prot · GZ0977 · 2012-02-28 00:00:00 — Jag satt själv i under dessa år och följde hur P.-O. och . kontinuerligt skärpte kraven på kontroll av att människor faktiskt arbetade. De stramade upp förtidspensionerna så att man inte längre kunde vara förtidspensionär på samma sätt. Detta skedde för att Socialdemokraterna i regeringsställning måste erkänna att det finns en avvägning mellan välfärd och arbete. Alltför generösa bidragssystem och alltför svaga drivkrafter leder till att man slår ut jobb i privat sektor och bygger utanförskap. i opposition är det bara bidragspolitik som gäller. Det är inte en enda åtgärd som förstärker drivkrafterna, inte ett enda bidragssystem, såvitt jag kan minnas, som de kan hålla sig ifrån att förbättra och inte en skatt som de kan hålla sig ifrån att höja. Vi har haft dessa interpellationsdebatter i olika konstellationer . Låt oss göra en liten uppsummering. Den första anklagelsen som ni hade var att det skulle bli breda lönesänkningar. Ni talade om lönesänkningspartiet. Jag vet inte hur många interpellationsdebatter som vi har haft om det. Vi har inte haft med lönesänkningar. Vi har haft goda reallöneökningar under dessa år. Det har också tydligt varit så att den kommunala sektorn har haft bättre löneökningar än vad vi har sett generellt. Sedan fick vi höra att det skulle bli en massiv ökning av socialbidragen när vi drog ned de arbetsmarknadspolitiska åtgärderna 20062007. Det visar sig att socialbidragsberoendet som andel av hushåll nådde sin botten 20072008. Sedan steg det något under krisen. Men det ligger på en nivå som är lägre än under åtta av de som Socialdemokraterna styrde. Under åtta av låg det högre än det som beskrivs som social misär. Vi har inte haft den massiva ökning som ni har beskrivit. Beträffande jobben har varit ett land som har halkat efter när det gäller jobb och sysselsättning i privat sektor. har de kommit tidigare, snabbare och kraftigare i än i kanske något annat europeiskt land. Vi har sysselsättningsökningar som ligger väsentligt högre än i och andra länder. Det är alldeles tydligt att vi har den lägsta långtidsarbetslösheten, lite beroende på måtten men på det sätt som redovisar, i hela som andel av arbetskraften efter krisen. Detta har inte visat sig vara den katastrofpolitik som Socialdemokraterna har hävdat. Vi har inte rivit upp det svenska samhället. Vi är fortfarande bland de länder som har den bästa sociala sammanhållningen. Detta är en förstelning som håller på att ske av Socialdemokraterna. Vi har sagt att vi tror på sammanhållning och att det är ett viktigt värde. I sin iver att vara en så kraftfull opposition som möjligt har Socialdemokraterna intagit positionen att alla bidrag ska höjas, att alla skillnader ska minskas och att varje drivkraft ska bort. De har blivit fördelningstalibaner. Jag ska säga, mina herrar och damer, att det är en valrörelse som jag verkligen välkomnar. 73 (S): Jag noterar att behöver bredda sina historiekunskaper. Han tillbringar för mycket tid i mycket grunda historieskola. Han tror att politiska liv började när han skrev tal åt om semestervikarier som pratade upp räntan till . Kom ihåg, , när du försöker lägga socialdemokratin till last att vi inte har stått för full sysselsättning i vårt land, att vi fick ta över ett havererat . Det tog tid innan vi började komma i gång, och vi fick ned talen med bland annat socialbidrag. Vi genomförde inte försämringar för att vi inte trodde på människor. Vi fick sanera ekonomin efter er vanskötsel. Så är historien. Du skrev talen. Vi fick fixa till det sedan. Det stora som du har gjort, , är att du har ökat bidragsberoendet och slagit sönder försörjningssystem. Jag studerade hur det har varit i min nära omgivning i . I var det 126 miljoner i socialbidrag eller försörjningsstöd. är det 145 miljoner. I var det en ökning från 14 till 28 miljoner. I var det en ökning från 14 till 23 miljoner. I var det en 120-procentig ökning, alltså i detta entreprenörstäta som ofta beskrivs som föredömligt och är det i många avseenden. Era förstörda försäkringssystem har lett till att hela Kommunsverige sedan 20062007 har fått ökade kostnader för försörjningsstöd. Kostnaderna har ökat från att ha varit nere på 8-miljardersnivån till att tangera 12-miljardersnivån. Detta är det yttersta bidrag som en människa kan få för sin försörjning. Dit har ni plågat människor från välfärdssystem, ty det år ni vann valet hade av de arbetslösa a-kassa. När vi skrev hade a-kassa. Förutom fruktan för morgondagen och plågan av arbetslöshet plågar ni också människor ekonomiskt. Jag vill vidhålla och lägga fast: Ni har skapat ett ökat och nytt bidragsberoende i vårt land. Ni har misslyckats med ambitionerna när det gäller sysselsättningen. Förvärvsfrekvensen har minskat, arbetslösheten har ökat och långtidsarbetslösheten biter sig fast. Det mest dramatiska är alla ungdomar som inte har någon försörjning. ger rådet: Ni får väl gå hem till mamma och pappa. Familjen blir en ny försörjningsinstitution i det där sviker solidariteten. 74 (S): Jag blir lite nervös när vi har en finansminister, ansvarig minister i regeringen, som inte ser några som helst bekymmer med 8 procents arbetslöshet och säger att långtidsarbetslösheten i inte är något problem. Vi har låg långtidsarbetslöshet, säger . Bekymret är att alla som följer utvecklingen på svensk arbetsmarknad beskriver just den växande långtidsarbetslösheten. Genom politik går människor ut i arbetslöshet i en lågkonjunktur, de ligger kvar i arbetslöshet i en högkonjunktur, och de kommer in i nästa lågkonjunktur i arbetslöshet. Det är just utvecklingen att andelen långtidsarbetslösa växer och att de kommer allt längre från arbetsmarknaden med politik som alla seriösa bedömare som följer svensk arbetsmarknad är som mest oroade över. Men finansministern är helt oberörd. Vi har inga problem. Vi har en låg arbetslöshet. Vi har inga problem med långtidsarbetslösheten. Detta är naturligtvis varför finansministern inte kan svara på interpellantens fråga om vad man ämnar göra för att ta sig ur den väldigt svåra situationen. Finansministern börjar säga att hans politik inte har lett till lönesänkningar. Det är lite lustigt. Om den inte har gjort det har han ju misslyckats. Varför ska man ha differentierade avgifter i a-kassan, ? Varför skäller ut SKL:s ombud för att de är dåliga löneförhandlare? Det är möjligt att inte har nått fram med sin politik. Det är lite det som är poängen i vår kritik här . Det vi har kritiserat för är att han för en politik som han tror ska leda till lönesänkningar och att lönesänkningar ska vara en väg för ur krisen. Det är de inte, de kommer inte att vara det, och det kommer aldrig att fungera. 75 (S): Det är möjligt att det är mycket roligare att åka på internationella toppmöten än att stå i riksdag och ta ansvar för sin politik. Jag tycker ändå att det finns ett allvar i den interpellation som lyfter fram, och det är viktigt att landets finansminister tar frågorna på allvar. I stället ägnar han sig åt att nästan stå och skrika. Ett högt tonläge är tydligen någonting som är bra på. uttalade statsministern att lönepolitiken hos LO, TCO och var fel. Det var därför vi hade en hög arbetslöshet. Det var bra att statsministern erkände att det var en hög arbetslöshet. Men att skylla på arbetsmarknadens parter är inte speciellt ansvarsfullt. Regeringen har ansvar för arbetsmarknadspolitiken och borde försöka utveckla den. När man nu har medverkat till att fler är beroende av socialbidrag borde man också ta ansvar för det och försöka svara på de frågor som ställs. Det är 120 000 arbetslösa som inte har någon a-kassa. Det är 65 000 som är utförsäkrade från sjukförsäkringen. Det är fakta. Jag har ställt frågan hur regeringen ser på transfereringssystemet. Man skriver att människor är bidragsberoende när de har ersättning från föräldraförsäkring, arbetslöshetsförsäkring och sjukförsäkring. Det vore bra om finansministern kan konfirmera här i talarstolen att han ser på ersättningar från dessa socialförsäkringar som bidragsberoende. Det gäller människor som har ersättning från föräldraförsäkringen. Jag är inte säker på att landets föräldralediga uppfattar det så. Det gör de inte ens när de är hemma från jobbet för vård av sjukt barn. Då hamnar de i utanförskap enligt regeringens bedömning. Man säger sig driva en politik där det lönar sig att arbeta men skickar in 30 000 i fas 3 som inte kommer ut därifrån och som inte får en utbildningssatsning. Jag tycker att det är en felaktig politik. Om finansministern nu står bakom den politiken är det viktigt att han också tar ansvar för den och talar om vad han menar med transfereringssystem och bidragsberoende. 76 (M): Vi har både nu och i en tidigare debatt redogjort för vilken politik vi står för. Vi tror på en politik för arbete och på människans kraft. Vi vill inte ge upp om en enda människa. Det är välfärd för mig när alla får chansen inte bara en gång utan kanske ytterligare en gång och en gång till. I det sammanhanget har vi i presterat om man jämför med övriga länder i . Vi kan inte förneka att vi har gått igenom ett stålbad i med en finanskris och ytterligare en skuldkris. Det måste ändå tas med i resonemanget. Om vi tittar och fram till har vi sett hur sysselsättningen kraftigt har ökat fram till finanskrisen. Det har skett en avmattning i samband med den. Det är inget konstigt i det. Det är tragiskt men fullt förklarligt. Det är viktigt att ha med sig det när man gör en bedömning av hur politiken har fungerat för att få fler i arbete. Jag vill påstå att det är en politik som har fungerat. Det S står för är att ge upp om människor, cementera fast människor i ett utanförskap och skjuta bort människor från ett deltagande i samhället. Det var det som hände när S styrde och . Det är dit ni vill tillbaka. När är ni nöjda? Är det när en miljon människor är i utanförskap eller när två miljoner är i utanförskap? Hur många är det ni vill skjuta bort från deltagande? Ni står för en gammal politik som inte fungerade förut och som inte kommer att fungera framåt heller. 77 Finansminister (M): Jag uppskattar Socialdemokraternas vilja att gå tillbaka . Vi är inte primärt här för att tala om de misstag som Socialdemokraterna begick utan mer för att fundera på varför man inte tycks ha lärt något av det. Vi hade ett 80-tal med utan reallöneökningar. Det var en bubbla som exploderade, och sedan följde massiva nedskärningar i den kommunala sektorn. Vad ska vi lära oss av det? Vad är det vi ska fundera på med den svenska modellen? Jo, att det självklart alltid finns en avvägning mellan trygghet, flexibilitet och drivkrafter. Vi vill ha en välfärdsstat. Vi vill ha trygghet för människor. Men det måste också finnas drivkrafter. Den läxan lärde Socialdemokraterna. Det var därför vi fick se förändringar av förtidspension och sänkta marginalskatter . i opposition tycks det vara som att allt det är bortblåst. All den erfarenhet vi hade av att vi ska ha ordning och reda, drivkrafter, konkurrens och företagsamhet tycks nu vara borta. Låt oss konstatera hur Socialdemokraternas ekonomiska politik ser ut. Det är höjd a-kassa. Den enskilt viktigaste satsningen i Socialdemokraternas politik är att höja ersättningen från a-kassan och sänka avgifterna. Det är sjukförsäkringen. Det är att börja leka med regelverket i sjukförsäkringen så att vi återigen hamnar i en sits där sjukfrånvaron stiger och börjar tära på möjligheterna att finansiera annan välfärd. Det är förtidspensioneringen. Det handlar om att få upp den igen till de nivåer vi levde med under Perssonåren där tiotusentals människor tvingades lämna arbetsmarknaden. Det är den traditionella Amspolitiken. Det är inte den som bygger på att människor söker jobb och får anställningsstöd utan den som bygger på att man låser fast människor så att de står utanför arbetsmarknaden. Det går inte att göra den bidragssatsningen om man inte höjer skatterna. Det är därför den socialdemokratiska politiken ofrånkomligen måste lägga bördor på företagen. Det handlar om 15 miljarder i arbetsgivaravgifter för ungdomar, 5 miljarder i höjd restaurangmoms och de miljarder man drar in när man avskaffar RUT-systemet. I ett läge med högkonjunktur där man vill bromsa arbetsmarknaden kan man möjligtvis förstå att man höjer skatten. Men om vi nu har en sysselsättning som bromsar upp och om Socialdemokraterna med sin utrerade svartmålningsorgie här ser den kris framför sig som återspeglas i inläggen hur kan det då vara rätt att dra på med skattebelastningar? Det kanske skulle vara på sin plats att gå in i en , ställa sig där och räkna hur många av dem som arbetar där som är . Sedan kan man bara göra en multiplikation och se vad det betyder att man höjer arbetsgivaravgiften för dem . Det är väl alldeles självklart att det betyder att färre människor har arbete när Socialdemokraterna har genomfört sin politik. Och det beror på att det är bidragspolitiken som är det som Socialdemokraterna prioriterar framför allt annat. Det är detta jag tycker att Socialdemokraterna också ska stå för. Man finansierar det hela med kraftigt höjda skatter, och man lägger pengarna på att bygga ut bidragen. Tala inte om infrastruktur, forskning eller innovationer! Där lägger ni ju smulor. Kärnan i budgeten är bidragspolitik. Det är bidragspolitik ni tror på. Inte minst gäller det våra debattörer här. Det är det som är så underbart härligt med dessa debatter; här träder Socialdemokraterna fram i sin allra mest utrerade form där det bara är bidragspolitik. Det behövs inga drivkrafter. Det behövs inget näringsliv. Allt är fördelning, allt är fördelning och allt är fördelning! Det är därför ni stelnade så dant att ni förlorade regeringsmakten. Välkomna till en repris 2014! Ni kommer att förlora en gång till. 78 (S): Det blir alltmer uppenbart att finansministern trivs med att i sina debatter återvända till Moderat skolungdom, där han en gång började sin politiska karriär. Det tydliga med debatten är att inte är ett dugg oroad och inte ett dugg bekymrad över att det som förr kallades socialbidrag och försörjningsstöd kraftigt ökar. Det blir ett utgiftstryck i kommuner som gör att andra delar av den kommunala välfärdspolitiken får reduceras och att kommunerna får ekonomiska problem. Framför allt gör det att den enskilda människan som trodde på de försäkringssystem som vi solidariskt har byggt upp för att skydda vid arbetslöshet och sjukdom nu ser dem raseras eller kraftigt försämras. Det är detta debatten handlar om, . Du har skapat ett nytt bidragsberoende. Arbetslöshetsförsäkring är försäkring. Sjukförsäkring är försäkring. Det ingår i ett solidariskt samhälle till att upprätta en välfärd som i grunden tryggar en arbetslinje. När ni kallar det för en bidragslinje gör ni det bara i avsikt att skjuta sönder solidariteten. Detta är ytterst vad ni har åstadkommit: Den arbetslöse ska inte se arbetslöshet som ett samhällsproblem. Den sjuke ska tycka att det är hans eget fel. Det är vad ni håller på att göra med , . Du uppfyller dina drömmar från Moderat skolungdom. 79 Finansminister (M): Man kan inte nog beklaga att detta är det avslutande inlägget i en mycket spännande debatt om svensk politik. Den beskrivning som mina meddebattörer gör av är häpnadsväckande. Låt mig bara dra några grundläggande förhållanden, så att vi har det på plats. Reallönerna stiger i . Disponibelinkomsterna stiger i . Vi har en avtalsförhandling som pågår. Jag kan inte minnas att det är något förbund som har lagt fram lönesänkningskrav i denna. Jag kan minnas fel, men jag har ett märkligt minne av att praktiskt taget alla , och har lagt fram krav på löneökningar. De flesta av dem kräver reallöneökningar, och de flesta av dem kommer att få reallöneökningar. Några lönesänkningar blev det alltså inte. Inte ens på något enskilt avtalsområde sänktes lönerna. Vi kan konstatera att sysselsättningen gick ned mindre än vad vi trodde. Vi räknade med 300 000 i förlorad sysselsättning under krisen. Det blev 100 000150 000. Vi trodde att det skulle dröja innan jobben kom. Vi talar om kanske av svag sysselsättningsökning. Jobben kom direkt. Vi kom upp över krisnivån . Jobben ökade kraftigare än vad vi hade trott. Det blev alltså mindre, tidigare och kraftigare. Den socialdemokratiska oppositionens linje när det gäller denna hållning visar sig inte hålla måttet i förhållande till verkligheten. Det handlar om skillnaderna. har vi haft en borgerlig regering i . Vi har varit kraftfulla i vårt arbete för att organisera välfärden. Men varför har då inte skillnaderna ökat på det sätt som man vill beskriva det? är ju fortfarande det land som har minst inkomstspridning, minst förmögenhetskoncentration och allt det där. Och det ska vi fortsatt vara eftersom detta är ett bra land som präglas av sammanhållning. Låt oss titta på välfärden! Den har inte raserats. Vi har kunnat satsa på sjukvård, skola och äldreomsorg och vi har kunnat tillföra resurser. Det är fortfarande ungefär en femtedel av arbetskraften som jobbar i de här verksamheterna därför att det är bra och viktiga verksamheter som ger människor bra och viktig välfärd, som i sin tur bidrar till den sammanhållning vi vill ha. Det är så här ser ut. Välkomna till verkligheten! Överläggningen var härmed avslutad. 15 § Svar på interpellation 2011/12:235 om jobbkrisen och kommunalskattehöjningar 80 Finansminister (M): har frågat mig vad jag avser att göra för att förstärka kommunernas ekonomi. Jag vill framhålla att regeringen har tagit ett stort ansvar för kommunernas ekonomi. Regeringen har tillfört kommunsektorn i konjunkturstöd. Stöden har motverkat uppsägningar och nedskärningar i den kommunala verksamheten. Dessa stöd har därmed bidragit till att överbrygga nedgången i konjunkturen. Utöver konjunkturstöden höjde regeringen också statsbidragen till kommunsektorn permanent med . Regeringens aktuella prognoser tyder på stabila finanser för kommunsektorn som helhet. Årets höjning av den genomsnittliga kommunalskatten med påverkar sektorns intäkter endast i liten utsträckning. Oberoende av den mindre skattehöjningen väntas kommunsektorn redovisa ett överskott och kommande år. Detta tyder på att den kommunala verksamheten kan bedrivas med bibehållen kvalitet och service. Antalet sysselsatta i den kommunalt finansierade verksamheten ökade förhållandevis mycket . Sysselsättningen bedöms i stort sett vara intakt och . Sammantaget gör regeringen bedömningen att det inte föreligger något stort behov av att pröva frågan om ytterligare resurser till kommunsektorn. råder dock stor osäkerhet om konjunkturutvecklingen i och i . Den ekonomiska utvecklingen i kommunsektorn påverkas i hög grad av händelser i vår omvärld händelser som är svåra att förutse. Regeringen följer noga utvecklingen i kommunsektorn och återkommer med en ny bedömning av kommunsektorns ekonomi i den ekonomiska vårpropositionen. 81 (S): Jobbkrisen skapar två problem för kommunerna som verkar . Det första är att intäkterna faller i den ökade arbetslöshetens spår. Den regering som är en del av har inte ökat förvärvsfrekvensen. Den har minskat den. Den har inte minskat arbetslösheten, utan ökat den, särskilt bland de unga och bland dem som har gått länge utan jobb. Det är ett intäktsfall att man inte har ett arbete och kan betala skatt till kommunerna. Det andra problemet är att välfärdssystemen, som förr fångade upp dem som olyckligtvis blev arbetslösa är så uttunnade att man ramlar rätt igenom och in i det kommunala försörjningsstödet, som växer. Det innebär att i kraft av intäktsfall och utgiftsökningar som tidigare fanns i välfärdssystemen uppstår budgetgap i kommunsektorn. Jag vill påstå att detta förstärks av att regeringen på andra områden har överfört kostnader på kommunsektorn. Det handlar till exempel om en ofinansierad gymnasiereform, som har diskuterats här i kammaren , och det påförda ansvaret för kommunerna att delfinansiera infrastruktur. Det leder till att det innevarande år beräknas bli en dramatisk ökning av antalet kommuner som får underskott i sin ekonomi. hade 3040 kommuner underskott. Redan det är mycket. förväntas 90 kommuner ha underskott. Det är 64 kommuner som höjer skatterna. De skattesänkningar med en inkomstprofil som den moderatledda regeringen har gjort, mer till den som redan hade, ersätts nu av att man överför kostnader där trycket på försörjningsstödet ökar. Det innebär att kommunerna tvingas höja skatterna. Det blir en belastning för den med lägre inkomster eftersom kommunalskatten är proportionell. Finansministern verkar vara tämligen obekymrad över att kommunsektorn är på väg in i en obalans. Om han hade varit intresserad på allvar hade han åkt ut och studerat vad som faktiskt händer i landets kommuner. Läs i de olika lokaltidningarna om besparingar i förskola och äldreomsorg, om nedläggningar av fritidsgårdar och om försämrade öppettider på biblioteken! Det är effekter av en politik som ytterst har gett gigantiska skattelättnader till dem som redan hade det bra. får kommunerna överta ansvaret för kostnaderna och tvingas spara. De arbetslösas barn får också vara med och betala, liksom alla andra barn, . 82 Finansminister (M): Som vanligt i debatter med får vi börja med att ge några grundläggande fakta. Kommunalskatten, det samlade skatteuttaget från kommuner och landsting, var 31:60 år 2006. Det kan vi vara överens om. Det är så siffrorna ser ut. Såvitt jag förstår kommer kommunalskatten att vara 31:60. Om jag jämför 31:60 med 31:60 är det i min föreställningsvärld en nästan obefintlig förändring. Kommunalskatten har alltså legat på ungefär 31:60 år 2006 och ungefär 31:60 år 2012. Det har alltså inte skett någon massiv höjning av kommunalskatterna i svensk ekonomi därför att det inte har skett någon massiv övervältring och därför att vi inte har undergrävt kommunernas ekonomi. Vi har tvärtom förstärkt kommunsektorn i nivå med . Det har skett dels genom höjda statsbidrag, dels genom förändrad fastighetsbeskattning och dels genom förändrad arbetsgivaravgift. Så ser fakta ut. Kommunernas intäkter, en siffra som är relativt enkel att kontrollera, har ökat från 656 miljarder till 800 miljarder . Det är en relativt kraftig ökning. Det är en ökning med i storleksordning som har inträffat . Det beror på att regeringens framgångsrika arbetsmarknadspolitik och arbetslinje har bidragit till att fler människor arbetar. Då stiger skatteintäkterna, och då har vi mer pengar till välfärd. Ni säger att vi nu skulle ha en situation där vi är på väg mot dåliga resultat. Titta på 20062010! Vi har levererat överskott i kommunresultaten på mellan 8 och 18 miljarder . Det har inte varit några underskott i kommunsektorn. Resultaten i kommunsektorn har varit starka. Det kan man inte säga att de var under hela den socialdemokratiska perioden. Då hade vi underskottsår i kommunsektorn. Det här har inte skett till priset av att lönerna eller sysselsättningen i den kommunfinansierade verksamheten har tryckts undan. Vi har alltså haft starkare löneökningar i den kommunalt finansierade verksamheten än vad vi har haft i näringslivet som helhet. Det beror naturligtvis på sammansättning, nyrekryteringsbehov, demografi och så vidare, men det är inte så att medlemmar har fått lönesänkningar för att finansiera stora skattelättnader. Kommunalskatten har alltså inte ökat, utan 31:60 till 31:60 är en oförändrad kommunalskatt. Därmed tycker jag att den här debatten faller lite grann. 83 (S): vet att det inte finns några prognoser för den genomsnittliga skattesatsen . Kan du svara på min fråga nu? Är det inte korrekt att 64 kommuner i vårt land planerar att höja skatten? Jag vill gärna ha ett svar på den frågan. Du vet svaret, men du använder väl din vanliga debatteknik att aldrig svara på frågor utan bara prata vid sidan om frågeställningen. Det är ovedersägligt så att det pågår besparingar i den kommunala verksamheten . Man nödgas höja skatten på grund av fallande intäkter och på grund av ökade kostnader.