prot · GZ09104 · 2012-04-26 00:00:00 — Men fick vi plötsligt höra att frågan möjligen håller på att ta en ny vändning som kan innebära ett totalförbud mot svenskt snus även i . Det var mycket förvånande eftersom vi hade fått delvis positiva signaler tidigare från om att det möjligen nu höll på att öppnas i den här frågan när EU jobbar med ett nytt tobaksdirektiv. Min fråga till statsministern är: Vad tänker statsministern göra, dels för att rädda det svenska snuset i , dels för att få bort exportförbudet för svenskt snus till resten av EU? 56 Statsminister (M): Det hänvisar till är ett kommissionsförslag som vi inte betraktar som ett färdigt förslag, men det är riktigt att det finns en mångårig konflikt i synen på det våta snuset, som detta nordisk-svenska kallas som inte finns i övriga där man heller inte tycker att det ska få forslas ut från . Vi har ett särskilt undantag som ni kanske minns från EU-folkomröstningen. Då fanns det dekaler med budskapet EU inte utan min prilla. Vi lyssnade in budskapet på de dekalerna och har därför ett undantag för fortsatt användning. Precis som har redogjort för har jag till exempel en mycket aktiv handelsminister som driver på för möjligheten att inte bara ska få behålla snuset självt utan också att det ska kunna säljas över . Det är också fortsatt vår inriktning. Det innebär inte att det inte finns stridigheter kring detta och att det inte finns de som har en annan uppfattning. Det är väl bland annat det som har kommit till uttryck. Jag tror att vi ska tolka det som att frågan i alla fall inte är avgjord och att det här inte var ett slutgiltigt besked. 57 FINN (M): I regeringens vårproposition framgår det med stöd av siffror från att sysselsättningen har ökat med 213 000 personer . Under samma tidsrymd har utanförskapet minskat med 227 000 personer. Rimligen måste, enligt min mening, den här framgången på något positivt sätt hänga ihop med regeringens förda reformpolitik inom både arbetsmarknadspolitiken och socialförsäkringspolitiken. Inte minst har detta gjort att vi har kunnat stå emot en väldigt kraftig nedgång i konjunkturen internationellt. Men i den allmänna debatten låter det på oppositionen och tyvärr också i många medier som om har en massarbetslöshet och att utslagning och utanförskap ökar. Jag undrar om statsministern kan förtydliga för svenska folket vad som egentligen gäller på den här punkten. 58 Statsminister (M): Låt mig ta hjälp av en nyhet som toppade Lunchekot ! Då sade man att vi har en historiskt stark ekonomi i landets kommuner och landsting och talade om ett överskott på förmodligen 20 miljarder. Två skäl angavs till detta. Det ena var att det är så många arbetade timmar, det vill säga sysselsättningen har vuxit så mycket att det ger pengar till kommunala och landstingskommunala kassor. Det andra är att vi får tillbaka massvis med pengar till följd av att sjukfrånvaron har sjunkit så kraftigt i . Det är alltså en direkt effekt av arbetslinjen kombinerad med sjukförsäkringsreformen. Detta har varit kritiserat och har behövt följas upp för att det skulle få de avsedda effekterna, men faller det ut i god ekonomi i kommuner och landsting och ger möjligheter att finansiera bra och grundläggande utbildning, äldreomsorg och sjukvård. Så hänger det ihop. Den som inte har en arbetslinje och tror att man kan ta bort alla våra reformer som sänker ohälsotalen kommer snabbt att sitta med stora hål och luckor i sina offentliga finanser. Jobben kommer att bli färre, och till slut räcker inte pengarna till det viktigaste i skola, sjukvård och äldreomsorg. Subvention av glasögon till barn 59 (S): Alla barn har rätt till hörapparat i , men tyvärr gäller detta inte glasögon. Det är stor skillnad mellan hur landstingen subventionerar. Det är alltifrån något enstaka landsting som subventionerar till som inte ger ett öre till glasögon till barn. De flesta landstingen subventionerar upp till . Efter det är det föräldrarnas ekonomi som avgör. Vi har sett att allt fler barn växer upp i fattiga familjer, och allt färre har råd att köpa glasögon till sina barn. I socialbidragsnormen är det inte tydligt fastslaget att glasögon ingår. Det finns barn vars föräldrar har socialbidrag som inte får glasögon. Det finns alltså ett glapp när det gäller olika barn. Min fråga till statsministern är därför om det inte är alla barns rättighet, oavsett föräldrarnas ekonomi, att ha glasögon. 60 Statsminister (M): Man kan undra om det finns färdigutformade förslag från andra partier som föreslår just detta. Man kan nämligen diskutera hur man bäst utformar fördelningspolitiskt riktigt stöd till ekonomiskt mer utsatta familjer. Vår uppfattning har varit att det kanske är bättre att höja barndelen i bostadsbidraget eller att höja flerbarnstillägget. Dessutom är beskrivning inte korrekt. Barnfattigdomen i har tryckts tillbaka . Vi har legat på historiskt låga siffror, de lägsta vi sett. Däremot har vi fortsatt utsatta barnfamiljer i delar av landet, precis som det ofta blir. Här finns ett utrymme för kommunalt självbestämmande, och i dessa fall för landsting och regioner. Sedan kan man stå i och säga att de andra är förfärliga och fattar fel beslut, att det nu är dags att centralisera, nationalisera och styra härifrån, för vi är de enda som är kloka. Jag har uppfattningen att det ibland får bli utslag i val beträffande vad som sker regionalt och lokalt. Jag förutsätter att de företrädare vi har i respektive partier gör kloka och viktiga avvägningar inom ramen för en ansvarsfull ekonomi. Försäljning av Post Nord 61 (S): har sålt en vårdcentral för 700 000 till några som sedan sålt den vidare och tjänat massor av miljoner. försöker man få tillbaka den till , eller åtminstone få tillbaka pengarna. Vi äger en hel del saker tillsammans, sådant som alltså är statligt ägt. Det jag bekymrar mig över är det svar statsministern gav , nämligen att han skulle kunna tänka sig att sälja vissa statliga bolag. Jag har tidigare frågat om han avser att avyttra statens ägande i Post Nord, som det numera heter. Näringsministern öppnade i radions lördagsintervju upp för möjligheten att sälja Post Nord, den svenskägda delen. Eftersom regeringspartiet inte verkar vara särskilt bra på försäljningar är min fråga: Har regeringen för avsikt att sälja Post Nord under den innevarande mandatperioden? 62 Statsminister (M): Menar att det alltså var fel att sälja ? Ska svenska staten återköpa Vin & Sprit? Var det således felaktigt? Man kan inte påstå att vi inte sköter försäljningar utan att hänvisa till det vi har sålt. Dessutom har vi använt pengarna till att sänka våra skulder. Det tycker jag är försvaret inför svenska folket. Resten av världen bygger upp sina skulder. Vi minskar våra skulder, . Det leder till lägre räntor och bättre förutsättningar för investeringar i . Det var fel att äga spritfabriker. Det är rätt att betala av på sina skulder. Vi har berättat för att vi har en del övriga planer som vi skulle kunna tänka oss, men då har vi huvudsakligen talat om ägandet i banker och i Sonera. Vi har ett besked från riksdag att vi nu ska avstå från försäljningar , vilket vi respekterar. 63 (FP): Det har mest varit frågor om inrikespolitik, men jag skulle vilja ställa en europeisk fråga. Om man ser sig om i ser man att, vilket statsministern, och andra brukar påpeka, de offentliga finanserna i många länder är väldigt dåliga. Det leder till dramatiska inskränkningar av välfärdssystem, till skattehöjningar och så vidare. Det finns också ett vidare problem, tycker jag, nämligen att blir mer och mer svårstyrt. Vi ser regeringar falla i det ena landet efter det andra. kan man säga att dåliga regeringar ska falla och ersättas av andra, men parlamenten blir också mer och mer splittrade. Det blir allt svårare i många länder att forma regeringar. Det vi ser är en karta där problemen är större än på många, som möjligheterna för goda krafter och parlamentariska majoriteter att bildas i dessa länder minskar. Jag skulle gärna vilja höra statsministerns reflexion över denna europeiskt avgörande fråga. Har en framtid? är den grundläggande frågan. 64 Statsminister (M): Jag får verkligen hoppas att har en framtid. Det är sant att vi sett regeringsskiften i snart sagt varje val som hållits i . Det är å andra sidan ofta en signal om att nya krafter får komma in och ta nya tag. I flera fall har det lett till att vi nu ser reformer och förändringar som vi har anledning att välkomna. Men vi ser även det fenomen som nämner. Partier som ensamma försöker bära regeringsmakten men är i minoritetsställning i får i en del fall problem. senast var det , och vi har också sett en del andra exempel på det. Det påminner oss om att inte försätta enskilda länder i svåra problem som man sedan via kraftfulla åtgärder måste stödja. Det är nämligen då det oftast är svårt att få ihop majoriteterna i . Alla är med den dag man ska göra satsningar. Få anmäler sig när det är dags att spara eller rätta till stora underskott som uppstått. Därför har denna regerings strategi varit att inte föra ned i den skuldkrisen, i de underskott som andra sitter i, eftersom det ofta lägger grunden för den typen av problem som frågade mig om. Arbetsmarknaden för personer med funktionsnedsättning 65 (M): Människor måste ges en chans att delta i arbetslivet utifrån sina möjligheter och förutsättningar. Vi vet att personer med funktionsnedsättning har svårare att hävda sig i konkurrensen på arbetsmarknaden. Det är därför viktigt att förändra attityder och se vad människor kan bidra med i stället för att ensidigt se problem och svårigheter. Vi ska inte börja med att se problemen utan se möjligheterna. Förutsättningarna för att få ett jobb måste förbättras för denna grupp, och det är därför viktigt att arbetsgivare anställer fler. är det de privata företagen som tar störst ansvar och anställer flest personer med funktionsnedsättning. Den offentliga sektorn stat, kommuner, landsting borde här kunna gå före. Många statliga myndigheter och bolag kan bli bättre. Min fråga till statsministern är: Vad kan man göra inom den statliga sektorn för att fler personer med funktionsnedsättning ska få jobb? 66 Statsminister (M): Jag vill instämma i den beskrivningen och skulle till och med kunna bredda den. beskrivs det, vilket någon påpekade tidigare, som att skulle ha massarbetslöshet. Det tror jag inte är en korrekt beskrivning. Bland etniskt födda svenskar i åldrarna har vi mycket låg arbetslöshet. Däremot har vi strukturellt hög arbetslöshet när det gäller unga, utrikes födda och den grupp som frågar om, nämligen funktionshindrade. Jag har precis samma bild av verkligheten. De mycket kraftfulla stöd som vi ger till arbetsgivare i flera fall tar vi helt bort kostnaden; det är till och med fråga om att de får stöd, bidrag, för att ta in människor som står långt från arbetsmarknaden går i realiteten till privata företag, och, skulle jag vilja lägga till, väldigt ofta till små företag. Det är där det finns ingångar. Det är väsentligt svårare i stora företag och i de offentliga verksamheterna. Låt mig bara konstatera att så ser det ut. Jag har begränsat inflytande över de exakta anställningsbesluten på den offentliga sidan, men jag tycker att det är tänkvärt att visa upp hjältarna som anställer och komma ihåg att andra har en hel del kvar att lära. 67 TREDJE VICE TALMANNEN: Med detta är statsministerns frågestund avslutad. Jag ber att få tacka statsministern för . Kammaren beslutade på förslag av tredje vice talmannen att ajournera förhandlingarna till då votering skulle äga rum. 8 § Beslut om ärenden som slutdebatterats vid dagens sammanträde CU17 Hushållningen med mark- och vattenområden Punkt 1 (Hushållningen med mark- och vattenområden) 1. utskottet 2. res. (MP) Votering: 268 för utskottet 23 för res. 58 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 90 S, 94 M, 14 FP, 17 C, 19 SD, 15 V, 19 KD För res. : 23 MP Frånvarande: 22 S, 13 M, 2 MP, 10 FP, 6 C, 4 V, 1 - Punkterna 2 och 3 Kammaren biföll utskottets förslag. CU18 Ersättningsrätt Punkt 2 (Barnförsäkringar) 1. utskottet 2. res. 1 (S, MP, V) Votering: 163 för utskottet 128 för res. 1 58 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 94 M, 14 FP, 17 C, 19 SD, 19 KD För res. 1: 90 S, 23 MP, 15 V Frånvarande: 22 S, 13 M, 2 MP, 10 FP, 6 C, 4 V, 1 - Punkt 4 (Handläggning av trafikskadeärenden m.m.) 1. utskottet 2. res. 2 (MP) Votering: 268 för utskottet 23 för res. 2 58 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 90 S, 94 M, 14 FP, 17 C, 19 SD, 15 V, 19 KD För res. 2: 23 MP Frånvarande: 22 S, 13 M, 2 MP, 10 FP, 6 C, 4 V, 1 - Övriga punkter Kammaren biföll utskottets förslag. 9 § Bordläggningsdebatt med anledning av prop. Anmäldes Proposition 2011/12:144 tillämpning av vissa bestämmelser om legitimation för lärare och förskollärare och om särskild utbildning för vuxna 68 (S): Läget för det svenska utbildningsväsendet är allvarligt. Vi dras år med allt sämre resultat. Allt fler elever lämnar utan behörighet till ett nationellt program. var det ca 13 500 unga tjejer och killar företrädesvis killar som inte nådde upp till kunskapsmålet och därmed inte kunde göra egna val på gymnasieskolan. Vi ser att avhoppen från gymnasieskolan fortsätter. Trots heroiska insatser från lärare och skolledare på många skolor går det åt fel håll. Vi har en utbildningsminister som har suttit . Jag tror att det är det längsta en skolminister har suttit . Han har använt tiden åt att genomföra ett stort antal reformer som har haft som riktlinje att titta bakåt. Man har blickat lite nostalgiskt bakåt och låtit det bestämma hur det ska se ut . Efter går ett antal reformer nu att utvärdera. Fiasko läggs till fiasko. Det första fiaskot är lärlingsutbildningen som startade på försök 2008. När man utvärderade den visade det sig att det var 50 procents avhopp i den första årskullen hälften fullföljde inte utbildningen. Det andra fiaskot är den gymnasiereform som utbildningsministern så hett har efterlängtat. Inriktningen har varit att en del av gymnasieutbildningarna ska avlövas på kunskap och kompetens kunskapskraven har sänkts. På en del andra utbildningar har det varit tvärtom. ser vi resultatet. Det har aldrig i modern tid varit så få som har valt de yrkesförberedande programmen i gymnasieskolan. Den reform som skulle leda till att man skulle höja statusen och attraktionskraften hos gymnasieskolans yrkesutbildningar har lett till motsatsen. Det tredje fiaskot är det som vi ska debattera, nämligen lärarlegitimationen. Bakgrunden är att den dåvarande tillsatte en utredning för att ta fram ett förslag till lärarlegitimation eftersom vi såg att det kunde vara en värdefull reform för att utveckla läraryrket och ge läraryrket en skjuts när det gällde status och se till att vi i förlängningen fick bättre kvalitet på undervisningen genom att professionalisera läraryrket ytterligare. Det är mot den bakgrunden som vi i grund och botten värnar den här reformen. Vi tror på den. Vi vill ha den. Det är ett tydligt besked till den som funderar på hur reformen kommer att fortlöpa vid ett eventuellt regeringsskifte. Som den har hanterats har det i stället för den kvalitetshöjning och statushöjning som vi såg fram mot utbrett sig en osäkerhet. Det riskerar att i sin tur leda till en statussänkning i stället för en statushöjning. tillsattes som sagt den här utredningen. Med den proposition som lämnas till kommer den här reformen inte att börja gälla förrän . Vanligtvis säger man att den som väntar på något gott , men i det här fallet tror jag att väntetiden inte har varit så god. Risken med den klantighet som jag tycker att regeringen har skött den här reformen med är ju att det sprider en osäkerhet vad gäller den svenska skolan. Det handlar naturligtvis inte bara om att inneha en legitimation. Det handlar om en massa centrala delar av det svenska skolsystemet, inte minst det grundläggande skolsystemet. Det handlar om betygssättningen. Det handlar om vem som får anställas och inte anställas i svensk skola. Det är alltså en väldigt central reform, och den har hanterats på ett sätt som visar på en oduglighet som jag inte trodde var möjlig. Jag tycker att det är bra att det nu ges ett besked. Den försenas med . Risken är helt uppenbar, herr talman, att mycket av det tempo som drevs upp när man fick klart för sig att det här skulle börja gälla går förlorat. Därför är det värdefullt att statsrådet här i talarstolen lämnar ett besked om hur han har tänkt sig tempot efter 2012, inte bara i det som handlar om legitimationsutfärdandet utan också i det som handlar om kompetensutveckling, fortbildning och komplettering ute i verksamheten. Risken är stor nu när det blir ännu större tidsutdräkt att huvudmännen och staten skyller ifrån sig, och däremellan hamnar den enskilde läraren som får ta ett eget ansvar för fortbildning och ett eget ansvar för komplettering för att inte hamna i kläm när det handlar om utfärdande av lärarlegitimationen. Vi har alltså en väldigt central reform som har skötts på ett, tycker jag, klandervärt sätt. Vems är ansvaret då? Ja, vi har vid ett flertal tillfällen hört statsrådet skylla på . Men det är inte så att jobbar på eget uppdrag. i är regeringens myndighet och lyder under . Man har jobbat utifrån en reform som har varit med och konstruerat och som regeringen har ställt sig bakom och föreslagit . Det är alltså inte konstruktion. Man kan väl nu i efterhand konstatera att det är själva konstruktionen som har gjort att det har blivit oerhört mycket strul. Det som förvånade mig stort när beskedet kom var att regeringen, som det såg ut, skulle skjuta upp reformen . Det var mot den bakgrunden som vi för att kunna ställa oss bakom propositionen krävde att man lämnade ett tydligt besked om när den börjar gälla. Finns det någonting som är oerhört skadligt i en stor verksamhet, och i en liten verksamhet, är det när det är osäkerhet, när besked inte lämnas, när så stora frågor hamnar i luften och helt enkelt inte bollas ned. Det var mot den bakgrunden som vi krävde ett besked för att kunna ställa oss bakom reformen. Då har jag några frågor till . För att vi ska kunna ställa oss bakom propositionen vill vi veta: Är det detta som gäller? Kommer det ytterligare strul, och om det gör det, hur ser alternativplanen ut? Det får inte hända igen att vi några månader före själva genomförandet av reformen hamnar i det läget att det skjuts upp eller i ett läge där ytterligare osäkerhet uppstår. Det är en värdefull reform, som redan har skadats av det sätt som regeringen och dess myndigheter har hanterat den på. Därför är vi väldigt måna om att statsrådet här i talarstolen beskriver vad han gör för bedömning och beskriver varför han tror att just detta kommer att hålla. Slutligen, herr talman! Det svenska skolsystemet har varit föremål för ett gigantiskt borgerligt experiment. Ett stort antal reformer har sjösatts, och en del bra saker. Men mycket har handlat om tyckanden från utbildningsministerns sida. Det är en linje som har drivits och som ofta har haft något nostalgiskt tillbakablickande över sig. Resultaten, när de nu börjar trilla in, visar att saker kan gå åt fel håll. Jag har beskrivit de fiaskon som jag tycker att vi ser som resultat av regeringens politik. Därför ska jag avsluta med att säga att jag hoppas innerligt, , att det här inte blir ett långvarigt fiasko utan att vi med dagens proposition kan lägga dessa klantigheter bakom oss så att den här reformen får den avsedda effekten, nämligen att utveckla läraryrket i för att i förlängningen se till att barn och ungdomar möter en undervisning av hög kvalitet. Jag tror att det är den absolut viktigaste nyckeln till att kunna vända de vikande resultaten i svensk skola. Mot den bakgrunden, herr talman, ser jag fram emot att svarar på en del av de här frågorna, och så återkommer vi i replikskiftet. 69 (M): Det är ju tråkigt när man längtar efter utbildningsministern att få i talarstolen, men vi följer talarlistan. Så är det, och så blir det. kunde man på läsa en debattartikel av , , och där de skrev om vikten av att auktorisera lärare. Det var det vi trodde att vi ville då det kan ju vara lite flytande skillnad mellan auktorisation och legitimation men med mer kunskap ändrade vi oss . Artikeln rubricerades Vi satsar över en miljard på att höja lärarnas kompetens. Det var , med en annan minister vid rodret. Vi pratade i artikeln om vikten av forskning, vi pratade om vikten av karriärvägar för lärare och vi pratade, som sagt, om att vi ville ha en auktorisation. Huvudbudskapet var lika tydligt då som det är nu: Välutbildade behöriga lärare är en förutsättning för en bra skola. När vi vann valet och tog över ansvaret för en skola med fallande resultat, med bristande ordning i klassrummet och med en lärarkår som hade förlorat mycket av sin tidigare status såg vi behovet av omfattande reformer, som vi har gjort för att komma till rätta med problemen. Men störst fokus har legat på lärarna. Jag som inte tillhör de yngre i har varit med om en helt annan tid, med en helt annan status för lärarkåren, när välutbildade människor tyckte att det var ett mycket bra yrke att bli lärare. När jag sökte till läraryrket och utbildningen var jag inte välutbildad, men jag hade väldigt bra betyg en sådan där duktig flicka, som jag var . Det var hög och stor konkurrens om platserna. Det var bara de bästa studenterna som kom in på lärarutbildningen . har det tyvärr varit en fallande status på lärarna. har regeringen genomfört de största satsningarna i modern tid för att stärka lärarnas roll både i klassrummen och ute på arbetsmarknaden. Vi har genomfört Lärarlyftet I, och vi är nu på Lärarlyftet II. Vi har en valsatsning. Vi har forskarskolor för att stärka forskningsanknytningen till läraryrket. Vi har en karriärutvecklingsreform som kommer att följas av mer. Vi har en ny lärarutbildning som glädjande nog har mött fler ansökningar denna vår . Det är nu möjligt att återigen bli lektor. Men den kanske viktigaste reformen för att höja läraryrkets status är just lärarlegitimationen som ska träda i kraft . Med den förskjutningen av ikraftträdandet får möjlighet att utfärda lärarlegitimationerna på ett rättssäkert och tryggt sätt. När kom med en hemställan till om att senarelägga tidpunkten för ikraftträdandet valde regeringen att agera ansvarsfullt och drog i bromsen. Allting annat hade varit oansvarigt. Och anledningen har vi hört . Det var svårare än beräknat att fastställa behörigheten hos dem som ansökt. Det fanns ingen människa i som hade en överblick över dessa olika examina som de olika lärarutbildningsanstalterna har utfärdat . Sedan var tvunget att köpa ett helt nytt it-system, för det fanns inget it-system som passade denna typ av ärenden. Det fungerade inte som det var tänkt. Jag förstår att det naturligtvis var utbildningsministerns fel. Han borde ha haft kompetensen att göra något åt it-systemet. Man skulle kunna tro det när man hör debatten. Regeringen har lyssnat till genom hela processen och gett myndigheten det stöd och den tid den behöver. Och vi måste komma ihåg att de skärpta behörighetskraven gäller fortfarande. Det innebär att lärarna ska ha utbildning för det ämne, de skolor och den årskurs som hon eller han undervisar i. Och det viktigaste är att införandet av lärarlegitimationen sker på ett korrekt och rättssäkert sätt. Därför är det faktiskt positivt att regeringen har uppskjutit ikraftträdandet, precis som rekommenderade regeringen att göra. Denna reform är alldeles för viktig för att stressas igenom. Vi hörde tala om fiasko. Ja, är kanske inte den rätte att ta ordet fiasko i sin mun, för fanns det flera stora saker som jag också kan benämna som fiasko. Vi minns en skollag som gång på gång blev uppskjuten för att den inte fick majoritet i kammaren, både under tid och . Det har varit ett antal ministrar. Vi minns nationella prov som inte kunde sättas på plats.