prot · GZ0983 · 2012-03-15 00:00:00 — Vi ser det i vårt grannland där man nu pratar om försvarsneddragningar på , motsvarande . Jag tror att en konsekvens av de andras problem blir att man kommer att se hur man kan pressa priserna på materielsidan. Då är samverkan och internationell upphandling en viktig väg. Då tror jag att det är väsentligt för ett exportberoende land som att kalibrera ljudnivån här i kammaren så att vi inte ifrågasätter andras vilja att köpa av oss. Avslutningsvis ska jag peka på det som så centralt berör på s. 51 och framåt. Det handlar om . identifierades ett behov i , , och . , alltså , upprättades ett kontor i för att genomföra inköpet. genomförde en egen beställning på 18 stycken. I anges att den är insatsklar . är den insatsklar sjöoperativt. Beställningen gjordes 2001, och helikoptern har sjöoperativ förmåga 2020. Det är en period . Som kontrast kan jag nämna beslutet som fattades när det gällde . Vi beslutade att köpa 15 stycken från . I allt väsentligt var det vad vi i debatterna föraktfullt kallar för att köpa från hyllan. Det tog från beställning till att de var insats- och leveransklara, inklusive flygförare och tekniker. Den som föraktfullt pratar om att det är fel att köpa från hyllan borde reflektera över när det gäller kontrasten mellan och vår . I detta anförande instämde (M) och (FP). 26 (SD) replik: Självständighet finns inte i denna regerings sinnevärld. Det är ett blankt vapen, säger . Det kanske det är. Han vill försvara sig. Vi är som parti motståndare till att EU utvecklas till en överstatlighet. Det har det redan gjort till stor del. Gränserna löses upp. blir allt mindre en nation. Lissabonfördraget är ett exempel på detta. Försvaret är fortfarande mellanstatligt. Att även försvaret ska bli överstatligt inom EU är en fråga som kommer allt närmare denna kammare. Om vi i denna kammare ska ta ställning till om försvaret ska bli överstatligt inom EU, vilken knapp kommer då att trycka på? 27 HANS (M) replik: Det är en intressant fråga, men den har inte särskilt mycket med att göra. Jag tycker att vi sparar den debatten till senare, om den kommer. Jag tycker att vi tar den här debatten . Det är intressant att de som är vänner av en stark svensk försvarsindustri inte är de som vill stänga igen; det är de som vill öppna. Det är de som söker sig till våra demokratiska allianspartner i vårt gemensamma . sade att jag vill försvara mig. Det är helt fel. Jag vill försvara vårt land. Det är grunden för min försvars- och säkerhetspolitiska ambition. 28 (SD) replik: Vi hör från bägge blocken att det är en sjupartiuppgörelse som har kommit fram. Bägge blocken säger att det är fantastiskt bra att vi har en sjupartiuppgörelse. Men vad handlar denna uppgörelse om? S och M grälar här. S vill försvara industrin, medan M vill ha fri konkurrens. Någon samhörighet i frågan finns inte, vad jag kan se. Var i betänkandet kan man se att regeringen har gått S till mötes? 29 HANS (M) replik: ordförande och försvarsutskottets vice ordförande var ändå överens om de bärande delarna. Det gav de uttryck för. Det hindrar inte att man ser framåt. Det har jag full respekt för. Jag är helt övertygad om att också oppositionen, framför allt företrädda av Socialdemokraterna, i allt väsentligt är besjälade av att värna svensk försvarsindustri. Vi gör det på olika sätt. Jag har räknat upp mina och mina allianskamraters argument. Det är viktigt att man kalibrerar ljudnivån så att vi inte uppfattas vara den som stänger gränser och vill försvåra handel. Då är det en uppmuntran till andra att stänga sina gränser och försvåra handel. Ett litet, exportberoende land som , med 9,2 miljoner människor, gör klokt i att uppmuntra andra och vara ett föredöme för andra när det gäller hur vi ska göra affärer och hur vi ska samarbeta, inte minst inom den europeiska familjen. Vi vet att de 27 medlemsstaterna ett 28:e är på väg in i form av har en demokratistämpel och en stämpel av mänskliga rättigheter. Det tycker jag är väsentligt. Jag vill att vi ska vara ett föredöme som land, och jag vill vara ett föredöme inom politiken. 30 (V) replik: Jag förstår att vill ha upp mig i talarstolen. Det är helt okej för mig. när vi hamnar i dessa debatter handlar det om att man försöker återgå till dagar och att vi vänsterpartister på något sätt är de som försvarar muren. När muren föll var allt jättebra. I detta sammanhang när det gäller försvarsmaterielutrustning vill jag påstå att vi faktiskt har haft en bra och lång historia av solidaritet med länder som har behov av stöd. Vi har stött många länder när det gäller dessa delar, och vi är inte rädda för att samarbeta med länder när det gäller dessa delar. Problemet för oss, och kanske även för , är om vi påbörjar ett samarbete och har något slags handel med vapen. Vapen är ingen vanlig vara. Handel med andra länder är oerhört bra. Men vapen är ingen vanlig vara därför att vapen inte skapar fred. Vapen skapar krig. Mot bakgrund av det som har hänt tycker jag att det klingar falskt när man säger att det är så bra med samarbete och att EU och Nato är jättebra när vi ser vad vapenexporten leder till. kallar det för en smutsfläck. Jag vill påstå att det är en riktigt stor skandal. Man säger att man försvarar mänskliga rättigheter, och man har när det gäller vapenindustrin och deras export något slags positiv bild av att det ska utveckla länder, och så gör man det här. Det är naturligtvis så att regeringen har haft kännedom om detta. Jag är övertygad om det, och det kommer att komma fram mer. Då klingar det falskt, , att vi skulle vara osolidariska och ni solidariska. Var finns demokratin? Vad är demokratiska stater? Är en demokratisk stat som man över huvud taget ska ha ett samarbete med när det gäller vapenexport. Vi menar att det handlar om helt andra saker. Vi ska se till att vi är oberoende och själva väljer vilka vi ska samarbeta när det gäller vapenindustrin och vilka vi ska samarbeta med när det gäller olika konflikter och så vidare. Det ska framför allt vara mycket mer inriktning på humanitära insatser och mänskliga rättigheter. Det är vår linje. Där kan vi ha hur mycket utbyte som helst, även i fråga om handel. 31 HANS (M) replik: Jag tycker alltid att det är ett sant nöje att debattera, och är inget undantag. Det är gott att även ha vänsterpartister i talarstolen. Jag talade om det europeiska samarbetet. Dit hör inte . kommer av en mängd olika skäl aldrig att få inträde i det europeiska samarbetet. Det tycker jag är bra. Vad det har handlat om är huvudsakligen det europeiska samarbetet. Det är där jag tycker att vi ska vara goda företrädare, alltså i relation med andra europeiska länder, de totalt 27 stater som utgör EU. kanske det är 28 med och förhoppningsvis 29 med . På s. 37 och 38 i står det rätt intressanta saker om hur detta internationella materielsamarbete har varit. I hälften av fallen har det skett med två länder. I stor utsträckning skulle jag kunna tänka mig SverigeFinland och SverigeNorge. De har anförts i denna debatt som goda exempel. Om man vänder blad i och kommer till s. 38 kommer man till skälen. Det finns två stora skäl till att man bedriver denna typ av samarbete. Det ena är att stärka relationerna till partnerländerna. Jag vill, herr talman, gärna stärka vårt samarbete med våra grannländer och . Jag tycker också att det är väsentligt att vi har goda relationer med våra baltiska syster- och broderländer som , och . Man anger också att skälen till är att uppnå sänkta kostnader. Jag vill, herr talman, som företrädare för skattebetalarna gärna att vi ska uppnå sänkta kostnader för så bra materiel som möjligt. 32 (V) replik: Det är intressant att lyssna till . När det gäller beröringsskräck är det helt okej att bygga och så att säga bygga en mur kring EU. Det är det som detta handlar om. Vi har ett samarbete inom EU där aldrig kan vara. ligger på helt annat ställe. Det handlar om att man bygger in dessa saker på ett helt annat sätt. Vi är solidariska med hela världen. Vi kan tänka oss att ha handel med därför att det är ett land som behöver andra åtgärder. De behöver inte ha vapen. Vi har gärna ett samarbete med , och så vidare därför att det är det internationella perspektivet inte bara EU. Det som också ingår i EU är att vi binder in oss i ett antal avtal när det gäller EU:s militarisering och att vi ingår i ett slags försvar av . Det finns definitivt vissa farhågor i det och vad som kan hända där, nämligen att vi får ett som på något sätt ska stå emot övriga världen. Vi menar att strategin för hur svensk försvarsindustri ska värnas ska vara att vi ska vara självständiga, alliansfria och själva kunna välja vilka vi vill samarbeta med, gärna , , . Det finns inga problem med det. Men att inom EU binda upp oss att göra vissa saker med vissa länder och bli beroende av det när det gäller till exempel vapenexporten tycker jag är oerhört farligt. Just exemplet med är typiskt för hur det kommer att bli. Vi kommer att hamna i en situation där vi väljer skattebetalarnas pengar före mänskliga rättigheter. Det är det som har hänt i detta fall. Jag är säker på att det kommer fler exempel på detta om vi inte ser till att få en långsiktig strategi, som det faktiskt står i dokumentet. Även allianspartierna har gått med på att det ska tas fram något slags långtidsstrategi på detta sätt. Stå för det, och se till att man på något sätt är solidarisk med hela världen, inte bara med EU! Det är mitt råd till denna regering. 33 HANS (M) replik: Med all respekt för måste jag säga att han hoppar omkring på tuvorna rätt friskt. Å ena sidan diskuterar han , å andra sidan diskuterar han . Sedan är han tillbaka till . är över huvud taget inte föremål för detta betänkande. Det är däremot det internationella materielsamarbete som vi har med till exempel övriga europeiska länder. var lite bekymrad över att han som vänsterpartist kanske möts av ett antal fördomar. Jag tolkade hans inlägg på det sättet. Jag skulle vilja kvittera det genom att säga att vänsterpartisterna ibland fördomsfullt tolkar oss moderata företrädare när det gäller vår syn på det europeiska samarbetet. Jag vill inte ha ett . Jag vill se ett samarbete mellan olika självständiga nationalstater. Därför är det viktigt att vi hittar de former som är goda och till nytta för våra länder. Om vi funderar på är en av anledningarna till att man har detta samarbete att uppnå sänkta kostnader. Om vill undvika det är han faktiskt svaret skyldig. Om han inte vill sänka kostnaderna på detta sätt vill han antingen ge mer pengar, vilket jag inte har sett i budget, eller göra neddragningar som en konsekvens av att man inte kan få ekonomi i projekten. Jag tycker att man i så fall ska berätta vad man vill. Jag vill gärna samverka och samarbeta, och jag finner det helt naturligt att det som är vår stora hemmamarknad är den europeiska. Om vi tittar på vilka länder som den svenska industrin exporterar till ligger de inte långt bort. Vårt viktigaste exportland är . Sedan är det på en fallande skala , och . Det är vårt närområde, och det är det som är vårt hem. Det är därför som europeisk och nordisk politik är så viktiga även inom försvars- och säkerhetspolitikens område. 34 (S): Det känns inte helt lätt att komma efter en så vältalig, underhållande och lång talare som . Men jag ska göra mitt bästa för att tydliggöra mina och Socialdemokraternas argument när det gäller att vi tycker att det är nödvändigt med en strategi för hur Försvarsmakten långsiktigt ska försörjas med adekvat materiel och varför en sådan strategi också måste innefatta svensk försvarsindustri. Utgångspunkten för dagens debatt liksom för och en del följdmotioner är naturligtvis, som flera här har anfört, ett effektivt utnyttjande av ändliga resurser som då är skattebetalarnas pengar. Men framför allt handlar det om försvarets faktiska förmåga att garantera vår nationella säkerhet och integritet liksom att försvaret ska kunna fullgöra sina internationella åtaganden. Då är det, som vi ser det, viktigt att vi har en strategi där de nationella säkerhetsintressena är definierade och där vi har en uttalad idé om hur försvarets förmåga faktiskt ska kunna upprätthållas. Vi anser från Socialdemokraterna att den omhuldade materielförsörjningsstrategin som regeringen har beslutat om inte är till fyllest. Vi är också kritiska till hur man alltför strikt tillämpar den. Att uppgradera och vidmakthålla materiel är naturligtvis mycket klokt med tanke på de höga utvecklingskostnaderna för militär materiel och att materielen ofta har en mycket lång livscykel. Att köpa från hyllan är säkert också väldigt klokt, när detta är möjligt. Om konkurrensneutralitet råder står sig , svensk försvarsindustri, mycket väl i förhållande till andra länder som producerar försvarsmateriel. Det finns dock flera olika aspekter att beakta när man ska besluta om anskaffning av materiel till Försvarsmakten. Viktigast är naturligtvis att säkerställa svenska säkerhetsintressen. ger vid handen att leveranssäkerheten bör prioriteras. Men denna leveranssäkerhet kan lätt äventyras om man, som regeringen gör, envisas med att inte lyssna på sakkunskapen. I stället envisas man med att i alla lägen konkurrensutsätta affärerna. Det kan lätt uppstå ett förmågeglapp omfattande . En annan risk är att upphandlingen leder till att system påverkas på ett omfattande sätt det är inte säkert att gobelängen här kan sys ihop på ett sådant sätt att den är lika vacker som den som hänger i försvarsutskottets sessionssal och utan att bli disharmonisk. Dessutom kan det bli väldigt kostsamt. Ett tydligt exempel är regeringens hantering av införskaffandet av den nya lätta torped som ska ersätta torped 45. I går hade jag förmånen och nöjet att få övervaka och studera en militär övning i övningen Cold Response. Från en fregatt ute i viken utanför i fick vi, med stolthet, bland annat se när vår Visbykorvett defilerade förbi. Det är bara synd att man inte också kan känna stolthet över att den är adekvat bestyckad så att den kan ha den förmåga som den faktiskt är tänkt att ha. Den torped som det är tänkt att bestycka korvetten med ska nämligen inte levereras förrän . Inte heller kan vi helt och hållet förkasta nyutveckling av krigsmateriel. Så sent som fick vi i försvarsutskottet vid en utmärkt dragning av Försvarsmakten när det gäller budgeten och uppföljningen av höra att nya insatser i främmande miljöer till exempel skulle man kunna tänka sig polarmiljöer mycket väl kan kräva nyutveckling och framtagning av ny krigsmateriel. Det kan alltså inte uteslutas att vi måste ha en sådan egen kompetens för att kunna göra det. Det är väl också troligt att detta måste ske i samverkan med andra länder. Ett annat förhållande som för oss socialdemokrater är av största vikt är detta med att beakta den svenska alliansfriheten. Här är vi i gott sällskap med större delen av svenska folket. Ska vi som självständig nation på allvar bli trovärdiga när det gäller ambitionen att spela en internationell roll i freds- och säkerhetsarbetet kan vi inte vara beroende av andra länder eller militärallianser för att försvarets operativa förmåga ska kunna upprätthållas. Dit hör naturligtvis också en trygg försörjning av modern och bra försvarsmateriel. Därför är det viktigt för oss socialdemokrater att har en långsiktig och samlad strategi för svensk försvarsindustri. Det är alltså de säkerhetspolitiska aspekterna som väger tyngst när vi ser att nämnda strategi är nödvändig. Om försvarsindustrin inte får långsiktiga förutsättningar för utveckling av verksamheten är risken stor att värdefull kompetens går förlorad. Det första steget i rådande materielförsörjningsstrategi är att uppgradera och vidmakthålla befintlig materiel. Vid dragningen fick vi klart för oss att den materiel som ska uppgraderas och vidmakthållas, både nu och , minst sagt är omfattande. Kompetensen när det gäller att kunna göra den uppgraderingen och att vidmakthålla den finns i svensk försvarsindustri. Men om man inte får förutsättningar för att utvecklas och behålla sin verksamhet är risken stor att den här kompetensen försvinner. Med anledning av det här är jag glad över att vi är ett enat utskott. Vi förväntar oss att regeringen definierar de svenska säkerhetsintressena, att man sätter i gång utvecklingsarbeten och att också vi får ta del av det genom uppföljning i försvarsutskottet. Med detta yrkar jag bifall till utskottets förslag i betänkandet. (forts. 8 §) Kammaren beslutade på förslag av talmannen att ajournera förhandlingarna till då frågestunden skulle börja. 35 TREDJE VICE TALMANNEN: Vi övergår till dagens frågestund. Jag hälsar statsråden välkomna. 36 (S): De borgerliga partierna gick till val på att bryta utanförskapet och ordna jobben. i regeringsställning kan vi se att man har misslyckats med det. Arbetslösheten är högre, långtidsarbetslösheten har fördubblats och utanförskapet förvärrats och fördjupats. Regeringen har ett ansvar att se till att svenskt näringsliv får förutsättningar att skapa jobb och tillväxt i vårt land. Då krävs också en aktiv arbetsmarknadspolitik och en aktiv näringspolitik som sätter företagarnas villkor i centrum. Många företagare klagar över att tillgången till riskkapital har försämrats . De statliga riskkapitalbolagen har ungefär 17 miljarder att hjälpa svenska entreprenörer med för att utveckla idéer och jobb, varav ungefär 6 miljarder ligger outnyttjade. Min fråga till näringsministern är hur hon motiverar att en så stor del av statens riskkapital inte används när företagarna så väl behöver det. 37 Näringsminister (C): Tack så mycket för frågan, ! Just tillgång till kapital är en av de avgörande sakerna för att få fler och växande företag i , någonting jag som näringsminister har som min absoluta prioritet. Ska vi klara de välfärdsutmaningar har krävs nämligen fler människor i arbete, och för att få fler i arbete krävs det företag som har förutsättningar för och en vilja att anställa fler människor samt vågar göra det. Därför är ett gott näringslivsklimat en absolut prioritet. Vi gör nu en översyn av det statliga riskkapitalet. har byggt upp ett flertal olika statliga aktörer som har hand om de 17 miljarder i riskkapital vi har i staten. Vi fokuserar nu på att det ska bli effektivare, mer transparent och marknadskompletterande och för att riskkapitalet ska arbeta ute i verkligheten. I vårpropositionen om bara någon vecka kommer vi att redogöra för hur vi kommer att gå vidare efter den översyn som har gjorts. 38 (S): Jag tackar så mycket för svaret. Det var möjligen inte ett svar på varför just dessa 6 miljarder ligger oanvända när arbetslösheten ökar och vi verkligen behöver riskkapital för att svenska företag ska kunna utveckla nya produkter och idéer som ska kunna ge fler jobb. Vi får väl vänta på det beskedet. Ett annat besked näringsministern låter oss vänta på är hur man ska komma vidare med regelförenklingsarbetet. Där hade regeringen ställt upp höga mål om att nå en 25-procentig regelförenkling till 2010. Enligt utsago klarade man av . Detta är alltså också ett område där regeringen har satt upp höga mål men där man misslyckats med att nå målen. Det vore bra om näringsministern och regeringen kunde återkomma både här i frågestunden och möjligen också i vårbudgeten med hur man ska komma vidare med detta arbete. Kan näringsministern möjligen ge någon vägledning i denna fråga ? 39 Näringsminister (C): Återigen ett stort tack för frågan! För alliansregeringen är näringslivspolitiken A och O för mer sysselsättning och en god välfärd framöver. Att ha goda villkor för svenskt näringsliv är av avgörande betydelse. Jag kan bara välkomna att även Socialdemokraterna nu tycker att det är intressant att diskutera dessa frågor, och jag ser fram emot Socialdemokraternas förslag på till exempel mer riskkapital, förändrad arbetsrätt eller mer regelförenkling. Vad regeringen nu gör förutom den översyn av det statliga riskkapitalet jag nämnde tidigare, som är viktig för att få mer resultat för de skattekronor som vi satsade, är att också jobba aktivt med regelförenkling. Vi ligger bland de ledande länderna i när det gäller att minska regelkrånglet, och vi fortsätter. har vi gett både länsstyrelserna och i uppdrag att se över hur vi ska regelförenkla på lokal och regional nivå. Vi har också gett ett uppdrag till att jobba med en dörr in vad gäller att minska antalet blanketter och för att ge företagarna möjligheter att ge uppgifter en gång. 40 (MP): Min fråga är till infrastrukturministern. Jag vet att ministern var ute och åkte tåg på . Det gläder mig mycket att ministern ägnar åt att lära sig mer om denna viktiga bana. Den är viktig både för godstrafik och för hela inlandet. Glädjande är också att , Ibab, som driver och underhåller banan har beslutat att rusta upp järnvägen för 40 miljoner på sträckan ArvidsjaurJokkmokk nu . Det kommer då att bli möjligt att köra godståg hela vägen från till . Dessa 40 miljoner är dock bara ett första litet steg i den upprustning som är nödvändig för att ska kunna utnyttjas fullt ut. Det behövs mer pengar, och det behövs att staten tar sitt ansvar för banans framtid. Min fråga till ministern är: Vad har ministern nu för syn på framtid? 41 Statsrådet (M): Tack för frågan, ! Det handlar kanske inte så mycket om vad jag har för syn , efter att jag gjorde resan mellan och . Jag passade då på att träffa 44 olika personer från turism, företagande och det offentliga, som länsstyrelser och annat. Vi pratade om just behovet av infrastruktur och vad man behöver göra framåt. och framför allt Ibab har ett avtal med staten som löper ut . Det pågår nu ett arbete angående vad som behöver göras med alla dessa 500 000 sliprar och 200 broar som behöver repareras och göras någonting åt för att vi ska få en minskad sårbarhet på stambanan med omledning. Vi hade en olycka, en urspårning, . Det gäller också möjligheter inte minst för skogs- och biobränsleindustri runt omkring. Det är ett arbete som pågår och som vi tittar på. 42 (MP): Jag tackar för svaret. kunde man ju frakta gods ända från i norr till i söder och vidare ut på till hamnar, men är sträckan mellan och stängd för trafik. Det finns dock ett stort intresse från företag i både och att få börja köra på dessa spår igen. Jag har pratat med företrädare för Ibab, och de vill också att sträckan ska öppnas så att man ska kunna åka hela sträckan på . Min andra fråga till ministern är vad ministern anser om detta förslag. 43 Statsrådet (M): Den sträcka man brukar prata om när det gäller är egentligen från upp till . Den är inte elektrifierad, vilket kanske gör det knepigt när man hakar på. Man har dock prövat med tåg från med det så kallade snötåget, där man byter lok när man kommer till , som ett sätt att gynna inte minst snöturismen. Det finns andra sträckor, inte minst när det dyker upp om möjligt ännu fler gruvor. Vi har Kallakgruvan utanför , som inte ligger så långt ifrån själva . Där finns det så mycket malm att de skulle kunna tänka sig att dra fram en ny järnväg fram till den andra. Det finns alltså flera sträckor vi tittar på för att få upp bärigheten. Vi tittar på om man kan ändra broarnas bärighetsnorm för att få mer sträckning. Vi har en kopparfyndighet som också är på gång och behöver järnväg. Vi tittar alltså just nu tillsammans med på hela sträckan när det gäller bärighet, men också på tvärbanor typ ArvidsjaurJörn. Ofödda barn som brottsoffer 44 (SD): Min fråga går till socialminister . Våld som riktar sig mot gravida kvinnor och deras ofödda barn är ett allvarligt samhällsproblem i . På grund av detta våld kan det inträffa att en misshandel av en kvinna även resulterar i att hennes ofödda barn dör. Dagens lagstiftning ger i ett sådant fall inget juridiskt skydd för barnet, vilket innebär att det om barnet dör som en följd av misshandel av kvinnan enligt svensk lag endast finns ett brottsoffer kvinnan. Ingen räknas som död. Ett ofött barn har inte ens juridisk status efter vecka 22, då det ofödda barnet enligt svensk lag räknas som just ett barn. Ett fall som beskriver ett sådant skeende inträffade i 1992.