prot · GZ09110 · 2012-05-08 00:00:00 — Jag anser att den intensiva samverkan som jag vet finns, och med egna ögon har sett mycket av i den här regionen, mellan SLU och näringen, dess organisationer och så vidare är både bra och viktig för framtiden. Med detta vill jag alltså poängtera att SLU:s närvaro i är viktig och angelägen av de skäl som jag har nämnt, att den här delen av vårt land är viktig ur ett livsmedelsproduktionsperspektiv. måste jag också poängtera att jag tycker att det är viktigt att en styrelse möter de utmaningar som finns . Det är viktigt att man från tid till annan gör grundliga genomgångar av till exempel behov av utbildningar så att man hänger med i den, låt mig kalla det för mördande internationella konkurrens som finns på det här området, likaväl som på snart sagt varje annat område. Det är bara det, för att återgå till det jag kan vidimera och konstatera, att den utredning som jag också har tagit del av och som är intern inte har räknat med att det görs några ekonomiska vinster vid en eventuell flytt av de utbildningar som finns i . Slutligen, herr talman, vill jag verkligen igen poängtera och slå fast att det inte än finns ens en tillstymmelse till ett utkast till beslut om att SLU på något sätt skulle lämna . 60 (S): Det är väldigt bra att alla är rörande överens om att det är fantastiskt bra med SLU i och att allt det de gör är viktigt för näringen, för hela och för . Jag är glad över att det finns både moderater och centerpartister som påstår det , för det är möjligt att vi kan vända den trend som faktiskt finns i samhället när vi har en moderatledd regering. Det pågår en centralisering med ett hot över , med en nedlagd djurskyddsmyndighet och med en urbanisering som går med blixtens hastighet. Det är inte bra. Vi måste vända detta. Vi skulle kunna hjälpas åt, , med att se till att landsbygden blomstrar igen och att skaraborgarna känner att det finns några som satsar på dem, som ser dem, eftersom de gör ett sådant otroligt viktigt arbete, både i bondeleden, livsmedelsindustrin, och i annan industri på livsmedelsområdet. De är ju så viktiga för oss i vår bygd. Därför är också de 300 studenter och den forskning som finns på SLU i väldigt viktiga. Vi måste se till att vi kan utveckla detta. Det finns tilläggsutbildningar för veterinärer, det finns utbildningar utanför som kan användas inom EU på olika sätt och det finns djurskötarprogram med inriktning på särskilt ansvar för omvårdnad och rehabilitering. Det finns ett brett samarbete mellan näringen och SLU i . Jag känner ändå en oro. Det var därför jag ville ha debatten här . Även om påstår att det inte finns tillstymmelse till förslag finns det ändå oro på skolan. Det är ändå så att man har utrett. Det finns en utredning som kommun har tagit del av. Visst finns det förslag. Visst finns det idéer och tankar på att faktiskt lägga ned olika utbildningar i . Det ser jag som mycket oroande. Om krafterna finns så att vi kan hjälpas åt, moderater, centerpartister och vi socialdemokrater, att se till att vi har kvar SLU i är jag bara glad. har ju satsat stora pengar. Det är viktigt att SLU har lyckats växla upp dem. Men jag håller inte precis med om att staten har höjt anslaget. Den besparing som SLU fick att göra inför det här året var 30 miljoner. Det är ju någonting som de får sig pålagt. Det är inte konstigt att de då börjar titta på vad de ska kunna spara in på. Det gäller att också kunna peka politiskt om man vill ha utbildningar i hela landet och se till att man har kvar de olika delarna av SLU. Då tycker jag att man politiskt också ska sätta ned foten och tala om att det vill vi ha. 61 (M): Att möta framtiden är väl en av de viktigaste utmaningar man har, oavsett om man är riksdagsledamot, statsråd eller sitter som ledamot i en styrelse, i det här fallet för ett av de universitet som lägger grunden för att vi ska kunna äta frisk och hälsosam mat och att våra djur ska må väl. Då är det självklart viktigt att man möter det. Vad SLU i kan erbjuda är en närhet mellan praktiken och teorin. Det är den kombinationen som är så fantastisk. Då är det vår roll, och det är viktigt, att poängtera och lyfta fram de fördelar som vi ser med detta och det unika koncept som finns mellan forskning och praktik. står vi här i talarstol och talar om att vi ska ha mer av tillämpad forskning för att möjliggöra att vi får en ännu bättre till exempel djurskyddslagstiftning, som är så viktig för oss som brinner för en grön näring och att den ska kunna möta framtiden. SLU i har just detta, det unika som ingen annan egentligen har klarat av att åstadkomma, för vi är så otroligt nära bonden och det enskilda djuret. Då är det otroligt viktigt att man verkligen i alla lägen också ser till att lyfta fram det vi och SLU i har, det andra inte ens kan köpa sig , tror jag. Det är vår roll. Sedan kan vi hjälpa kommunalråd, regionpolitiker, näringsföreträdare och andra att också stimuleras i det arbetet fortsättningsvis. Till syvende och sist är det styrelsen som fattar sitt beslut. Jag skulle vilja avsluta med att också säga att kanske de viktigaste ambassadörerna i det här arbetet, för att understryka det, faktiskt är studenterna, de unga människor som befinner sig på plats där nere och som känner av detta. Det är också de som ska utöva de framtida yrkena. Det tycker jag inte minst att näringen, kommuner och regioner ska ta med sig när man möter SLU:s ledning. 62 Landsbygdsminister (C): Jag är glad över den här debatten. Jag är glad över den av ett antal skäl. Ett av skälen är att jag nu får tillfälle att tala om att anslagen till SLU under den här regeringens tid, , har ökat med lite . har vi alltså avsatt i extra forskningsresurser därför att vi tror på bonden. Vi tror på de gröna verksamheterna och näringarna, att de kan ge sysselsättning och utveckling i skilda delar av vårt land och på så sätt bidra till en total utveckling av vårt land och dess olika verksamheter. Dessutom har jag, herr talman, varit initiativtagare till en vision som är döpt till Matlandet , där vi också har en summa pengar till förfogande för att utveckla olika typer av verksamheter som ger jobb, sysselsättning, tillväxt och utveckling i skilda delar av vårt land. Detta säger jag, herr talman, i motsats till vad Socialdemokraterna brukar göra, nämligen lägga fram förslag om att återinföra handelsgödselskatten, vilket förmodligen skulle minska produktionen och därmed sysselsättningen. De lägger fram förslag om att införa en kilometerskatt på den tunga trafiken, vilket förmodligen skulle minska aktiviteten runt näringar och verksamheter som är lokaliserade till platser där en utveckling av kollektiva färdmedel och järnväg inte är att tänka på. Jag är glad att vi har en regering som förstått vikten av gröna näringar och verksamheter. Det skapar förutsättningar för tillväxt och jobb på den svenska landsbygden. 63 (S): Jag är glad över att är glad. Det är roligt. Om vi ska vara helt ärliga, , är det att ge med den ena handen och ta med den andra. Det blev en besparing i höstens budget, alltså , med 30 miljoner. Sedan tar upp hur förfärligt det är med handelsgödselskatt. Det var faktiskt de pengarna som via stiftelser gick till forskare vid SLU, till människor som kunde utveckla SLU. Den möjligheten har ni, , dragit in. Jag är glad över att vi är överens om hur viktigt det är med i . Det verkar som om vi är eniga om att det ska få fortsätta att vara kvar och att det borde utvecklas. Jag beklagar dock att vi har en moderatledd regering, vilket gör att allting leder åt andra hållet, till centralisering. Ni har lagt ned i . finns en internutredning som föreslår att delar av SLU i ska läggas ned. Jag ser det inte som någonting positivt, men jag tar debatten så att vi kanske kan ändra på inriktningen. Vi kanske kan hjälpas åt. Om Matlandet , som talar om, kan vända trenden så att människor flyttar tillbaka till landsbygden är jag glad över det. Då kan vi hjälpas åt att hejda urbaniseringen, för nu går det åt rakt motsatta hållet. Människor flyttar från landsbygden till städerna. Vi kan hjälpas åt att vända på det. Vi borde satsa på SLU i . 64 Landsbygdsminister (C): Låt mig återigen tacka för debatten. Jag tycker alltid att det är spännande att diskutera möjligheter och förutsättningar för utveckling av alla delar av vårt land, och det inkluderar och det som är på gång i . Låt mig säga att SLU liksom andra universitet och högskolor är vad vi på fackspråk kallar för autonoma. De bestämmer över sin egen verksamhet inom de ramar och genom de uppdrag de får av riksdag och regering. Så ska det vara. Jag hoppas att vi även fortsatt är överens om det i denna kammare. Därför är det en omöjlighet att en regering ska kunna gå in och detaljstyra. Icke förty har vi haft en intressant debatt, och jag tackar för den. Överläggningen var härmed avslutad. 16 § Svar på interpellation 2011/12:328 om apoteksservice i glesbygd 65 Socialminister (KD): har frågat mig vad jag avser att ta för initiativ som kommer att garantera apoteksverksamhet på lands- och glesbygden. Ett av målen med omregleringen var att ge konsumenterna ökad tillgänglighet till läkemedel. Regeringen har också gett Myndigheten för tillväxtpolitiska utvärderingar och analyser, Tillväxtanalys, i uppdrag att följa och analysera den geografiska tillgängligheten till receptbelagda och receptfria läkemedel med anledning av omregleringen av apoteksmarknaden. En första delrapportering av uppdraget skedde . Uppdraget ska slutredovisas för . I sin delrapport konstaterar att det fanns 1 242 godkända öppenvårdsapotek i landet, vilket är en ökning med 317 apotek, eller , sedan reformen infördes . I stort sett samtliga nya apotek har etablerats i tätorter större än 3 000 invånare. I tätortsnära landsbygder är ökningen tre apotek medan antalet apotek är oförändrat i glesbygder. Tillgängligheten, mätt som närhet till det närmaste , har i ett nationellt perspektiv förbättrats sedan tiden före apoteksreformens införande. av befolkningen har till det närmaste och av befolkningen når det närmaste inom tio minuters bilfärd. Tillgängligheten till receptfria läkemedel har ökat markant sedan försäljningen tilläts utanför öppenvårdsapoteken. Försäljningsställena har en bra spridning över landet, men närmare hälften av försäljningsställena har startats i områden med mycket hög tillgänglighet till tätorter. av de nya försäljningsställena för receptfria läkemedel har etablerats i områden med låg eller mycket låg tillgänglighet till tätorter. har också tagit upp frågan om patienternas tillgänglighet till läkemedel. Det är för konsumenten av största betydelse att tillgängligheten till läkemedel är god både genom att läkemedlet är tillgängligt vid första apoteksbesöket och att patienten inte behöver vänta alltför länge när de beställer läkemedel. Med hänsyn till signalerna om försämrad tillgänglighet till läkemedel för patienter har regeringen gett Läkemedels- och apoteksutredningen i uppdrag att särskilt titta på 24-timmarsregeln. Utredaren ska kartlägga och analysera om och i så fall vilka problem det finns vad gäller leveranser och tillhandahållande av sådana läkemedel och varor som omfattas av nu gällande leverans- och tillhandahållandeskyldigheter. Därutöver ska utredaren undersöka hela distributionskedjan. För det fall det behövs ska utredaren lämna de författningsförslag och andra förslag som krävs för att patienter ska få förordnade läkemedel och varor inom rimlig tid. Uppdraget ska redovisas . Sammanfattningsvis följer regeringen frågan om tillgänglighet till läkemedel mycket noga. 66 (S): Efter att ha lyssnat på ministerns svar på min fråga angående tillgängligheten till apotek i glesbygd får jag lov att säga att jag inte känner mig mer lugn utifrån svaret. Det känns snarare som att ministern är ganska nöjd, inte minst med tanke på att han kan redovisa att det finns fler apotek , efter reformen. Man kan fundera på detta lite grann, vilket jag gjorde under min promenad från övernattningslägenheten till . På finns det tre apotek att tillgå. Det tycker jag är helt fantastiskt med tanke på tillgänglighet. Där jag bor i , i kommun, en till ytan ganska stor kommun, finns , än så länge, två apotek. Med tanke på det som sägs i svaret, om man ska ha fem eller till närmaste apotek, kan jag som bor i den ena av tätorterna säga att det inte är några problem för oss i tätorten, men om det inte finns något läkemedel på där har vi till nästa apotek. Det gör att man känner en viss oro ifall det andra , som alltså ligger bort, försvinner. Om vi tänker på hur det ser ut i glesbygden och i våra tätorter kan vi konstatera att det är i glesbygden vi har en alltmer åldrande befolkning, och där ökar behovet av läkemedel och tillgänglighet. kan jag konstatera att medelåldern i är något lägre, där det finns tre apotek på de som jag promenerade, och sett i det perspektivet är kanske inte heller efterfrågan på läkemedel lika stor. Därför känns det lite oroande att ministern inte med ett enda ord omnämner vad som kommer att ske utifrån ett samhällsansvar ute i glesbygden när det avtal som gäller går ut. Det är det som är det viktiga för framtiden. De apotek som finns ute i mindre tätorter konkurrerar med apoteken inne i städerna. Det är det ena. Det andra är den ökade tillgängligheten på receptfria läkemedel som vi kan köpa på Ica, , bensinmackar och så vidare. Det är naturligtvis bra, men det ställer också till problem för det lilla ute i den lilla tätorten. Det slår undan fötterna för dem när det gäller att få inkomster från receptfria läkemedel. Dem kan man ju nu passa på att köpa när man är på bensinstationen eller i den lilla livsmedelsbutiken i den mån de finns kvar. Hur man än gör blir det ett moment 22. Det är detta som oroar mig när ministern i sitt svar på min fråga inte på något sätt återkommer till vad som ska hända . 67 FINN (M): Jag förvånas lite när jag hör både skriftliga och muntliga framställan där hon i princip hittar ingångar till att allt har blivit sämre efter det att omregleringen av apoteksmarknaden inleddes . Detta anför hon med svepande argumentation i en interpellation och säger att vi kan konstatera att effekterna av avreglering inte har blivit dem man önskade. Interpellantens påståenden är enligt mitt sätt att se det helt felaktiga. Jag tycker därför att det är elegant med de många siffror som socialministern objektivt visar på och som säger att i allt väsentligt har omregleringen fungerat på ett bra sätt. Låt mig därför med ytterligare några siffror påvisa hur fel har i sitt allmänna tyckande på området. Före reformen var apotekstätheten i över 10 000 invånare per apotek att jämföra med Europagenomsnittet på ca 4 000 invånare per apotek. hade då näst sämst apotekstäthet i hela . Och viktigt nog är att notera, herr talman, att apotekstätheten hade fortsatt att sjunka som monopolet bestod. Bilden har dramatiskt förbättrats . Nya apotek öppnas där det har funnits apotek, exempelvis i sann glesbygd som både och men också i tidigare ringaktade områden för apoteksetablering som i och i . Lägst apotekstäthet har med under 9 000 invånare per apotek dock att jämföra med nästan 11 000 invånare per apotek . Högst apotekstäthet har med 5 262 invånare per apotek , vilket även detta är en förbättring jämfört med . Lika viktigt, herr talman, efter det nu brutna monopolets förlamande effekt på en ökning av apotekstätheten är det tidigare monopolets orimligt restriktiva öppettider på dåvarande apotek. är öppettiden i genomsnitt per apotek , vilket är en förbättring eller längre öppethållandetider i snitt sedan omregleringen. Mot bakgrund av ministerns egna och mina kompletterande objektiva siffror är det otroligt att försöker påskina att en av svensk socialisms sista bastioner ett monopoliserat apoteksväsen likt det som bara finns kvar i totalitära stater som och skulle vara värt att fortsatt krama. Vi i Alliansen ser, till skillnad från er som vill ha denna isolationism och marknadspassivisering, med glädje på att vi nu har 26 apoteksaktörer i . Vi har äntligen en stor mångfald bland apoteksaktörerna med alltifrån stora kedjor till mindre kedjor, enskilda entreprenörer, småföretagargrupperingar, privata ägare och statliga ägare. Detta ger nu jämfört med tidigare en helt annan möjlighet för personalen inom apoteksverksamheten att välja arbetsgivare eller att själva bli företagare. Det är över 10 000 människor som arbetar i denna viktiga öppenvårdsverksamhet med apotek, varav en majoritet är kvinnor. Dessa har på så sätt fått en välgörande valfrihet när det gäller att välja för och med vem man vill utföra sitt viktiga yrkesvärv. Konkurrerande verksamheter har också fördelen att de utvecklar olika affärsidéer som ytterst sedan kan väljas av kunderna efter eget önskat behov av service. Detta var i princip omöjligt inom den strikt monopoliserade apoteksverksamheten tidigare. Min fråga till är därför: Vill du ändå gå tillbaka till det gamla till varje pris? Och hur ska detta i så fall gå till? 68 Socialminister (KD): Jag tackar och för inläggen. Detta är en fråga som vi har diskuterat åtskilliga gånger här i kammaren. Det är förstås inte en tillfällighet, utan detta är frågor som är betydelsefulla. Vi har ett ansvar för att säkra tillgången till läkemedel på enkla villkor för alla människor runt om i vårt land. När det handlar om hur nära man har till apotek nämnde jag att har till det närmaste . når sitt apotek . Det är 127 000 personer som har till sitt närmaste apotek, och det är en minskning med över 8 000 personer . Vi har sett fantastiska förbättringar. Precis som Finn strök under gör redan det faktum att det har kommit in konkurrens att patienter och kunder kan ställa lite högre krav. Det har lett till förbättrade öppettider. När människor hade lunchrast tidigare låste personalen inifrån. kan man passa på att använda sin värdefulla tid som kund och gå in och handla sina läkemedel på lunchen i stället för att ägna tid åt det efteråt, när man har arbetat färdigt och när köerna blir långa. Detta är förstås fantastiskt viktigt. Man kan naturligtvis vara orolig för allting. Det finns väldigt många saker som är orolig för. Hon känner sig inte lugn. Hon är orolig för att det kan försvinna apotek. Det är oroande att ministern inte nu svarar på vad som händer och så vidare. Tillvaron blir ganska jobbig om man ska vara orolig för precis allting. Regeringen har meddelat och har god kännedom om detta att när det gäller frågan om apotek som riskerar nedläggning kommer vi att komma tillbaka med ett förslag. kan nu välja att säga att hon är orolig därför att hon inte får några besked. Lugn vi kommer med besked! Men jag tänker inte berätta någonting förrän vi är färdiga med beredningen av hur vi tänker oss att detta ska lösas på bästa möjliga sätt. Vi är angelägna om att säkerställa att människor över hela landet har tillgång till läkemedel. Reformen har betytt jättemycket. Finn beskrev det faktum att många som jobbar i sektorn får en möjlighet att byta till andra arbetsgivare och därmed en möjlighet att lämna sammanhang där de kanske inte trivs. De får pröva någonting annat. Eftersom detta är en bransch som växer vet vi att vi kommer att få bekymmer med att få kompetent personal. Här kommer att erbjudas en fantastisk arbetsmarknad för många av de kvinnor som har varit inlåsta i ett monopolföretag. kan de få nya jobb. Det gäller också många unga personer som kan gå igenom den utbildning som är mycket kvalificerad och som säkerställer den höga kvalitet som vi ska ha när det gäller rådgivningen på apotek. Detta är inte vilken verksamhet som helst, utan vi är beroende av kunniga människor som kan ge goda råd till personer som behöver sådana. Den omreglering av apoteksmarknaden som har skett visar på punkt efter punkt mycket goda resultat. Man kan som sagt alltid välja att se på det där man inte har svar. Men vi kan glädja oss åt att alla de svar som vi har fått har bekräftat att vi har fått en bättre tingens ordning . 69 (S): Ministern är lite nonchalant när han säger: oroar sig för allt. Det gör jag inte, men jag är orolig för framtiden. Det här handlar om hur det kommer att bli med tillgången till läkemedel i glesbygd . Det är detta frågan handlar om och inget annat. Det handlar inte om någon ideologi utifrån monopol eller icke-monopol i min interpellation. Det är fräckt att gå upp i debatten och göra sådana påståenden. Det man kan konstatera är att varken ministern eller Finn ser verkligheten och vad som eventuellt kan hända . Det finns apotek som går i konkurs, och frågan är vad som händer under det närmaste året. Jag försökte beskriva hur det är på det lilla . Man kan inte ha ett stort utbud, för det klarar man inte. Kunderna har fått recept på läkemedel som kanske inte finns på det lilla . De kan inte heller få reda på var och på vilket apotek det finns att hämta utan får åka runt. Är det då mellan varje apotek blir det såklart problem. Det är det här det handlar om, inte att skryta om att tillgängligheten har ökat och att det finns flera apotek på samma gata i vissa städer och i en del större tätorter. Det handlar om de människor som bor i glesbygd som har allra svårast med tillgängligheten till apoteken. Det är detta ministern ska svara på och ge besked om. Ministern säger att han ska återkomma med besked när allt är klart. När är allt klart? Kan vi kanske få ett datum för det? Det handlar om att vara förberedd och inte vänta på att det ska hända. Det här är en bransch som växer. Det är spännande, inte minst för den personal som arbetar inom sfär. Jag har ingen annan uppfattning än att det är jättespännande för dem. Jag har dock lagt märke till en sak. Annonsering och annan reklam uppmanar: Kom till oss! har vi hudvecka. Här är våra produkter. Här finns smink och annat. Det är detta man på många ställen först möts av när man kommer in på . Det är denna del som växer mest. Dock är det tillgängligheten till läkemedel som väcker oro. Hur blir det ? När får vi besked? Ministern säger i sitt svar att det kommer ett besked när vi har allt på plats. Kan vi kanske få ett datum när det är tänkt att ministern ska komma till kammaren och informera oss så att vi vet vad som gäller för framtiden? 70 FINN (M): Det är en bransch som växer, hör vi. Som jag konstaterade i mitt förra inlägg krympte branschen så länge den var monopoliserad och kramades hett av den dåvarande socialdemokratiska regeringen. Det är först nu när det är en annan marknad som man ser en expansion, och de siffror som jag och socialministern har levererat talar emot det som interpellation handlar om. I interpellationen står att läsa: kan vi konstatera att effekterna av apotekens avreglering inte fått de effekter man önskade. Därför blir vi något förvånade över att det saknas några sakuppgifter i den upplysning som lämnas i interpellationen och muntligen. Jag är orolig för vilket alternativ och aviserar. Är det en återgång till det gamla? Är det lösningen? I sådant fall ska vi komma ihåg att historiken för svensk apoteksmarknad är att den från början var en fri marknad som sedan monopoliserades av socialister under förevändning att det var av beredskapsskäl. Det är ett skäl som knappast gäller . hänvisar i interpellationen till en rapport från . Där står bland annat att läsa att genom att har vidtagit reformen på alla tänkbara goda sätt har en total köpeskilling per landat på ca , vilket givit staten en realisationsvinst på som man kan använda för att betala av på statsskulden eller genomföra angelägna reformer som de försålda apoteken börjar leverera skatteintäkter till staten. Var ska finna dessa miljarder att återköpa apoteken till staten för om det är den tanke hon när som lösning? Eller ska hon kanske rent av expropriera dem från de nuvarande ägarna på ett godtyckligt sätt? Detta är frågor som berör mig och som jag är orolig för, för den dåvarande talespersonen varslade om en återställning av reformen redan när den iscensattes förra mandatperioden. 71 Socialminister (KD): Jag spinner vidare på det sista temat som Finn tog upp. Vad är Socialdemokraternas position, ?