prot · GZ0973 · 2012-02-21 00:00:00 — Man har också använt sig av Kriminellas revansch i samhället, , för att utbilda butiksägare i hur man förhindrar rån och brott i butik. Allt som innebär en risk bör åtgärdas. Entréer, varumottagningar, möjligheten att hålla sig gömd, ensamarbete, tillgången till larm och stängning av butiker är saker som påverkar brottsligheten i en butik. Det är klart att jag inte är nöjd förrän vi har en nolltolerans. Jag tror att den rätta vägen att gå är att samarbeta och försöka hitta lösningar och att använder de redskap som finns med förelägganden, förbud och föreskrifter. Jag tror att det är den rätta vägen i stället för att stifta lag här i om de viktiga arbetsmiljöproblem som vi vill tackla. Överläggningen var härmed avslutad. 11 § Svar på interpellation 2011/12:202 om näringslivets förutsättningar i 11 Näringsminister (C): har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att förutsättningarna för en god ekonomisk utveckling ska vara fortsatt goda i norra . Till att börja med kan jag konstatera att regeringen genomfört ett stort antal insatser som lett till ett generellt förbättrat företagsklimat. Regeringen bedriver också fortsatt en aktiv politik för att stärka förutsättningarna för tillväxt i alla delar av landet. Det handlar både om att stärka den lokala och regionala konkurrenskraften och om att skapa bättre förutsättningar för företagande, innovationer och investeringar. Den bästa kunskapen om vad som behövs för att utveckla finns i regionen. Därför ligger också huvudansvaret för de regionala tillväxtresurserna där, och regeringen tillför resurser till regionen för att utveckla insatser inom till exempel näringslivsutveckling och kompetensförsörjning. Det nationella landsbygdsprogrammet har också en regionalt utformad strategi för genomförandet som i ansvarar för. Regeringen gav även aktörer med regionalt tillväxtansvar i uppdrag att etablera kompetensplattformar för att säkerställa en bättre matchning av utbud av och efterfrågan på arbetskraft på regional nivå. Regeringen har genom bildandet av , med ett kapital på , förstärkt förutsättningarna för tillväxt och utveckling av traditionella såväl som nya innovativa näringar i regionen. Som nämns i interpellationen är en fungerande infrastruktur en viktig förutsättning för god ekonomisk tillväxt. Regeringen satsar därför på regional transportinfrastruktur i . Dessutom har fått i uppdrag av regeringen att i samarbete med regioner och näringslivsintressenter pröva förutsättningarna för medfinansiering av en järnvägsförbindelse mellan och . har också fått ett underlag från där de redogör för resultatet av förhandlingarna. Regeringen avser att återkomma med ett nytt infrastrukturbeslut. underlag kommer att ingå som en del i beredning inför ett sådant beslut. Gruv- och mineralindustrin är viktiga näringar för såväl som . Inte minst den ökande globala efterfrågan på mineralråvaror bedöms vara en långsiktig trend som kommer att innebära många möjligheter . Detta är ett område där regeringen arbetar för att främja en ansvarsfull och långsiktigt hållbar utvinning och produktion. Regeringen avser bland annat att ta fram en väl sammanhållen och hos intressenterna förankrad mineralstrategi med tydliga och uppföljbara mål. Regeringen avsätter också för en satsning på kvalificerad mineralinformation. Regeringen ser en stor potential i skogen och alla dess värden. Därför genomförs också en särskild satsning på Skogsriket som omfattar 20122015. Dessutom tillkommer medel för skogliga insatser som finns inom landsbygdsprogrammet. Därmed hoppas jag att det framgått att regeringen bedriver en aktiv politik för att skapa förutsättningar för innovationer, investeringar och en god ekonomisk utveckling, i såväl som i alla övriga delar av landet. 12 (S): Tack för svaret, statsrådet! Jag skulle vilja påstå att vi aldrig har haft en regering som, som den nuvarande borgerliga regeringen, inte ser norra delen av . Jag har ofta funderat på varför. Kanske beror det på att inte ett enda statsråd kommer från eller har sin förankring i norra delen av landet. Det är också unikt. Jag tror inte att det har skett tidigare. Kanske beror det på att den ansvariga ministern och hennes parti hellre rör sig runt Stureplan än besöker de många industrier runt om i vårt land som inbringar oss stora exportinkomster. När man tittar på den utveckling som sker i världen ser man att det inte minst i kommer att finnas ett stort behov av råvaror för att kunna bygga upp den kinesiska ekonomi och ekonomierna runt om. Det gäller inte minst den indiska, som har börjat få upp farten när det gäller tillväxt. I det perspektivet finns det stora möjligheter för och stora möjligheter för norra delen av där vi sitter på enorma resurser som skulle kunna inbringa både exportinkomster, tillväxt och arbete för vårt land. Men för att det ska vara möjligt krävs det ett antal saker. Det krävs ett antal förutsättningar, till exempel transportmöjligheter för dessa industrier och kompetent arbetskraft, vilket börjar bli ett allt större problem och ett allt större bekymmer i och med att avfolkningen av norra delen av landet fortsätter. Inom en inte alltför avlägsen framtid kommer vi att ha stora bekymmer med att hitta kvalificerad arbetskraft också i de stora städerna i norra . Det problemet ser vi i inlandskommunerna i Norr- och , och . Det är ett stort hot med den potential som finns i norra delen av landet. Därför är min fråga, som jag inte tycker har blivit besvarad: Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta? Beskeden om 30 miljoner till en mineralskrift och 20 miljoner till det som heter skogliga investeringar är inte särskilt imponerande. Vi pratar om flera hundra miljarder i exportintäkter för som nation. Därför vill jag veta vad ni tänker göra för att tillsammans med branschen och arbetstagarorganisationerna försäkra oss om att det också finns kompetent arbetskraft för de industrier som vi sätter stort hopp till och för offentlig sektor i form av läkare, lärare med mera så att det också går att leva ett kvalitativt liv i de delarna av vårt land. Vad tänker ni göra för att ta er an den kommande kompetensbristen i norra delen av landet? Något som naturligtvis är minst lika viktigt är infrastrukturen. Statsrådet säger att man har investerat 794 miljoner i infrastruktur i . Det kan naturligtvis låta imponerande, men då ska man veta att det är den del av landet som får minst i den infrastrukturplan på 482 miljarder som regeringen presenterade . I det ljuset är 794 miljoner inte så mycket. Det är sant som statsrådet säger att , kanske därför att hade lovat väljarna i det, har ställt krav på att Norrbotniabanan skulle komma med i den planen. Det gjorde den inte, men däremot kom en till intet förpliktande skrivelse med om att om näringslivet i norra betalar kommer den att bli byggd. Svaret har ju kommit, statsrådet och vi kunde säga redan då att det skulle bli så att det blev inget av med det. Då är min fråga till dig: Kommer du att hålla din företrädares löfte om att Norrbotniabanan ska byggas till gagn för tillväxt, arbete och exportinkomster för vårt land? 13 (S): Det är en viktig och högst aktuell frågeställning som lyfter upp i denna interpellation. Det handlar om att skapa förutsättningar för näringslivsutveckling i de norra delarna av vårt land. Det handlar inte bara om , utan det handlar om många fler län. Det pågår inte bara ett uppsving av näringsförutsättningar där, utan det är en explosiv utveckling i flera bemärkelser. Det smäller givetvis i gruvgångarna, men det är också en skriande efterfrågan på infrastruktur, och det är en explosiv utveckling när det gäller efterfrågan på arbetskraft. är faktiskt det hetaste investeringslänet i landet. Jag kan ge några exempel. Gruvetableringen i handlar om 5 miljarder. Vi har etableringar som ministern känner till inom tjänstesektorn i när det gäller Facebook på 5 miljarder. Det finns mångmiljardsatsningar i inom gruvindustrin. Det finns mångmiljardsatsningar i och inom gruvindustrin där också både och investerar i Aitik. Det handlar om en vindkraftspark i som också är i miljardklassen med mera. Det handlar om exportindustrin, och den genererar massor med företag. Den enda tveksamhet som finns är inom skogsindustrin. Man tvekar att göra investeringar, och det har att göra med det förslag på svaveldirektiv som just nu ligger inom sjöfarten som kan snedvrida konkurrensen så att de inte kan ta de här investeringarna. Vad gör regeringen åt det? Jag åker runt mycket i mitt hemlän och besöker företag. Den ständiga frågan som kommer från företagen är: Hur ska vi få tag i arbetskraft, och hur ska vi få tag i rätt utbildad arbetskraft? Inflödet av nya arbetstillfällen är väldigt högt i . Det är plus medan motsvarande siffra i landet är minus . kunde vi i de regionala tidningarna räkna antalet platsannonser. får vi räkna antalet sidor. Jag tog med NSD från , och den ska jag överlämna till statsrådet efter debatten. Där finns åtta sidor med platsannonser, och dessutom finns det en fantastiskt fin rubrik på förstasidan som lyder Utredare positiv till Norrbotniabanan. har vi många som är arbetslösa. Vi har faktiskt som är utan arbete. Statistiken säger arbetslösa därför att många deltar i åtgärder. Det krävs kraftfulla åtgärder när det gäller utbildning, inte minst inom . Där har utbildningsanordnarna ansökt om 62 000 utbildningsplatser, men regeringen har bara beviljat medel för 8 900 platser. Vi vet att av dem som går de här utbildningarna är i arbete . Det behövs mycket mer action och mycket mindre prat. Regeringen präglas av passivitet. I norr ropar man efter arbetskraft och infrastruktur. Ett fönster står öppet i världen för vår exportindustri. Det behövs mycket mer hands on-politik! 14 (C): Jag skulle vilja ställa en fråga tillbaka till . Vad skulle Socialdemokraterna och vilja göra för ? Jag har inte sett röken av någon information eller läst i tidningen om vad ni egentligen har för tankar kring näringslivets utveckling. Jag kan berätta lite grann om vad har bidragit med. såg till att vi fick Inlandsinnovation, och det innebar 2 miljarder, alltså 2 000 miljoner, till inland i riskkapital. Jag har inte hört en enda socialdemokrat i norra som har applåderat och sagt att det har varit bra. Snarare har man inte gjort något annat än att kritisera . Men det är kanske så att det inte är förrän man har slutat eller möjligen dött som man får applåder. När det gäller Norrbotniabanan var det en centerpartistisk gruppledare, , som förde fram det här i fullmäktige i . Han blev dumförklarad, kan jag säga. Han var tillsammans med ganska ensam om att vilja prioritera en kustnära järnväg. Samma person som då dumförklarade honom är en av de ledande företrädarna i för banan. Tack och lov att man faktiskt kan ändra sig även inom socialdemokratin! Det tackar vi för, för vi behöver många krafter om vi ska få till stånd en Norrbotniabana. Det som jag tycker är lite anmärkningsvärt och skulle vilja ha svar på är det här med kilometerskatten som Socialdemokraterna envisas med att vilja införa. Det är alltså en skatt på långa transporter med lastbil. Som jag har förstått det vill ni alltså beskatta transportnäringen och på det sättet få pengar till Norrbotniabanan. Ni vill alltså egentligen döda transportnäringen i norra , för det är där de långa avstånden finns. Jag tycker inte att det är ett jättebra finansieringsexempel. Ni kanske redan har tagit kål på skogsindustrin innan Norrbotniabanan ens är byggd. Jag tycker faktiskt att ni ska tänka efter både en och två gånger när det gäller kilometerskatten. och ansökte om TEN-status till . Det var ett sätt att försöka få medfinansiering till Norrbotniabanan, vilket vi kanske nu också har fått. Vi har åtminstone fått TEN-status, det vill säga Norrbotniabanan eller Botniska korridoren prioriteras som ett viktigt järnvägsstråk i . Det innebär möjlig medfinansiering. Inte ens när det gäller detta har jag hört något beröm. Om vi ska jobba tillsammans när det gäller Norrbotniabanan tycker jag att det kanske skulle passa att även socialdemokratiska företrädare kunde tala om att och i det här fallet har gjort bra saker när det gäller Norrbotniabanan. Men det hör kanske inte till den politiska strategin att göra så. Det finns en mängd andra saker som också påverkar utvecklingen i . Det handlar egentligen om lokala förutsättningar, och det skulle jag vilja återkomma till i mitt nästa inlägg, för det tycker jag fattas i den här frågeställningen. Om man riktigt vill gå till botten med näringslivsutveckling finns det andra saker som sker på lokal nivå och som vi behöver belysa . 15 (FP): Hela ska leva. Jag brukar tillägga att det också innebär att ska leva, för det är viktigt att också storstäderna har goda förutsättningar. gäller det emellertid och . Det finns en risk, enligt mitt sätt att se, att ett antal myter lever sitt eget liv. Påståendet att den här regeringen skulle ha satsat mindre än tidigare regeringar kläs aldrig i några siffror eller liknande. Jag har viss Umeåanknytning i den meningen att när det som hette snickerifabrik blev Umeverken råkade jag vara gift med dottern, som senare dog, till Umeverkens grundare. Man behöver ha perspektiv på vilka insatser som görs för att ta vara på de mycket stora naturtillgångar som vi har i och för att vi ska kunna ha stora industrier i . Det är klart att infrastrukturen spelar en väldigt stor roll. Låt oss se till vad som har åstadkommits. har järnvägsbyggnationen skett för militära ändamål. Men har det inte skett någonting förrän vi får . Den är snart i funktion. Den kommer bland annat att hjälpa med mycket bra transporter. Man kan inte alltid tro på allt som sägs. Jag deltog i en debatt för , herr talman, om Haparandabanan. Det saknades pengar. Vem var det som såg till att det kom pengar så att Haparandabanan kunde byggas färdigt? Det var den här regeringen. Det var ett stort underskott i finansieringen av Haparandabanan när banan sjösattes av och så vidare. Järnvägar som byggs fram till en mil före slutmålet är inget att ha. Jag menar att satsningar på och Haparandabanan är viktiga förutsättningar för att vi ska få en mycket bättre infrastruktur i . måste vi se till att Norrbotniabanan byggs en modern järnväg. Den nuvarande järnvägen duger inte. För att informera mig i frågan och för att höra efter vilka sakförhållanden som gäller har jag besökt i . Det handlar inte bara om att anslå pengar. Det måste ske med förnuft. Järnvägsutredningarna är på gång. Man arbetar intensivt i . Jag har varit i och förhört mig om detta. Jag är helt övertygad om att vi kommer att få en Norrbotniabana. Den tidigare regeringen proklamerade att en järnväg skulle byggas, men det fanns inga pengar. Det är onekligen ett problem när ska kosta 23 miljarder eller om det möjligen är tvärtom. och har goda förutsättningar och mycket stora naturtillgångar. De utgör en viktig del av ekonomi. Att påstå att det inte görs något för denna landsdel är en myt enligt mitt sätt att se. 16 Näringsminister (C): går ut starkt i sitt anförande. Jag kan konstatera att den inledningen gör att trovärdigheten svajar lite. säger att inte ett enda statsråd kommer från eller besöker . har varit partiledare och statsråd. Hon var bosatt i . Statsministern var på besök i , och jag kommer att återkomma till . Det är viktigt att vi reser runt i landet, att vi besöker verksamheter, arbetsplatser och företag för att lyssna på och se vilka effekter våra beslut får runt om i landet. Vi ser en tydlig urbaniseringstrend, inte bara i utan globalt sett. Över hela världen flyttar människor från landsbygder in till större städer. Det är en trend som vi tar på största allvar. Det behöver skapas möjligheter för människor att pendla, att bo och verka på landsbygden, inte enbart i de större områdena. Då är det viktigt att satsa på jobb och tillväxt i hela landet. undrar vad regeringen tänker göra. Det är inte imponerande med 30 miljoner vad gäller mineralnäringen. Det är inte heller tillräckligt med 20 miljoner vad gäller Skogsriket. Anledningen till att tyckte att det var fjuttigt var för att han glömde de stora miljardsatsningarna och de stora miljonerna. Det handlar om 2 000 miljoner i Inlandsinnovation riktat till regionen för att stärka och få in riskkapital i tidiga skeden som kommer att slå ut i blom . Det handlar om 794 miljoner i infrastruktursatsningar. Det handlar om 126,5 miljoner i regionala tillväxtpengar som får från regeringen. Det handlar om de som och har i EU-medel i strukturfonderna för tiden 20072013. , och står för den stora delen av de EU-medel som får för sammanhållningspolitiken. Vi gör oerhört mycket. Vi behöver fortsätta att arbeta med kompetensutveckling samt med att stärka näringslivet och infrastrukturen. Det är tre grundläggande faktorer för att skapa regional tillväxt runt om i landet. Sedan var det en fråga om jag kommer att hålla löfte om Norrbotniabanan. Som centerpartist kommer jag att driva den linjen. Min kollega berättade i talarstolen vad har för ingångar. Vi tror att det är viktigt med infrastruktursatsningar. Jag kan nämna att satsade regeringen i budgetpropositionen 5 miljarder extra till infrastruktursatsningar, där bland annat mötesplatser på finns med vilket är viktigt för råvarutransporter och annat. Jag har som näringsminister en god dialog med gruv- och mineralföretagen. Precis som säger är det ett stort matchningsproblem i . Vi har å ena sidan en hög arbetslöshet, men vi har å andra sidan också en arbetskraftsbrist. Där krävs både arbetskraftsinvandring och givetvis en höjning av utbildningsnivå, möjlighet till vidareutbildning och omskolning. Det handlar också om att sänka antalet så kallade dropouts från gymnasieskolan. Det är oerhört viktigt att satsa på dessa jobbskapande åtgärder för att stimulera tillväxt i alla delar av landet. 17 (S): efterfrågade applåder och uppskattning för tidigare statsråd och för vedermödor för Norrbotniabanan. har missförstått vad det här handlar om. Interpellationsverktyget är sätt att granska regeringen. Dock har det blivit allt vanligare att borgerliga ledamöter anmäler sig när respektive partis statsråd är i för att ifrågasätta interpellanten. Det menar jag är ett fullständigt missförstånd av vad det här handlar om. har inte bara rätt utan en plikt att granska den politik som regeringen för eller för den delen inte för. Mina frågor handlade framför allt om den brist på politik jag ser. De handlar om de grundläggande förutsättningarna för tillväxt och därmed också jobbskapande i hela landet och i det här fallet särskilt norra delen av landet, därför att jag som riksdagsledamot är vald av och därmed representerar många av de väljare som finns i norra . Statsrådet väljer medvetet att missförstå mig. Det är självklart att bor i . Det är självklart att hon har suttit i regeringen men hon gör inte det , . Det är dagens regering jag pratar om. Där finns, mig veterligt, ingen som har förankring norr om . Om jag har fel får du gärna upplysa mig om det. Jag återkommer till mina två frågor. Det finns enligt regeringsformen en regering i landet, inte fyra. Regeringen är enligt regeringsformen en, det vill säga statsrådet ska tala för regeringen. Vi har alltför ofta sett att statsråd talar om jag, att jag och mitt parti vill, men regeringen vill. Vilka är denna regeringen? Du är ansvarigt statsråd. Det är ditt departement som handhar frågor om infrastrukturen. Du är dessutom departementschef, om jag inte misstar mig. Kommer det löfte som utfärdades av , och för all del av alla de borgerliga riksdagsledamöterna i , att infrias? Här har vi hört att minsann tog upp frågan om Norrbotniabanan . Det kan säkert stämma. Det är synd att banan inte har materialiserats , trots att det inför förra valet sades att det första spadtaget skulle tas 2011. Jag har ännu inte sett det. Det är synd. Det är oerhört grundläggande och strategiskt för att dra nytta av det som är en stor fördel för vårt land, nämligen att vi sitter på stora mineral- och råvaruresurser i form av skog och mineraler. Sedan är det frågan om kompetensförsörjningen. Näringsministern har rätt: Vi kommer att behöva och se mer av arbetskraftsinvandring, med inriktning både nära landet och från andra sidan klotet kompetenta indier eller kineser. Men det kommer inte att räcka utan vi måste naturligtvis se till att de människor som finns i vårt land, som vill göra en insats och som vill arbeta, får rätt kompetens att kunna göra det. När man talar med företrädare för industrierna, det kan gälla gruvindustrin, bilindustrin och många andra industrier som utgör basen för våra exportinkomster, säger de alla samma sak, nämligen att de kommer att ha svårt att hitta kompetent personal. Därför återkommer jag till min fråga till . Förutom att ni ser detta, vad tänker ni göra? talar om gymnasieskolan, ja, men på vilket sätt kommer ni att styra gymnasieskolan så att vi får den kompetensförsörjning som behövs? Det talas om yrkesutbildningar, men faktum är att med den takt som människor utbildas kommer det bara i norra delen av att saknas tiotusentals människor för att kunna fullgöra de jobb som krävs och för att vi ska kunna dra nytta av de stora mineralresurser som finns i vår del av landet. 18 (S): tog upp Haparandabanan. Ja, det var under regering som de byggnationerna sattes i gång. De har slutförts och banan kommer att invigas . Den nuvarande regeringen har suttit , och när Haparandabanan invigs finns det ingen godsterminalbangård i . Passivitet, passivitet, passivitet kallar jag det. Det krävs lite action, mer hands on, precis som jag sade i mitt förra inlägg. Man måste lyssna på näringslivet. Det är en explosiv utveckling inom exportindustrin i norr. Statsrådet säger att hon förstår att det behövs kompetensförsörjning, att det finns en matchningsproblematik, men varför, statsrådet, har man dragit ned på resurserna? Det behövs mer hands on. Det räcker inte med vackra ord. Det måste hända någonting. Jag vill informera ministern om att en majoritet i näringsutskottet sade ja till en motion jag författat gällande gruv- och mineralpolitisk strategi. Jag hoppas att det blir hands on när en majoritet i fattar det beslutet och ger det uppdraget till regeringen. Det behövs samverkan mellan gruv- och mineralnäringen, akademin och politiken. Det behövs samverkan i dessa frågor också med tanke på det som händer i norra och med tanke på det som händer i norra och norra . Det behövs nordisk samverkan kring dessa frågor, kring kompetensfrågor, infrastrukturfrågor, energifrågor med mera. 19 (C): Jag vill börja med att säga att kan använda vilka härskartekniker han vill, men om Baylan vill kritisera regeringen ska han också själv tåla att bli kritiserad. Som centerpartist tror jag på att utveckling byggs underifrån. Här krävs ganska stora insatser av lokala politiker. och frågar vad vi ska göra åt kompetensförsörjningen i norra . En viktig sak är lokal attraktivitet. I lokal attraktivitet ligger inte att lägga ned byskolor. I norra och har sossarna styrt i princip sedan föddes, och vad har hänt? När jag var gruppledare i kommun lades byskola efter byskola ned fastän det fanns elevunderlag. Senast var jag på ett möte i , och ska skolan i läggas ned. Det är en jättefin miljöskola. Många barnfamiljer flyttar in i byn. Det föds många barn. Ändå läggs byskolan ned. Om man inte förstått det tidigare skulle jag vilja påpeka att skolan är livsnerven i ett samhälle. Det skapar attraktivitet, får folk att flytta dit och barnfamiljer att vilja bo där. Dessutom kan servicen fungera, affärer finnas och företag utvecklas. Låt mig tillägga ytterligare en sak. När det gäller i har Socialdemokraterna skött sig illa. Sättet som ekonomin har skötts på är under all kritik. Det är illa att människor i nu får ligga i baksätet på bilen och få vård eftersom Socialdemokraterna i valt att dra in tjänster. Fundera därför lite grann på näringslivsutvecklingen i . 20 (FP): Jag ber om ursäkt, , för att jag är född i och likväl, som ledamot av riksdag, tar mig friheten att yttra mig om andra delar av .