsmöjligheter. Man kan då slå undan benen på sådana som utifrån behov skulle behöva finnas kvar men som inte kan vara kvar eftersom det blir ett för dyrt system. Det kan inte vara en överraskning för statsrådet att det är så. När det handlar om den nationella taxan fick vi kritik . Men om jag inte minns fel var det 2009 som regeringen bestämde sig för att tillåta försäljningar av etableringar. Det kan man tycka är lite konstigt. Om det är ett system som vi diskuterar, varför ska man då få överlåta sin etablering till någon annan? Det är ett märkligt system. Det vet jag att vi socialdemokrater var emot i denna kammare. Jag har i interpellationsdebatten försökt att få regeringens och statsrådets svar på min fråga om systemet med den nationella taxan. Jag vet att det pågår en utredning. Men det är inte den första utredningen. Det har gjorts utredningar tidigare som egentligen skulle kunna ha lett fram till beslut men som inte har gjort det. Det är synd att det inte har gjort det, eftersom det är en fråga som är besvärlig ute i landstingen. När det gäller patienternas ställning i vården utifrån behov handlar svaren väldigt mycket om valfrihet. Men det är då i första hand fråga om valfrihet för bolagen att etablera sig. Det är kanske inte så mycket valfrihet utifrån patienternas behov av att följa sin vårdkedja, och så vidare. En demokratiskt styrd och solidariskt finansierad vård som ges efter behov är en grundläggande del av den svenska välfärden. Det är viktigt att medborgarna har valmöjligheter. Men i min värld är det medborgarna som ska ha rätt att välja vårdgivare och inte vårdföretagen som ska välja patienter. Jag vill fråga statsrådet när han tror att det kommer något förslag om förändringarna av den nationella taxan. 7 Socialminister (KD): Jag räknar med att vi ska kunna lägga fram ett sådant förslag . är på slutet inne på frågan om en demokratiskt styrd vård. Det är vi överens om i meningen att vi finansierar vården gemensamt över skattsedeln, och vården ges efter behov och inte efter tjocklek på plånboken eller någonting annat. Vi betalar vården gemensamt, och behoven styr vart resurserna går för att möta den enskilda patienten. Sedan har vi nog olika uppfattningar om hur vården bäst fungerar. Om sätter sig i den positionen att demokratiskt styrd betyder att landstingspolitikerna i sitter och bestämmer var det ska finnas vårdcentraler har jag en annan uppfattning. Det ska vara möjligt att öppna en vårdcentral där men ser ett behov, där det finns en efterfrågan och där det finns önskemål. Jag tror att konkurrens också på detta område är bra. När det finns flera utförare och vi som patienter får välja kommer det att innebära en kvalitetshöjning hos alla aktörer. Det har i sig ett väldigt stort värde. Bedriver alla vården på precis samma sätt kommer det inte att ske någon utveckling. Om det finns sådana som prövar lite olika vägar, till exempel jobbar mer med bemötandefrågor och är bättre på att ge tider, kommer de sannolikt att attrahera fler patienter. Det tror jag utvecklar vården också i de verksamheter som inte ännu gör på samma sätt. Utifrån grunden att vi finansierar gemensamt och att vård ges utifrån behov är det viktigt att det finns en möjlighet för andra aktörer att finnas. Då gäller det att bygga en ordning som möter patienternas och omsorgstagarnas behov på bästa möjliga sätt. Det tycker jag att vi har åstadkommit. När det gäller nationella taxan finns det fortsatt en del oklarheter att reda ut. Jag hoppas att utredningens förslag, efter remissbehandling och synpunktsinsamlande som sker i nära samverkan med många andra, ska kunna landa i ett bra förslag som vi kan presentera för . Överläggningen var härmed avslutad. 10 § Svar på interpellation 2012/13:11 om statliga initiativ för e-böckerna 8 Kultur- och idrottsminister (M): har frågat mig om jag avser att ta initiativ liknande det norska digitala biblioteksavtalet och om vilka andra initiativ jag avser att ta för e-böckerna i . E-böcker utgör en viktig utveckling av litteraturutbudet och ger nya möjligheter för både författare, förlag och läsare. Regeringen har tagit flera initiativ som berör den digitala utvecklingen på litteraturområdet. En remiss av en promemoria med förslag till en ny bibliotekslag är avslutad. I promemorian föreslås bibliotekslagen bli teknikneutral, vilket innebär att det som gäller för pappersböcker också ska gälla för e-böcker. Remissinstansernas svar analyseras nu inom . tillsatte regeringen en kommitté med uppdraget att analysera litteraturens ställning och lämna förslag på hur den ska stärkas. Uppdraget omfattade bland annat frågor om e-böcker. lämnade sitt slutbetänkande som innehåller en analys av utvecklingen av e-boksutgivningen och förslag på hur en fortsatt utveckling ska främjas. Enligt har utgivningen av e-böcker i ökat , och trenden är en fortsatt ökning, om än från tidigare mycket låga nivåer. Slutbetänkandet kommer att skickas ut på remiss. När remisstiden är avslutad har vi ett kompletterat beslutsunderlag, och frågan kommer därefter att beredas inom . 9 (MP): Jag får tacka kulturministern för svaret och inser att det finns svårigheter att konkret svara på de frågor som jag ställer i interpellationen. har förutsättningarna för vad en bok kan vara förändrats ganska radikalt.