prot · GZ09129 · 2012-06-13 00:00:00 — Jämställdhetsplaner utgör ett viktigt instrument i det aktiva jämställdhetsarbete som ska bedrivas på arbetsplatserna. , , har i uppgift att inom sitt verksamhetsområde förebygga diskriminering. Med hjälp av information, utbildning och samarbete mellan myndigheter och företag kan detta ske mer effektivt. DO ska genom tillsyn och vidtagande av åtgärder verka för att förebygga diskriminering i samhället. För att arbetet mot diskriminering ska få effekt behövs mer kunskap och bättre riskanalyser. roll är att bidra till att skapa ett samhälle där individens möjligheter inte hindras eller begränsas på någon av de diskrimineringsgrunder som lagen omfattar. Andelen äldre har ökat kraftigt i . Därför är det angeläget att skapa ett samhälle som också är anpassat för en äldre befolkning. En viktig del i detta arbete är att motarbeta åldersdiskriminering. Mot bakgrund av de punkter som jag har tagit upp vill jag säga att regeringen bereder frågan om tillgänglighet. Det är viktigt att ge regeringen en chans att komma med slutsatser efter utredningen. Jag yrkar bifall till förslaget i utskottets betänkande under punkterna 16 och punkterna 816. 226 (S) replik: Löften kan ges, men löften ska också hållas. Inför valet ställde handikappgrupperna en fråga till partierna. Frågan var: Vad kommer ditt parti att göra för oss ? Jag tror att vet vad svarade, men för säkerhets skull vill jag läsa upp det. Det är inte säkert att alla här i kammaren vet vad ni svarade. Ni svarade: Det är en prioriterad fråga för oss. har det gällt just tillgänglighet. Vi vill att bristande tillgänglighet ska betraktas som diskriminering. Det skulle innebära en möjlighet för den som drabbas av problemen att få ersättning som det sätter press på de ansvariga att åtgärda de hinder som finns. från är ansvarig minister för diskrimineringsfrågorna. Hon har skickat ut ett sådant lagförslag på remiss. När vi fått in synpunkterna från alla remissinstanser vill vi gå vidare och stifta en lag. Så skriver ni inför valrörelsen . Remissinstanserna har svarat, och det är . Men ni har ändå inte tagit fram något lagförslag. har också själv skrivit att han skulle jobba aktivt för en ny diskrimeringslag som skulle träda i kraft . Men ändå reserverar du dig mot att göra det möjligt. Varför håller ni inte ert löfte? 227 (FP) replik: Tack för frågan, ! Jag ska informera dig om att jag hade kontakt med HSO i när jag var landstingsråd. Jag tycker att de här frågorna är jätteviktiga. Tillgänglighetsfrågor är oerhört viktiga. I mitt anförande har jag också sagt att det inte är någon tvekan om vad vill och står för. Bristande tillgänglighet ska betraktas som diskriminering. Det är diskriminering. Jag har varit med i tillgänglighetsmarschen i . Tyvärr var jag den enda politikern. Jag blev väldigt besviken på dina kolleger och på andra kolleger. Inte en enda kommunpolitiker eller landstingspolitiker var där. Vi är 13 riksdagsmän från Uppsalabänken, men inte någon av dem var med. Vi är självklart för tillgänglighet. Jag har arbetat med tillgänglighetsfrågor och handikappfrågor i som landstingspolitiker och landstingsråd med ansvar för hälso- och sjukvård. Jag tycker att de här frågorna är viktiga. Men när man har olika informationskällor är det också viktigt att kolla vad det innebär. Jag tror inte att det kommer att kosta mer. Jag tror att det kommer att vara en vinst för samhället och inte kostnader. Vi får se var vi hamnar efter själva utredningen. Det är egentligen det har sagt. Folkpartilinjen är klar. Vi är för att bristande tillgänglighet ska betraktas som diskrimineringsgrund, men vill vi avvakta och se vad regeringsunderlaget ger för besked. 228 (S) replik: Det är som man säger: Att tala är en sak, men att verkställa och göra är något helt annat. företrädare står nu här och säger att man, precis som vi Socialdemokrater tycker, borde ha en lagstiftning som förändrar möjligheten för den som har funktionsnedsättning. Ändå kommer ni, , att rösta emot det. Hur går det ihop? Ni lovade detta inför valet , med dåvarande ansvarig minister . säger nuvarande ansvarig minister att han också tycker att detta ska in i diskrimineringslagstiftningen. Han är högst ansvarig, och ändå sker ingenting. Remissyttranden och så vidare gjordes . De lagar och förordningar som har funnits skapades . Det är , och det har inte hänt så väldigt mycket. Hur länge ska vi vänta? Det kommer inte att bli billigare. Är det till tycker att vi ska vänta? har ni faktiskt chansen att rösta med oss. Då går det säkert snabbare. Frågan är nämligen utredd. Vi har fortfarande så otroligt mycket hinder kvar, trots lagstiftningar . De som har en funktionsnedsättning har all rätt att nu få vara en del i samhället på samma villkor som du och jag. 229 (FP) replik: Tack för detta, . Kom ihåg två saker! har varit tydligt i denna fråga. Jag tycker därför inte att du ska beskylla oss för att ha varit otydliga på denna punkt. Vi vet också utifrån vad som har hänt i och utifrån att LO till exempel har kommit med en utredning om vinsterna att det inte är kostnaderna som är det avgörande. Vi måste ha en kalkyl över ungefär vad det kostar. Jag tycker faktiskt inte att Socialdemokraterna, som inte har budgeterat för denna utgift som är direkt budgetpåverkande, tar ansvar för detta. ser vi till att det blir en utredning. kommer vi som har ansvaret vår folkpartistiska minister har ansvar för detta område att göra allt för att så fort som möjligt kunna skapa olika möjligheter för att sätta i gång detta arbete. Jag och med mig tycker att bristande tillgänglighet är diskriminering. Låt oss nu vänta och avvakta den utredning som är på gång! Vi kommer tillsammans att se till att det blir bra för handikapprörelsen när den kommer. 230 (MP) replik: Det kan inte vara lätt att tycka något och uttrycka något annat. Alliansföreträdarna säger: Bristande tillgänglighet är diskriminering ja, men inte just . Det blir lite dubbla budskap som jag som riksdagsledamot och säkert också handikapprörelsen har svårt att förstå. Ni säger: Ja, vi är för att det inte ska finnas diskriminering, men inte utan en annan dag. Så har det varit år . vill ändå säga: Ja, vi tycker att diskrimineringsklassning är toppen men vi vill ha ännu en utredning ovanpå alla de utredningar som är gjorda. Ja, det ska bli en lag mot diskriminering, men någon annan gång, en annan dag. Det kanske är billigare . Är detta det budskap ni vill ge till handikapprörelsen? Ni säger: Ja, vi tycker att det är viktigt, men vi tycker inte att det är viktigt , utan någon annan gång är det viktigt. 231 (FP) replik: Jag tycker inte att du ska lägga ord som vi ska säga till handikapprörelsen i min mun, . Jag har varit tydlig med budskapet om var står och var alliansregeringen står i denna fråga. Vi tycker att man har ett ekonomiskt ansvar att budgetera för detta, och därför avvaktar vi den beredning som är på gång. När beredningen är klar kommer beskedet om vad vi gör. Vi ska också komma ihåg, , att det inte blir billigare att vänta ytterligare några månader eller kanske på sin höjd . Vi har när det gäller sjukvård lärt oss att det blir dyrare när vi inte behandlar patienterna , både för landstingen och för patienterna i form av lidande. I denna fråga, när det gäller tillgänglighet, är hur tydligt som helst i sitt budskap: Otillgänglighet är som vi ser det diskriminering. Vi tycker att det ska öppnas möjligheter för människor med funktionsnedsättning att arbeta och delta i samhällsutvecklingen. Därför är tillgänglighet oerhört viktigt. Låt oss avvakta den utredning som kommer! Det är inga nya utredningar. Jag bara nämner några saker för att man ska veta att det inte är så lätt egentligen. Vi har SKL som kommer med en siffra, vi har Statskontoret och vi har LO. Vi ser att det blir marginella kostnader. Vi från sida tror att det blir marginella kostnader, men låt oss se! Vi kanske har fel, och vi kanske har rätt. Jag tror att det är viktigt att vi avvaktar den utredning som pågår i . Låt oss se resultatet innan vi fäller våra domar! 232 (MP) replik: Utredningen om ett starkare skydd mot diskriminering behöver man inte bry sig om och inte heller Bortom fagert tal . Det är utredningar som är gjorda, men ni vill ändå det är uttryck man säkert älskar i handikapprörelsen avvakta ytterligare. Det ska vara ytterligare utredning. Det är det jag inte får ihop. Det är här det trots allt blir otydligt. När man har så många kort på bordet och när man är så välvilligt inställd till att göra detta till en lag förstår jag inte att man ändå backar när det kommer till skarpt läge. Man säger: Nja, det är väl bra, men inte . Jag håller med om att det blir dyrare . Som jag förstår det är det pengarna som är nageln i ögat på Alliansen. Jag håller med om att det antagligen inte blir billigare utan snarare tvärtom. Ändå är man beredd att vänta. Då kan jag inte låta bli det är här det blir lite otydligt för mig att undra: Är det så att man egentligen inte vill alls? 233 (FP) replik: Jag är väldigt förvånad över att du tar upp detta, . Om det är så viktigt för , varför har ni inte budgeterat för det? Då hade ni kunnat gå ut starkt och säga: Vi har i vårt budgetförslag en summa pengar som är avsatt för detta. Jag tycker egentligen inte att man ska gå på handikapprörelsen på det sättet. De har lidit tillräckligt mycket. Det är inte fråga om att detta skulle ha varit på plats ; det borde ha varit på plats . Även under den socialdemokratiska regeringen borde detta ha varit i gång. Det är inte sådant det är fråga om, utan det är att det faktiskt ligger i sakens natur att ta ett ekonomiskt ansvar för detta eftersom det är budgetpåverkande. Jag och tror utifrån våra erfarenheter att det inte blir särskilt stora kostnader. Vi tror snarare på vinst . Det är det man ska komma ihåg, inte vad det kostar . Långsiktigt kommer dessa kostnader i stället att ge vinst tillbaka, när det gäller såväl kommuner och landsting som alla andra aktörer, privata som offentliga. Låt oss i stället jobba tillsammans för att de som har funktionsnedsättning ska bli likvärdiga de övriga! De har lidit tillräckligt mycket, och jag tycker att det har gått . När jag var på tillgänglighetsmarschen ropade man att tillgänglighet är en rättighet, att det är fråga om rättvisa och jämställdhet. Jag sade att det borde vara en självklarhet för oss alla. 234 (C): Dagens debatt utgår från betänkandet AU11, Diskriminering som har samband med kön i fråga om försäkringstjänster m.m. I betänkandet behandlar utskottet en proposition om ett förbud mot att ha olika försäkringspremier och ersättningar för kvinnor och män om skillnaderna grundas på beräkningar där kön använts som en faktor. Det är en viktig fråga. Men utöver propositionen finns också många motioner som berör diskriminering i olika former. Ett antal motioner har blivit ett tillkännagivande om bristande tillgänglighet för personer med funktionshinder, vilket stöds av S, MP, SD och V. Den första delen i propositionen handlar om försäkringar. har det funnits möjlighet att i försäkringar och ersättningar göra skillnader som grundat sig på kön. Det har varit ett undantag från könsdiskriminering som vi länge velat få bort. finns den ändringen på EU-nivå, så vi har möjligheten att göra den ändringen även i svensk lagstiftning. Det vi gör nu är att dels ta bort undantaget, dels göra det möjligt att införa förbudet. Jag tror att det är en viktig del, även om den stora delen när det gäller könsdiskriminering redan är införd i lagen tidigare. Det är ytterligare en bit som faller på plats i ett steg mot de jämställdhetspolitiska målen. Jag välkomnar förändringen. dom innebär att det under alla förhållanden är oförenligt med principen om likabehandling av kvinnor och män att ha olika försäkringspremier och ersättningar om skillnaden är ett resultat av att man använder kön som en försäkringsteknisk faktor. Däremot finns det skillnader som kan påverka det hela. Men kön får inte vara den enda faktorn. Det handlar om att det finns ett berättigat syfte och att de medel som används är lämpliga och nödvändiga för att uppnå syftet. I betänkandet visar vi två olika exempel som kan göra skillnad. Det skiljer inte mellan bilförsäkringar vad gäller kön men däremot om det är olika storlek på bilmotorn. När det gäller fysiken kan vi konstatera att det finns olika sjukdomar som drabbar kvinnor och män på olika sätt och att sjukdomshistorien därför skiljer sig åt. Det kan vara orsak till att använda de skillnaderna. Förändringen välkomnas, och den har varit på gång ett bra tag. Vi hade väntat på att få möjlighet att ändra på detta. I betänkandet tar vi också upp frågan om diskriminering på grund av ålder. Där har vi infört olika delar. På förslag av alliansregeringen införde vi ett förbud mot åldersdiskriminering inom arbetslivs- och utbildningsområdet . Det vi har tittat över är ett bredare förbud. Därför har vi 2012 gått ut med en lagrådsremiss där vi föreslår att förbud mot åldersdiskriminering införs på de områden i samhället där det saknas sådant skydd i diskrimineringslagen. Vi har alltså fördjupat det arbetet ytterligare. Hbt-personer homosexuella, bisexuella och transpersoner kan utsättas för diskriminering. Vi har infört sexuell läggning som diskrimineringsgrund, vilket är oerhört viktigt. Men vi har också ett arbete som pågår med att främja lika rättigheter och möjligheter oavsett sexuell läggning, könsidentitet och könsuttryck. Vi har sett att det måste intensifieras. Utskottet välkomnar att frågan om hur hbt-personers rättigheter och möjligheter bäst främjas nu bereds av . arrangerade man en utfrågning för att få möjlighet att diskutera problem som uppmärksammats. Det bedrivs ett arbete hos DO. Vi har också Forum för levande historia som har ett uppdrag. Även jobbar med dessa frågor. Det som döljer sig under med mera i dagens betänkande är den stora fråga som vi debatterar här : tillgänglighet som diskrimineringsgrund. Vi har en enighet mellan de flesta partier. Vi anser att detta är en diskrimineringsgrund och att det ska införas i lagstiftning. Det vi inte är riktigt överens om mellan de olika partierna är vilket underlag som krävs för att fatta besluten. I de utredningar som gjorts har vi sett att det skiljer väldigt stort mellan vad man kommer fram till i kostnadsbild. Även om budget- och kostnadsfrågor kan kännas små och futtiga när man pratar om rättighetsfrågor är det ändå ett ansvar som riksdag och regering har. Det är viktigt att ha det underlaget på plats. För del har vi stämmobeslut på att detta ska införas som diskrimineringsgrund. Vi har arbetat med att flytta fram positionerna i dessa frågor. Det vi gör är att komplettera det utredningsmaterial som redan finns men där det är väldigt stor skillnad mellan de resultat som kommit fram. I den ena utredningen landar man i att det inte är någon kostnad över huvud taget, och i den andra sägs det vara väldigt stora kostnader. Jag tror därför att det är viktigt att vi ser till att få en mer samlad bild som ger ett underlag som vi kan gå till beslut på. Det kommer att ta lite tid. Det brukar utredningar göra. Det vi som sitter i de fyra allianspartierna kan ta på oss är att se till att det inte tar så som det ibland har förmåga att göra. Det ansvaret ligger på var och en som sitter på de här frågorna i respektive parti. Jag kan bara hoppas att det inte tar . Som både oppositionen och mina allianskolleger säger är det i sak en viktig fråga. Men vi är inte beredda att gå på ett tillkännagivande här och . Jag yrkar bifall till förslaget i betänkandet AU11 under punkterna 16 och 816. 235 (S) replik: Här kommer ytterligare en ledamot från arbetsmarknadsutskottet och säger att man egentligen tycker precis som vi socialdemokrater men ändå tillstyrker reservationen mot beslutet. Jag tror att väldigt många som är aktiva i den här frågan, speciellt handikapporganisationerna, undrar hur länge ni ska utreda frågan. Vi socialdemokrater tycker att den är färdigutredd. Som vi sagt tidigare tittar och räknar man bara på kostnaderna, men man måste också titta på vinsterna. När människor får möjlighet att komma till skolan eller jobbet eller har möjlighet att vara ute och vara aktiva i samhället är det en otrolig samhällsvinst för oss alla. Många av de hinder som finns i samhället är det bra för oss alla om vi blir av med, oavsett om det rör sig om en handikapptoalett, en trottoarkant, en hiss eller vad det nu är. Det är inte bara bra för dem som har en funktionsnedsättning. Om vi får bli gamla, du och jag, kommer vi antagligen båda två att få någon typ av funktionsnedsättning, om vi inte redan har det . Funktionsnedsättningen finns i den miljö man befinner sig i. En gång när jag var på ett årsmöte på kände jag verkligen att jag hade en stor funktionsnedsättning. Jag fattade inte alls vad som pågick på det årsmötet fast jag är van vid att vara på årsmöten. Där hade jag en funktionsnedsättning. Det handlar om den miljö vi befinner oss i, och den vill vi förbättra. 236 (C) replik: Jag instämmer till fullo med . Det är miljön och omgivningen som är funktionshinder, inte personen i fråga eller handikappet i sig. Det var ju vårt parti som tillsammans med som , efter en fruktansvärd kris, var med och plockade fram en budgetlag och såg till att det måste finnas balans i statens finanser. Det är en förutsättning för dem som är i störst behov av samhälleligt stöd att det finns balans. Jag vet att vi fortfarande har precis samma uppfattning om det. Därför tror jag att det snarare blir kontraproduktivt att försöka göra det till en skiljelinje. Vi har samma uppfattning om att det ska införas. Men för att kunna göra det måste vi ha ett fullständigt underlag som det går att göra beräkningar på, som det går att budgetera och se till att det kommer in. finns inte det. Det är en oerhört stor skillnad på de uppgifter som finns i de utredningar som i så fall skulle ligga till grund för ett lagförslag här och . Låt oss ta fram ett underlag som det går att bygga en lagstiftning på. Det är mitt svar. Jag är inte emot att det ska införas som diskrimineringsgrund. 237 (S) replik: Jag fick inget svar från om hur länge till det ska utredas och hur länge till människor som har en funktionsnedsättning ska vänta på att få sina mänskliga och demokratiska rättigheter tillgodosedda för att kunna vara i samhället fullt ut som alla andra. Det skulle jag jättegärna vilja ha svar på. Inför valet svarade också partiledare ja på den här frågan. Ni har sagt ja, och ni har sagt att det ska in i diskrimineringslagstiftningen. Ni har också sagt att ni ska jobba för att den ska träda i kraft . är det 2012. Utredningen var färdig , och 130 remissinstanser var väldigt positiva. Ni sitter i och kan påverka att lagförslaget läggs fram. Ni har en oerhörd makt att påverka hur det ska se ut. Vi socialdemokrater tycker att människor ska få denna rätt nu och inte behöva vänta . Vi genomförde de förra förändringarna , men de efterlevs fortfarande inte . Då måste man ändå våga sätta ned foten och göra något . Man kan inte vänta . Det är dags att alla människor får använda sig av hela samhället. Jag frågar igen: Hur länge ska man vänta? 238 (C) replik: Jag kan inte svara på frågan hur länge man ska vänta, men jag kan från min sida ge löftet att jag kommer att ligga på för att det ska gå så fort som möjligt. Jag kan också bara konstatera att under min första mandatperiod var det jag som stod i talarstol och hennes företrädare som stod i denna och hade en budgetlag och ett utredningsansvar att ta hänsyn till. Det vi kan konstatera är att det finns lagar som kräver en tillgänglighet i nybyggnationer och i kollektivtrafik, och ändå efterlevs det inte. Jag tror att det någonstans gäller att se till att första steget är att göra otillgängligheten till en diskrimineringsgrund, att få det på plats. Innan det sedan får full effekt ute i samhället kommer det att ta ytterligare år. Därför håller jag med om att det är viktigt att det går undan. Men jag vill inte tumma på att vi ska ha ett bra underlag att grunda detta beslut på. 239 (SD): Först vill jag säga att jag håller med om att förslaget om förbud mot diskriminering på grund av bristande tillgänglighet för personer med funktionsnedsättningar är viktigt. Jag vill tacka henne för ett bra och viktigt anförande. Jag kommer däremot att i huvuddelen av mitt anförande tala om de två sverigedemokratiska reservationerna i betänkandet. Jag vill börja med att yrka bifall till våra två reservationer. Jag vill också förvarna om att jag i detta anförande kommer att läsa upp citat som kan anses stötande, innehåller olämpliga ordval för kammaren och skulle kunna anses bryta mot svensk lag. Jag står inte bakom något av dessa citat, men jag anser att jag behöver använda dem för att påvisa vad vi anför i en av våra motioner. Svenskfientlighet är en företeelse som många politiker påstår inte förekommer och om det förekommer är så obetydligt eller oviktigt att det inte behöver uppmärksammas och inte lagstiftas. Svenskfientlighet är ett ord som när vi sverigedemokrater använder det i talarstolen emellanåt möts med fnissningar från bänkrader. Jag kan konstatera i och med detta betänkande att en utskottsmajoritet anser att lagstiftningen är etniskt neutral. Utskottet hänvisar till FN:s deklaration om mänskliga rättigheter, svensk grundlag och svensk diskrimineringslagstiftning och menar att alla har samma skydd mot diskriminering och skydd mot nedsättande beteckning som syftar på personer med utländsk eller svensk bakgrund. Jag menar att detta inte stämmer. Staten har lagt ned stora resurser på att motverka, forska och sprida medvetenhet kring de negativa attityder, den diskriminering och det våld som infödda svenskar utsätter invandrare för. Mycket av det arbetet har varit bra och nödvändigt. Tyvärr har dock nästan ingen uppmärksamhet riktats mot den diskriminering, de negativa attityder och det våld som infödda svenskar utsätts för på grund av sin härkomst. Svenskfientligheten kan ta sig uttryck på många olika sätt. Ett exempel är att svenskar blir offer för diskriminerande lagstiftning. Justitiekanslern skrev följande i ett utlåtande : Syftet vid tillkomsten av straffstadgandet om hets mot folkgrupp var att tillförsäkra minoritetsgrupper av skilda sammansättningar och bekännare av olika trosuppfattningar ett rättsskydd. Det fallet att någon uttrycker kritik mot svenskar torde inte ha varit avsett att träffas av straffstadgandet. Redan på grund av vad som har sagts kan innehållet i insändaren inte anses utgöra hets mot folkgrupp. Infödda svenskar omfattas alltså inte av det skydd som lagen om hets mot folkgrupp är tänkt att utgöra. Tyvärr är detta inte det enda exemplet på lagstiftning och/ eller regelverk som medger negativ särbehandling av infödda svenskar. I skrev författarinnan följande : Jag hatar allt genuint typiskt svenskt. De flesta svenskar är fula. Tunt blont hår som är för tunt att sätta upp i en tofs, blekfet blåvit hud med röda utslag som blir pionröd i solen, asugly helt enkelt. Jag tänker inte genom att byta ut orden svenskar, blont och blåvit från talarstol bryta mot lagen om hets mot folkgrupp. Kanske klarade sig också från detta rasistiska uttalande för att det var riktat mot henne själv. Självförakt och förnekelse av vår egen svenska etniska och kulturella särart är ju en gren som vi svenskar är världsmästare i. På nationaldag, , publicerades en debattartikel i som jag menar är rasistisk. Då menar jag rasistisk i ordets ursprungliga betydelse. , enligt egen uppgift boende i skriver: Den moderna invandringen, i alla dess former, är ju det mest spännande som någonsin har hänt den svenska kulturen. Jag tänker på invandringen som en liten skönhetsoperation. Näsan görs lite större och får en krökning, som en regnbåge. Ögonbrynen görs bredare och buskiga. Läpparna fylls, pigmenthalten höjs en aning. Ögonen växer till stora, mörka mandlar. I mina ögon blir vackrare och vackrare av migrationen.