prot · GZ09100 · 2012-04-19 00:00:00 — Den är också samhällsekonomiskt intressant , Europeiska rymdstyrelsen, uppskattar att en satsad krona ger samhället tillbaka i form av ökad tillväxt. Rymdområdet lockar inte bara unga till studier, utan det är laddat med spetskompetens också i de etablerade företagen. besökte jag och några kolleger olika företag med koppling till rymden i och . Det var imponerande. Företagen visade upp inte bara sin affärsmässighet utan också det stora ansvar de tar för forskning och utveckling på detta område. På ett företag samarbetade man med 70 doktorander vid lärosäten runt om i . De hade 4 adjungerade professorer och 50 disputerade anställda. av deras personalstyrka på 1 200 anställda hade universitetsexamen eller högre. Vid ett annat företag var motsvarande siffra , av en personalstyrka på ca 300 personer. Hur många företag matchar det? Personligen tycker jag att rymden förtjänar att visas upp som modell för ett lyckosamt och gott exempel på forskning, innovation och utbildning i samexistens men också som varande ett högteknologiskt område som bidrar till tillväxt. Varför tycker jag det? Jo, för att det innehåller alla ingredienser vi som politiker älskar och gärna framhåller. Det innehåller samverkan mellan näringsliv och högskolor. Det visar på vikten av både nyfikenhet och tillämpad forskning. Det har innovationskraft en forskning som leder fram till produkter som kommersialiseras eller också till data som kan beforskas av andra. Slutligen har den svenska rymdnäringen internationell konkurrenskraft och en hög grad av kompetens, kvalitet och tvärvetenskap. Dessutom tydliggör rymden de långa ledtiderna och därmed behovet av långsiktiga och robusta resurstillskott och forskningsvillkor. Den visar faktiskt också på behovet av forskningsinfrastruktur, för till och med de stora företagen som jag relaterar till med 1 200 anställda och med lysande affärer har behov av demonstratorer och testbäddar. Där spelar forskningsinstituten en stor och viktig roll. behandlas rymdfrågorna ofta i det tysta här i , så tyst att branschen uppfattar oss politiker som oinformerade och kanske också ointresserade. Det är inte bra. Det var därför som jag tog tillfället i akt att särskilt belysa avsnittet om rymden från vårt betänkande om forskning, och det är lite intressant att min kollega valt att göra likadant. Om vi ser till de övriga områdena som betänkandet hanterar visar de på partiernas uppfattningar om forskning. Det här är naturligtvis spännande materia, där man ändå kan konstatera att samsynen tycks relativt stor, åtminstone tills jag hörde min kollega tala om sin syn på forskning. Det vi ser är att oppositionspartierna inte har någon gemensam reservation utan lyfter lite spridda frågor såsom jämställdhet, tvärvetenskaplighet och open access, men i dessa frågor slår man in öppna dörrar. Alliansen har redan vidtagit åtgärder och driver en politik som ligger helt i linje med det som efterfrågas. Det som förvånar är just frågan om kvalitet i forskningen, för där är intresset inte lika stort. är ett av de länder i världen som satsar allra mest resurser på forskning. Det rör sig om 3035 miljarder . Det är ungefär lika mycket som läggs i budgeten på järnväg och väg . Trots alla dessa pengar tappar vi mark då det gäller kvalitet mätt som citeringar. Andra länder både kommer i kapp oss och går om oss, vilket är ett oroväckande mönster som måste brytas. Det är därför som det är så förvånande att oppositionspartierna inte tycks reflektera över det här. Socialdemokraterna har i och för sig skrivit att man kan ta till sig idén med regeringens resursfördelningssystem som ska gynna kvaliteten, men uttrycker man både den ena och den andra farhågan för hur den här modellen faktiskt ska fungera. Och, som sagt, de andra partierna belyser inte frågan över huvud taget. Samma sak vill jag hävda gäller de strategiska forskningsområdena, som faktiskt också är ett sätt att jobba för kvalitet. I den senaste forskningspropositionen kraftsamlade regeringen kring några högkvalitativa svenska forskningsområden inom medicin, teknik och klimat, områden som alla har stor betydelse för samhället och som beräknas kunna bidra till att stärka konkurrenskraft. Också denna idé gillar nog Socialdemokraterna. Men de drar sig inte för att uttrycka skepsis, och de ser Alliansens utpekade forskningsområden som alltför detaljerade detta trots att de i nästa sekund påpekar att de områden som man absolut ska forska på är arbetsmiljö och genus som strategiska forskningsområden. fyller på med att tala om att biblioteksområdet borde ges mer uppmärksamhet, och Vänstern och vill ha bland annat byggforskning respektive grundforskning i robotik och automation. Ja, önskelistan är lång, men vi kan ju inte kraftsamla om allt. De här ambivalenta synpunkterna då tänker jag framför allt på Socialdemokraterna som ändå tar tag i frågorna eller i alla fall nuddar vid frågorna som gäller kvalitet och strategiska forskningsområden vittnar om en opposition som inte riktigt vågar sätta ned foten utan på något sätt vill vara vän med alla eller alla goda gåvors givare. Inför förra valet ställde vi ofta frågorna: Vad vill oppositionen göra och med vem vill de göra det? De frågorna är sannerligen lika relevanta . Det är lite beklämmande, för med tanke på den stora och viktiga uppgift som vi nu har framför oss, att skapa en tydlig och långsiktig strategi till och också för forskningen och tillväxten i , hade det varit ett utmärkt tillfälle för oppositionen att visa på vad man vill och vad man har för idéer men icke. Också på detta viktiga område är det tydligt att det är Alliansen som fortsatt får stå för både idéutveckling och reformarbete. Jag yrkar bifall till förslaget i betänkande UbU18. 146 (S) replik: Det är intressant att ta del av beskrivning av socialdemokratisk forskningspolitik. Jag undrade ett tag om verkligen har läst vår kommittémotion. Det hoppas jag. Men ibland får man intrycket att det är ungefär som en viss potentat läser ; det stämmer inte så vidare bra. I mitt anförande hade jag med sex kvalitetspunkter på tal om kvalitet så nog tar vi kvaliteten på allvar, vill jag påstå. Det gäller att se strukturerna bakom en forsknings- och innovationspolitik. Den struktur som gäller för den politik som ni bedriver ger inte alla lärosäten samma möjligheter att utveckla sin forsknings- och innovationspolitik. De stora strömmarna av pengar går till de stora universiteten. Endast en rännil går till högskolor och yngre universitet. har berättat för oss att 2010 gick av forskningsmedlen till de äldre universiteten. gick till de fyra unga universiteten. De återstående 13 högskolorna får dela på . Då har vi inte räknat med forskningsanslagen från forskningsråden som bara förstärker bilden av vart pengarna går. Det är en politik som svälter ut vissa lärosäten. Jag vill därför ställa frågan till : Varför tillåter ni ett resursfördelningssystem som inte ger alla lärosäten reella förutsättningar att bedriva forskning? Blir forskningen bättre av att det är en rännil som går till fyra unga universitet och 13 högskolor? 147 (M) replik: gör gällande att han och Socialdemokraterna i sin kommittémotion talar om sex kvalitetspunkter. Jag delar inte den uppfattningen. Jag tycker att de frågeställningar som tar upp handlar mycket om dåtid, trots att man säger att man ska tänka framåt. En fråga som nämns är till exempel ökad samverkan. Man talar om branschprogram, branschprogram som har försvunnit men som upprepas i detta sammanhang, trots att till exempel fackförbundet har tyckt att det är ett förlegat kapitel. Man måste gå vidare, man måste tänka nytt och man måste hitta nya metoder. Det går inte att vila på de gamla lagrarna. Jag undrar var själva satsningen som Socialdemokraterna vill göra på forskningen är. Här talas det mycket om att man vill satsa. Den dåvarande ekonomiska talespersonen var ofta ute och talade om det. Men i budgeten finns inga forskningspengar, trots att man hade lagt det i en ram i forskningsbudgeten . Det är mycket möjligt att de här pengarna finns inom näring, men då är det inte för forskning som skulle kunna hjälpa till exempel de små lärosätena. Det som jag tycker är så olyckligt är att man helt enkelt underskattar den kompetens och den kraft som också de mindre lärosätena har. Många som jag talar med är nöjda tack vare att de har fått chansen med smalare forskningsprofiler. Precis som sade kan man göra strategiska och viktigare satsningar. Innan tiden rinner ut vill jag bara passa på att fråga: Hur vill ni öka möjligheten till samverkan? Och hur vill ni styra för kvalitet? 148 (S) replik: Jag tycker att smiter undan mina grundfrågor. Varför tillåter ni att en rännil av forskningsanslagen går till de fyra unga universiteten och 13 högskolor? Den frågan ställde jag, men den smet undan. Hade lyssnat på mitt anförande skulle hon ha hört att jag inte sade att vi ska ha tillbaka branschprogrammen, utan jag talade om nya samverkansmodeller. Jag talar nämligen regelbundet med . Det är en viktig nyansskillnad. När det gäller samverkan vet jag inte vilka talar med. I En vitbok i färg tar sex lärosäten upp problemet med att de får för lite forskningsanslag. En lösning är att öka anslaget från 8 000 till 25 000 per student. Låt mig nämna , styrelseordförande i , , ordförande i , och , rektor för , som tar upp frågan om att det är en feldimensionering på basanslagen till forskningen, vilket hotar de mindre högskolorna. För inte så länge sedan hade vi ett betänkande med ett tillkännagivande om att det är viktigt att man ser över basanslagen med tanke på kritik. Jag tycker därför att den fråga jag ställer är berättigad. Tror att vi får bättre forskning om man endast ger en liten del av forskningen till dessa högskolor och universitet? Gynnar det företagandet i landet att de inte får mer resurser till forskning? Dessa frågor tycker jag att ska svara på. 149 (M) replik: Jag känner mig trygg med de samtal jag har fört med de regionala högskolorna. De lovordar den satsning och den möjlighet som alliansregeringen har gett genom de smalare profilområdena där man också får möjlighet till forskning. Jag har läst den vitbok som nämner, och mycket handlar om att man ser möjligheter och nya arbetssätt. Jag vill påminna om att det är vår regering som har gett och chans att bilda holdingbolag så att de på det viset kan förmera sin samverkan med omgivningen, både offentlig verksamhet och näringsliv. nämner basanslagen och säger att det är för lite pengar. Låt mig påminna om att det var alliansregeringen som införde forskningsanslagen per student, alltså de som anser ska öka till 25 000. Det är möjligt att så ska ske, men det är viktigt att vi håller lite ordning på detta och är medvetna om att det var alliansregeringen som gjorde det. Vi är medvetna om resurstilldelningen och vilka pengar som kommer alla olika lärosäten till del. Vi har sagt att vi ska vara ödmjuka och följa upp vad som sker. Det kanske innebär att man måste skruva i vissa system. Jag tycker inte om att underskattar de regionala högskolornas höga ambitioner. Det är fel att nedvärdera deras styrka och kompetens. Jag tror inte att de vill se sig som offer. 150 (FP): Detta betänkande behandlar 60 motionsyrkanden från den allmänna motionstiden. Jag börjar med att yrka bifall till utskottets förslag i betänkandet och avslag på reservationerna. Regeringen avser att lämna nästa forsknings- och innovationsproposition till . Många vill ge sin syn på vad den bör innehålla. Jag börjar med en liten utvikning om detta. Många vill ge sin syn till ledamöterna i utbildningsutskottet men också till övriga ledamöter i och till partierna i . En viktig del av processen är att lyssna till de olika synpunkter som finns, för det kommer fram väldigt många olika synpunkter. Forskningsfrågor engagerar, och det ska vi alla vara glada för. Det är positivt att det finns ett sådant engagemang. Det finns som sagt en rad olika uppfattningar inom akademi, näringsliv och samhälle i övrigt om hur politiken ska utformas, både vad gäller satsningar och innehåll. Det finns även trender. Just nu påtalar många de yngre forskarnas situation och möjligheter, vilket naturligtvis är viktigt. Med detta sagt återgår jag till dagens motionsbetänkande. Här finns en del olika uppfattningar, men precis som var inne på finns det också samsyn i ett antal frågor. Något som återkommer är att är och ska vara en ledande kunskaps- och forskningsnation. Socialdemokraterna skriver i sin reservation om forskningspolitikens inriktning: Forskningen främjar det demokratiska samhället genom att stödja tanke- och yttrandefrihet och ett kritiskt ifrågasättande. Forskningen bidrar till en ekologiskt hållbar utveckling och stärker tillväxten. Genom forskning kan vi bättre förstå den värld vi lever i och också göra den bättre. Vi kan höja kompetensen i samhället och arbetslivet. ska vara en kunskapsbaserad ekonomi, och vi vill därför investera i kunskap och forskning. Forskningspolitiken måste ha en bred ansats som knyter an till verkligheten i alla delar av samhället. En god forskningspolitik ska säkerställa excellens, kvalitet och långsiktighet. Vi kan nog alla hålla med i detta om satsningen på som forskningsnation. När det gäller det föredrog i talarstolen om andra typer av satsningar kan jag säga att jag har läst betänkandet och reservationerna, och dessa frågor har inte framkommit i de reservationer som finns. Det är dock bra att frågorna kommer upp och att vi får anledning att debattera dem, och debatten kommer att fortsätta också . Regeringen angav genom propositionen Ett lyft för forskning och innovation att det övergripande målet för forskningspolitik är att stärka ställning som forskningsnation och därmed stärka den svenska konkurrenskraften i en globaliserad värld för att bidra till ökad hållbar ekonomisk tillväxt och välfärd. Forskningen ska vara av högsta internationella klass, och den ska till stor del bedrivas inom områden som har, eller har förutsättningar att få, betydelse för människors välfärd, samhällets utveckling och näringslivets konkurrenskraft. Målet förverkligas genom tre viktiga preciseringar av politikens inriktning. Det handlar om stärkt fri forskning, forskning av högsta kvalitet och relevans och forskning som i högre utsträckning än kommer till nytta. Två grundläggande insikter var utgångspunkten i arbetet med propositionen. Den första var att mänsklighetens största utmaningar, till exempel klimatpåverkan, energikris, fattigdom och demografiska förändringar, inte kan hanteras på ett framgångsrikt sätt utan ny kunskap. Den andra var att konkurrenskraft till stor del måste bygga på ett högt kunskapsinnehåll i svenska exportprodukter. Regeringen angav genom propositionen sin bedömning av forsknings- och innovationspolitikens inriktning och presenterade en satsning på forsknings- och utvecklingsmedel på . Det var en betydande satsning som gjordes. Dessutom gjordes särskilda satsningar på klimat, medicin, teknik och annat, vilket var inne på. Lärare, forskare och studenter utgör den viktigaste tillgången vid våra universitet och högskolor. Cirka en halv miljon har sin vardag i egenskap av student eller anställd vid någon av landets högskolor och universitet. Lärarna och forskarna utvecklar den kunskap som studenterna behöver i sin framtida yrkesverksamhet, och det är de som utför en stor del av den forskning som lägger grunden för vår framtida välfärd. Det är av stor betydelse att situationen för yngre forskare är både karriärmässigt och ekonomiskt gynnsam för att man ska kunna attrahera och behålla forskartalanger inom akademin även i fortsättningen. Frågorna om anställningsförhållanden för doktorander är under beredning inom . Utskottet delar uppfattningen i många av motionerna att forskning inom vissa områden, som miljöforskning, är angeläget och viktigt. Jag möter miljöforskningsfrågorna ofta i ett annat utskott, miljö- och jordbruksutskottet, och kan följa diskussionen även där. Så är det med forskningsområdet; det berör många av utskott i någon mening. Övergripande forskningsfrågor, prioriteringar och särskilda satsningar kommer att anges i den kommande propositionen. har mycket tydligt redogjort för hur viktiga frågorna om rymden är och att det här i finns ett rymdnätverk där är ordförande. Jag vill framhålla att det här är en viktig fråga. Den är strategiskt viktig för det moderna kunskaps- och forskningssamhället bland annat för att stärka den svenska industrins konkurrenskraft och inte minst för att möta de stora samhälleliga utmaningarna till exempel när det gäller klimat och miljö. Detta motiverar ett starkt statligt engagemang även i fortsättningen. En ny forsknings- och innovationsproposition är, som sagt, planerad att överlämnas till . Eventuella nya överväganden från regeringens sida kommer att presenteras i denna proposition. Det finns ingen anledning att föregripa den kommande forsknings- och innovationspropositionen. Därför yrkar jag avslag på motionerna. Forskning och utveckling handlar om långsiktiga roll i det globala samhället. Det tror jag att vi alla kan vara överens om. 151 (S) replik: Inledningsvis nämnde de yngre forskarnas situation. Jag skulle vilja ta upp den tråden. Det var något som jag också lyfte upp i mitt anförande. Alla de sex punkter som jag lyfte upp har bäring på våra reservationer, så det var inte gripet ur luften om nu någon trodde det. Här finns det en politisk skillnad mellan oss och den borgerliga regeringen. Vi tycker att det är dags att sätta ned foten och visa en tydlig viljeinriktning när det gäller de yngre forskarnas situation. Vi vill att de ska bli anställda som vilka anställda som helst. På vägen dit vill vi korta tiden för utbildningsbidrag till max . Vi vill också se till att det inte förekommer några stipendier. Vi vill att regering, lärosäten och externa finansiärer ska komma fram till en överenskommelse så att utbetalningarna kanaliseras som lön och sociala avgifter. Detta är en jätteviktig fråga. nämnde också att det här är en fråga som lyfts fram från flera håll. Varför kan vi inte börja gå åt det hållet? Ni har röstat ned det här förslaget från oss åtminstone . Varför är det så svårt för er att ställa upp på att vi ska börja ta steg i den riktningen? Om man är doktorand ska man ha en anställning. Man ska ha trygghet och omfattas av trygghetssystemen. Varför säger ni nej till vårt förslag? 152 (FP) replik: Jag vill tydliggöra att jag verkligen har läst era reservationer för att bilda mig en uppfattning om hur stora skiljelinjerna är. Speciellt när det gäller forskningspolitikens inriktning finns det formuleringar som jag tror att många i kammaren kan ställa sig bakom, till skillnad från de konkreta synpunkter som kom fram i anförandet. Doktorandernas situation är en väldigt viktig fråga för alliansregeringen. Som jag nämnde pågår det ett arbete i för att se över dessa frågeställningar. Frågan är något mer komplex än vad vill ge uttryck för. Det finns många delar i detta. Det gäller inte minst dem som är ansvariga i verksamheten för att bidra till lösningar. Om vi långsiktigt ska bli en konkurrenskraftig nation och se till att vi attraherar forskare och forskarstuderande är detta en pusselbit som vi måste titta på. Det pågår en beredning i . Jag vill avvakta vad man kommer fram till i detta avseende. 153 (S) replik: Jag är glad att vi är eniga om att det här är en viktig fråga. Det är det många som tycker. Det är gott och väl att frågan bereds i . Jag har ju varit med i politiken på den här nivån, så jag har ofta hört att frågor bereds i . De bereds, och sedan blir det inte så mycket mer. Det skulle vara intressant att höra om vågar säga: Ja, vi ska gå S till mötes och börja halvera utbildningsbidragstiden. Det skulle vara ett välkommet besked. Det känns som om det ligger på lut, om får säga vad hon tycker innerst inne. Jag är glad att flera lärosäten själva nu tar det här beslutet och säger att man ska ha doktorander som får en regelrätt anställning. Men det finns också motstånd mot detta hos andra lärosäten. Därför tror jag att politiken har en viktig roll att peka med hela handen och se till att vi får en annan tingens ordning så att forskarna får en trygghet. Det tror jag är bra för jämställdheten mellan kvinnor och män. Det är lite för passivt. Här finns en kontrast mellan oss och er. Låt vara att frågan bereds, men vad kommer det att innebära? När övergår den här passiviteten i aktiv hållning? Kan säga: Vi hamnar där snart. 154 (FP) replik: kanske inte riktigt vill säga det, men det här är inte på något sätt en ny fråga. Under tidigare socialdemokratiska regeringar har det också varit mycket diskussion om de här frågorna. Som säger har en del lärosäten gått före och sett till att hitta bra lösningar som är anpassade till verksamheten. Det finns en komplexitet i frågan. Som nämnde finns det även från lärosätena synpunkter på hur detta ska utformas, men också från doktoranderna själva. I slutändan handlar det om att hitta former för fortsatta möjligheter för doktorander att vara doktorander. Min personliga uppfattning det är också allianskollegernas uppfattning är att det här är så viktiga frågor att när vi säger att det pågår en beredning i så pågår det en beredning. Som vet kan vi inte föregripa de konkreta lösningarna. Engagemanget för att hitta lösningar och lyfta upp frågorna kan vi alla bidra till. Det gör i debatten. Personligen tycker jag att det här är väldigt viktiga frågor. Många av oss har egna erfarenheter av detta, eller också har vi tidigare kolleger eller känner andra som är verksamma inom denna sektor. Det är viktigt att lyfta fram deras situation. En pusselbit för bra forskning och forskare är naturligtvis hur utbildningen och forskningsmöjligheterna ser ut i bred mening. Jag hoppas att vi kan hjälpas åt att lyfta upp frågorna. Vad de konkreta lösningarna resulterar i får vi återkomma till när beredningen är färdig. 155 (C): Det är kul att vara forsknings- och innovationspolitiker. Det händer mycket . Arbetet med och inte minst opinionsbildningen inför nästa forsknings- och innovationsproposition är i full gång, och presenterar regeringen nya innovationsstrategi. Sedan valet har regeringen dragit i gång och hållit i en ambitiös process för att låta så många som möjligt i samhällets alla sektorer få komma till tals kring hur ska bli mer innovativt och vad en innovationsstrategi för borde innehålla. Strategin kommer att vara ett långsiktigt dokument med sikte och kommer att vara ett stöd för till exempel de kommande forsknings- och innovationspropositioner som vi kommer att anta under vägen med lite kortare intervaller, inte minst den kommande. Det talas mycket om Kunskapstriangeln, som symboliserar samverkan mellan högre utbildning, forskning och innovation. Det talas nästan lika mycket om triple helix, som brukar benämnas som tvärsnittet mellan akademi, samhälle och näringsliv. sker det en begreppsförvirring, och ibland flyter både benämningar och definitioner ihop. Men det spelar faktiskt inte så stor roll eftersom andemeningen ändå är densamma. Oavsett vilket är det bra att denna kunskapstriangel poängteras så pass starkt i betänkandet. Framtiden för svensk forskning och innovation ligger i att samverka och att vara bred och öppen i tanke och utförande. Vi ska uppmuntra forskare som tar steget ut från akademin och doktorerar i nära samverkan med ett eller flera företag eller organisationer. Vi ska också locka företag från och världen att expandera och etablera sig här i eftersom man här får verka i en öppen och kreativ miljö i världsklass. Runt om i landet kan vi visa på riktigt vassa exempel på just öppenhet, samverkan och innovation. kommer jag att besöka i . Där kommer jag att studera arbetet med turism och idrott i nära samverkan med omgivande samhälle och näringsliv. har också på andra sidan länsgränsen i mitt eget tillsammans med bland andra SCA ett riktigt vasst skogsindustrikluster i världsklass.