prot · GZ09107 · 2012-05-02 00:00:00 — Även om lägger i en växel inom Reach-arbetet, vilket vi absolut borde göra, kommer det att ta en eländig tid att gå igenom alla dessa kemikalier om vi fortsätter som . Här behöver vi nya grepp för att komma framåt. Det börjar faktiskt bli bråttom . Cissis barn föds . Det innebär att vissa kritiska skeden i fosterutvecklingen redan är körda, men vi skulle kunna se till att när det här lilla barnet börjar krypa runt på egen hand och stoppa alla möjliga och för all del också omöjliga saker i munnen ska åtminstone de sakerna vara trygga och säkra. Jag yrkar därför, herr talman, bifall till reservation nr 1. 73 (SD): I betänkande 18, som handlar om kemikaliekontroll, har två reservationer som jag vill yrka bifall till, nämligen reservationerna 5 och 7. Jag vill börja med att säga att jag tycker att det är ganska glädjande att Socialdemokraterna väljer att lyfta fram att kemikalier faktiskt också kan ha en positiv inverkan på samhället, så att det inte bara är det negativa som kommer fram, även om jag själv ska prata lite grann om det som är på den negativa sidan. Sedan ska jag avsluta med att diskutera nanoteknik lite grann. I vår första reservation har vi valt att lyfta fram kemikaliegruppen parabener, som används bland annat som konserveringsmedel i livsmedel och kosmetika. I studier har det kunnat påvisas att dessa kan vara hormonstörande, varför man i har infört ett förbud mot dessa kemikalier i produkter som är avsedda för småbarn. Bland annat har man kunnat påvisa att flickor kommer tidigare i puberteten och att pojkars spermakvalitet försämras. vill därför se ett liknande förbud även här i , efter dansk modell. Det här är en sådan fråga där det sannolikt inte finns några stora politiska motsättningar i sak. Givetvis vill vi alla skydda våra barn från farliga kemikalier. Dock tycker jag att det är beklagligt att utskottsmajoriteten tycks vilja hänskjuta frågan till EU och förlitar sig på att någon annan ska lösa problemet när det rimligtvis borde finnas kompetens nog nationellt att både bedöma och besluta huruvida vi vill skydda våra barn från de här hormonstörande ämnena. har också lyft fram frågan om rotenon, som är ett nervgift som används för att ta död på fiskar genom att giftet slår ut fiskarnas syresättningsförmåga. rotenonbehandlades sjöar för att därefter kunna användas som inplanteringsvatten för till exempel olika laxfiskar. Detta förfarande är förbjudet. Rotenonbehandling är dock, enligt en vattendom , möjlig att använda på dispens. användes nervgiftet bland annat i i . Rotenonbehandling innebär att vattnet varken kan användas som dricksvatten, badvatten eller som fiskevatten, och vid försök på möss har rotenon kunnat kopplas till Parkinsons sjukdom. Därför är det uppfattning att ett totalförbud ska införas mot all användning av detta nervgift i våra svenska insjöar. tänkte jag ta upp lite grann om den debatt som förs i fråga om nanoteknik. Vi har ett antal motioner i det här betänkandet, men enligt min uppfattning lyfts den här frågan tyvärr fram ur ett både riskabelt och ganska missvisande perspektiv. Nanotekniken är en av världens snabbast växande teknikformer, vars vetenskapliga betydelse och kommersiella applikationer har varit signifikanta. Dess framtida potential blir större och tydligare , men det kommer givetvis att innebära nya krav på en nationell kunskap och förståelse i ämnet. Vissa forskare menar att nanoteknologin de kommande decennierna kommer att innebära en större förändring för mänskligheten än den industriella revolutionen, med potential att grundligt förbättra samtliga teknikformer som vi använder oss av. De sociala och ekonomiska möjligheterna i att ligga i framkanten av denna utveckling är enorm. Den djupgående förändring som nanotekniken troligen kommer att innebära de kommande decennierna kommer sedermera att medföra stora utmaningar för vårt sociala, industriella och ekonomiska system, vilket kräver omfattande förberedelser såväl utbildningsmässigt som utvecklingsmässigt. När det gäller säkerheten kring nanopartiklar i ett hälso- och miljöperspektiv engagerar det många svenska forskare. Jag har dock tittat lite extra på vad som sägs om nanoteknik dels i betänkandet, dels i debatten i medierna. Jag kan bara beklaga att det från både höger- och vänsterblocket finns tendenser att exploatera människors oro för sådant som är svårt att förstå. I sant populistiskt manér generaliserar man en hel teknikform och skapar förväntningar om fara, trots att man egentligen ännu inte kunnat påvisa vad som är farligt. Det är djupt beklagligt att man vill politisera denna fråga ur ett faroperspektiv när det borde vara väl känt för var och en vad det kan innebära för forskning och innovation om man inför ogenomtänkta och omotiverade regleringar. Jag säger nu på intet vis att man inte ska försöka förebygga faror och risker, men finns det någon som på fullt allvar tror att vi politiker löser detta genom att införa ett regelverk för faror som ännu inte har kunnat påvisas och som bygger på farhågor i stället för evidens? I reservationen från vänsterblocket kräver man nya regler. Det ska vara höga säkerhetskrav, som man skriver. Och det ska vara anmälningskrav för produkter som innehåller nanomaterial. Just frågan om anmälningskrav är något som vår centerpartistiska miljöminister krävde i en debattartikel för sedan. samlade nanoexpertis var dock snabbt ute och förklarade varför ett obligatoriskt register skulle skjuta över målet. Där framgick följande: De tror inte att ett obligatoriskt register eller ett rapporteringssystem skulle förbättra situationen för säkerheten runt nanotekniken, just för att ämnen i nanoskalan endast har storleken gemensamt. Kunskapen om ett ämnes önskvärda eller icke önskvärda egenskaper går inte att automatiskt överföra till en annan. Ett register skulle därför bli ett tandlöst verktyg utan reell möjlighet att komma åt de verkliga problemen, som det skulle hindra utvecklingen på områden där litenheten verkligen har betydelse för resultatet. Även jag anser att detta är ett stort feltänk. Den stora risken i sammanhanget är att teknik och produktutveckling hamnar i länder där politiker inte är lika klåfingriga. För mig är det fundamentalt att vi måste värna forskningen och teknikutvecklingen här i landet, inte bromsa den och tvinga den ut ur och ut ur , såsom till exempel har skett med viktiga delar av gentekniken. Låt oss därför eftersträva att förskona nanotekniken från omotiverade regleringar och från EU:s blytunga byråkrati. 74 (V): Det finns mer än 100 000 kemikalier omkring oss. Kemikalierna finns i princip överallt. De finns i produkter som våra barn leker med, de finns i våra kläder, i våra möbler, i våra bilar, i våra hushåll och så vidare. Alla vi är nog överens om att det är viktigt att vi tar kontroll över kemikalierna. Det här är ett arbete som har pågått . Jag satt tidigare i och arbetade fram den version av Reach, den europeiska kemikalieförordningen, som gäller . Jag kan konstatera att det fortfarande finns mycket kvar att göra. Det positiva i det hela är att och kommer kemikalieförordningen Reach att ses över. Från sida har vi chansen att bidra till förbättringar av Reach. Vi från har väckt en konkret kemikaliemotion där vi lägger fram förslag till bland annat hur Reach kan förbättras. Vi kräver till exempel att det ska finnas en verklig substitutionsprincip. Substitutionsprincipen fanns med i Reach ursprungliga form. Den innebar att om det finns en farlig kemikalie ska den ersättas med en mindre farlig kemikalie om den kemikalien har ungefär samma egenskaper. Den principen blev till slut inte gällande i Reach. Den vattnades ur. är det tyvärr så att det finns tusentals farliga kemikalier på marknaden som inte borde finns där. Det borde vara en självklarhet att vi har en substitutionsprincip som fungerar. Vi föreslår att fler lågvolymämnen ska omfattas av Reach. Vad betyder lågvolymämnen? Jo, vi kan komma ihåg att innan Reach började gälla var det så i att om ett företag, en användare, ville ta fram en kemikalie på marknaden som vägde omfattades kemikalien av registrering och prövning av dess säkerhetsförmåga. Med Reach har nivån höjts till . Det innebär att mängder av kemikalier inte behöver genomgå den säkerhetsprövning de egentligen borde genomgå. Det gäller inte minst de så kallade nanopartiklarna dessa hundratals, numera tusentals, ämnen som vi inte vet någonting om. Många av dem kan säkert vara bra, men många andra kan bidra till långtgående konsekvenser som vi inte har en aning om. Vi kanske märker konsekvenserna först . Därför är det viktigt att nanopartiklarna omfattas av Reachförordningen. Det finns en till helt bärande del i kemikaliepolitik, nämligen rätten för enskilda medlemsländer att gå före och driva på kemikaliepolitiken. Vi ska inte stå passivt och vänta på att någonting ska hända i . Det är tyvärr precis vad vår borgerliga regering gör just . Om vi identifierar att det finns en kemikalie vi inte tycker om, om forskarna säger att den kan skada människor, djur och miljön, ska vi förbjuda den eller reglera den på annat sätt. Det finns ett bra exempel för oss att luta oss mot, nämligen kemikalien i jordbruket som heter parakvat. Vi i hade ett förbud mot bekämpningsmedlet som vi införde . När blev EU-medlem tvingade EU att godkänna parakvat i jordbruket igen. tog strid mot parakvat. Vi kunde visa att det är ett dåligt bekämpningsmedel som leder till stor skada för människor, djur och natur. Vi kunde återinföra vårt förbud, och sedan lyckades vi få hela EU att införa ett förbud mot parakvat. Precis så ska vi arbeta. Precis så kan vi arbeta om vi har en regering med ambitioner. Vi vill därför att regeringen driver på för ett totalförbud mot den hormonstörande kemikalien bisfenol A. Regeringen har föreslagit ett begränsat förbud mot bisfenol A, men det gäller bara i produkter där barn kommer i kontakt med ämnet. Vi vet att bisfenol används i kvitton och inom byggindustrin. Bisfenol används när rör ska förbättras. Så kallad relining används på rörens insidor. Den kan innehålla bisfenol A. Det tycker inte vi i att man ska få göra eftersom det är ett farligt ämne. Vi vill förbjuda perfluorerade ämnen som ofta finns i papper, textilier och impregneringsmedel. Det handlar om reproduktionsstörande ämnen och är enligt oss helt onödiga ämnen som det finns alternativ till. En annan vanlig sak är att silver används alltmer i kläder. Silver lär ha den förmågan i kläder att stöta bort illaluktande dofter, svett och annat. har silver den negativa effekten av att vara extremt giftigt, inte minst för fiskar och andra djur som lever i vatten. Vi vet inte riktigt vad det som håller på att bli en storskalig användning av silver i kläder kan leda till för människor, men det är något som vi tycker måste regleras. Det här är konkreta förslag som vi lägger fram i vår motion. De flesta av förslagen finns formulerade i reservationer i betänkandet. Jag tycker att i synnerhet reservation 1 är viktig, och jag vill därför yrka bifall till den. Jag vill också slå ett slag för det som föreslår, nämligen att vi måste stärka det internationella kemikaliearbetet. Många av de kemikalier som vi i sätter ut på marknaden hamnar i utvecklingsländer med sämre lagar och skydd mot kemikalierna. Därför är det viktigt att det inrättas en kemikaliepanel på internationell nivå med oberoende forskare som kan driva på kemikaliearbetet. Man kan hämta inspiration från klimatpanelen, där det finns oberoende forskare som driver på klimatarbetet, och man kan göra på ungefär liknande sätt i kemikaliearbetet. Avslutningsvis vill jag konstatera att jag har talat en hel del om miljön och en hel del om oss människor, oss konsumenter, som exponeras för kemikalierna. Det här är väldigt goda argument för att vi ska reglera kemikalierna mer, att vi ska införa regelrätta förbud där det behövs. Men vi ska inte heller glömma de hundratusentals arbetare som arbetar inom industrin med kemikalier och som utsätts för stora mängder kemikalier i sitt arbete. Det handlar om personer som när de blir lite äldre kan känna att de får ont i sina leder eller ont i hela kroppen. De kanske har utsatts för akut metallförgiftning exempelvis. Andra arbetare drabbas av cancer eller allergiattacker och så vidare. Just för arbetarnas skull tycker jag att det är viktigt att vi verkligen tar tag i de här frågorna. När jag arbetade med de här frågorna i var det glädjande att fackföreningarna var väldigt pådrivande just i fråga om att reglera kemikalier. Jag hoppas att vi nu på svensk nivå kan hitta ett större samarbete för att ta tag i de farligaste kemikalierna och se till att förbjuda dem och sedan att vi ska verka på EU-nivå för att få en bättre kemikalielagstiftning än den som vi har . 75 (M): I miljö- och jordbruksbetänkandet om kemikaliekontroll behandlas 36 motionsyrkanden. Mycket av det som tas upp i motionerna finns med både på regeringens agenda och i det globala arbetet med att fasa ut farliga kemikalier. Det finns också med i EU:s arbete med att identifiera och fasa ut farliga kemikalier, och det kommer jag tillbaka till. I detta arbete har en mycket viktig roll. beslutade att tillföra ytterligare till Kemikalieinspektionen, detta för att identifiera, begränsa och fasa ut farliga kemikalier. gav regeringen i uppdrag att ta fram och genomföra handlingsplanen för en giftfri vardag. Kemikalieinspektionen ska lämna en slutredovisning till regeringen av vilka resultat man uppnått och vilka åtgärder som vidtagits. kommer vi att få en delrapport. Redan i slutet av detta år, närmare bestämt till , ska Kemikalieinspektionen överlämna en delredovisning av arbetet och också förslag till åtgärder för nästa period, 20152018. Flera motioner tar upp Reach, vilket är EU:s förordning gällande produktionen och säkert användande av kemikalier. Förkortningen Reach vi använder ju ofta förkortningar står för Registration, Evaluation, Authorisation and Restriction of Chemicals. Vårt aktiva deltagande i EU:s arbete med de här frågorna är viktigt, och ska vara med och driva utvecklingen med att få bort de farliga kemikalierna från vår vardag. har och våren arbetat intensivt med att besöka industrier, organisationer och myndigheter som arbetar med kemikalier. Det budskap vi har fått är tydligt på en punkt. ska vara med och driva utvecklingen med att ha allt färre farliga kemikalier i vår vardag, men och det är viktigt vi ska göra det inom ramen för internationellt samarbete. Särskilda regler för svenska företagare innebär inte att svenska konsumenter inte kommer i kontakt med de ämnen där det finns särskilda regler i . Inom EU har vi en gemensam marknad med fri rörlighet, så varor som produceras i andra EU-länder kan ändå importeras till . Därför är vårt arbete inom EU och med Reach väldigt viktigt. Det är en reell chans att påverka för svenska konsumenter. Det kan finnas enskilda tillfällen där särskilda svenska regler är rätt väg att gå, men generellt sett är det vårt deltagande i EU som är det viktiga. Särskilda regler för får således konsekvensen att svenska företag i vissa sammanhang inte får samma förutsättningar som andra företag inom EU, men påverkar det inte förutsättningarna för de svenska konsumenterna. De svenska konsumenterna kommer inte nödvändigtvis mindre i kontakt med de farliga ämnen som vi vill få bort eller begränsa. Det är däremot troligt att konsekvensen av enskilda regler för blir att produktion och arbetstillfällen flyttar utomlands. Industrin i är i stor utsträckning beredd att arbeta med teknikutveckling som innebär att man fasar ut farliga kemikalier. Men man måste göra omställningen i sjyst konkurrens med andra företag inom EU:s gemensamma marknad. Regeringens aktiva deltagande i EU:s arbete är därför angeläget. Det driver linje om en giftfri vardag framåt för hela på ett sätt som gör skillnad för konsumenter både i och i . Det förslag vi har framför oss i MJU18 är ett väl avvägt förslag till beslut. Jag yrkar bifall till utskottets förslag till beslut och avslag på motionerna. 76 (V) replik: Jag har några frågor till . Eftersom jag tycker att det i det här betänkandet inte känns helt klart vad den linje är i en mängd ganska akuta kemikaliefrågor skulle jag vilja veta vad anser om till exempel det stora användandet av silver i kläder. Vi vet att det förr eller senare läcker ut i vattnet och ut i naturen, och enligt forskarna är det extremt skadligt för vattenlevande djur. Vi i vill förbjuda silver och triklosan, vilket är en liknande kemikalie, i kläder. Är det någonting som också kan tänka sig att göra? Eftersom tidigare sade att det är viktigt att arbeta på EU-nivå och att det kan försämra konkurrenskraften och så vidare om vi går före här i skulle jag vilja veta lite mer konkret: Vilka konkreta förändringar och förbättringar av Reachförordningen föreslår egentligen ? 77 (M) replik: När det gäller arbetet med just silver och enskilda andra ämnen har valt att vara väldigt aktiva i Miljömålsberedningen och ta upp ett antal olika ämnen. Jag tycker att arbetet med att lyfta in de frågorna i det arbetet och regeringens arbete kring ett flertal olika kemikalier är viktigt. När det gäller Reach och vårt arbete där tycker jag att det framgår tydligt både i betänkandet här och med regeringens arbete hur vi vill arbeta med att ska gå före. Men det handlar om att få med resten av EU. Du använder begreppet gå före, . När det gäller att gå före måste andra följa efter. Om man går före men ingen följer efter är man ute och promenerar helt på egen hand, och det är inte det ska göra. Det är viktigt att är drivande och just går före men inte missar att ta med sig de andra i det här. Därför tycker jag att vår hållning i kemikaliepolitiken är mycket mer ansvarsfull. Den syftar till en giftfri vardag på ett helt annat sätt än er, som helt lämnar EU bakom. Ni vill, som ni kallar det, gå före, men jag tror att ni emellanåt är mer ute och promenerar på egen hand. 78 (V) replik: När man pratar med säger de: Driv på i kemikaliearbetet! Registrera fler kemikalier och förbjud fler kemikalier, så får vi någonting att göra på EU-nivå. Det var så gjorde till exempel med bisfenol A då de införde ett nationellt förbud. kommer efter och försöker göra likadant, och det tycker jag är bra. Men förbudet mot bisfenol A måste vara ett totalförbud, inte bara gällande nappflaskor. Det är lite symtomatiskt att och hänvisar till Miljömålsberedningen vad gäller till exempel en reglering av silver i kläder. Det finns väldigt många andra kemikalier som finns här och , och vi vet att de åsamkar oss människor, djuren och naturen väldigt stora skador. Forskarna och konsumentrörelsen kräver handling . Att då sitta och bereda saker i en miljömålsberedning som i bästa fall kommer att leda till någonting tycker inte jag är särskilt handlingsinriktat. Vi har konkreta förslag att ta ställning till senare här . Då kan man få bekänna färg. Jag tycker inte heller att det är särskilt ansvarsfullt att behandla Reach på det sätt som gör, nämligen att avvakta och se vad andra länder gör. Det bästa sättet är att driva på och föreslå konkreta reformer av Reach, och det är precis det som vi gör i det här betänkandet. 79 (M) replik: Jag skulle vilja påstå att i detta sammanhang gör det väldigt ryckigt och svårt att förstå. Å ena sidan säger du att man ska lyfta ut dessa väldigt specifika kemikalier som du vill prata om här, å andra sidan säger du att det finns väldigt många. Att arbeta konsekvent med detta är att låta Miljömålsberedningen göra en evidensbaserad analys av alla de farliga kemikalier som finns och göra ett beslutsunderlag baserat på det. Det tycker jag är det ansvarsfulla att göra, inte att engagera sig i plakatpolitik och lyfta fram enskilda kemikalier, som jag tycker att du gör när du lyfter fram bara vissa ämnen men konstaterar att det finns väldigt många farliga ämnen. 80 (S) replik: tog i sitt anförande och även i sin replik upp frågan om oro över konkurrenskraften. Om jag minns det hela rätt utreddes den här frågan ganska utförligt vid inträdet i Reach. Man konstaterade att det inte var speciellt mycket kostnader förknippade med att jobba med en ordentlig miljölagstiftning för att försöka få bort de farliga ämnena. Det kan vara så att företagen vill sälja produkter som är giftfria, och det kan till och med vara en konkurrensfördel att kunna sälja produkter som är giftfria. När man införde Reach såg man inte problemen med en skillnad i konkurrenskraft. Det var egentligen inte det jag ville ta upp utan rätt och slätt att resultaten uteblir. Det har genomförts ett antal åtgärder från regeringen , men man kan ändå konstatera att målen inte kommer att uppnås. Både myndigheter, Miljömålsberedningen och andra gör samma konstaterande, så min väldigt enkla fråga är: Vilka idéer har och den borgerliga regeringen för att ens lyckas uppnå några av målen för en giftfri miljö eller något annat av miljömålen? 81 (M) replik: I detta tror jag att vi till stor del är överens. Jag tror också att det är en konkurrensfördel för en producent att kunna erbjuda produkter som kan påvisas vara mer hälsosamma och innehålla mindre kemikalier. Jag förstod inte riktigt ditt resonemang. Reach är bra och ger möjlighet att få bort ojämnheter på marknaden och konkurrensnackdelar för enskilda. Men då gäller det att man arbetar just inom Reach med det Europagemensamma och att enskilda länder inte går helt sin egen väg i alltför många frågor. Det är klart att man ska driva vissa frågor. Som jag påpekade finns det enskilda tillfällen då ska gå före, men i det huvudsakliga arbetet är det klart att ska arbeta med att driva på inom EU. Du återkommer till här, och jag hörde det i ditt anförande tidigare, att man inte ser något resultat. Men, , precis som du säkert har läst i utskottets betänkande kommer delrapporten om detta . Då kommer vi att ha siffror på exakt hur saker och ting ser ut, vilka resultat åtgärderna har fått och dessutom vad det finns för förslag inför nästa period, 20152018. Det blir lite fel, tycker jag, att bara påpeka att det inte finns någonting när man mycket väl vet, och det framgår av handlingarna, att det kommer . 82 (S) replik: Vi kan ju vänta till december på att få en delrapport där det ska redovisas lite siffror över hur det har gått och få lite resultat. Då kommer vi nog att komma fram till att vi kommer att ha ännu svårare att uppnå målen. Och har vi sedan tur kommer det några åtgärder som ska genomföras . Sedan är målperioden i stort sett över. Då är vi framme vid 2020. Det har tagit . presenterades de delmål som regeringen nu har ställt sig bakom. Det tog för regeringen att skriva samma sak som Miljömålsberedningen kom fram till . När ska vi se till att vi går från att sätta upp ett antal mål i den här kammaren till att ha ett antal konkreta förslag och styrmedel för hur vi ska uppnå målen? Det tycker jag att vi borde fokusera mer på. Jag ska bara avsluta med en fråga. Finns det något område där regeringen skulle kunna tänka sig att gå före? Jag skulle kunna tänka mig att man kanske skulle kunna gå före när det gäller livsmedelsförpackningar, att vi inte ska ha så mycket farliga ämnen i förpackningar som kommer i kontakt med livsmedel. Man kanske skulle kunna gå före när det gäller ämnen som har olika typer av hormonstörande effekter, eller så kan man gå in på SIN-listan. Där finns det massor av ämnen som man skulle kunna gå före med, för de kommer ändå att utfasas . Finns det något område där regeringen skulle kunna tänka sig att gå före? 83 (M) replik: Vi har bland annat tagit upp bisfenol A. Som framgått av debatten här har visserligen också gjort det. Men det finns ämnen som vi går före med. Jag skulle vilja påstå att är ett av de länder som är ledande i arbetet när det gäller frågan om enskilda ämnen. Men när det gäller vikten av Reach totalt sett inom EU har verkligen markerat in ett område där vi går före i viss mån. Det förvånar mig inte så mycket att talar så mycket om att gå före och kanske inte tittar så mycket i backspegeln.