prot · GZ09113 · 2012-05-11 00:00:00 — Jag tror därför att det inte råder något tvivel om att kommissionen uppfattar att vi sänder en stark signal. Låt mig understryka en av de poänger som gjorde och som jag tycker är central. Kommissionen ska inte avfärda oss. Det är ingen kampanj. Det är en viljeyttring i ett demokratiskt system från tusentals medborgare i som ska tas på stort allvar. Det är viktigt att denna viljeyttring fortsätter. Vi får inte ge intrycket av att vi har vunnit striden eller att det inte är viktigt att fortsätta uppmana idrottsrörelsen och andra att trycka på kommissionen, för kommissionen måste förstå att vår ideella sektor inte är något samhällsproblem och att det inte finns något konkurrensproblem på det sätt som de beskriver det. Givet hur mycket problem vi har med offentliga finanser, skatter och annat är det obegripligt att kommissionen driver linjen att vi skulle behöva tappa miljarder i momsintäkter för att lösa ett problem som inte finns. 32 HANS (S): Vi är överens om att detta inte känns okej, och de gånger man har tillfälle att göra förändringar är när man öppnar upp direktiven. öppnar man upp för ett nytt mervärdesskattedirektiv. Jag tror att det vi har är , och tar vi inte chansen nu är det kört till. Då är det kanske inte mitt problem, men vi får tänka lite på våra efterkommande. Finansministern sitter på nyckeln till förhandlingarna med kommissionen. Låt inte detta unika tillfälle glida ur händerna, för det vore dumt. Jag hoppas att bedömningen att kan vara är lika starkt som skall vara är rätt. Vi får se hur det går. Jag hoppas verkligen att det löser sig, för vi får inte tappa detta. På fotbollsmatchen kommer jag kanske vara den ende av 30 som sitter och tänker på EU:s mervärdesskattedirektiv. Jag tackar för debatten. Jag kommer att följa detta noggrant. Låt inte detta unika tillfälle glida och den ideella sektorn ur händerna. 33 Finansminister (M): Jag uppmanar att titta på fotbollen och äta korven och inte tänka på momsdirektivet. Vi är överens i dessa frågor, och de ska förankras i . Innan vi är i närheten av att få ett direktiv som vi ska ta ställning till kommer vi till , och vi kommer givetvis att eftersträva ett brett samförstånd i riksdag. Då är vi kanske framme vid och redo för att säga att det blir ett nej om kommissionen inte är beredd att göra justeringar. Jag tror att är vi tuffa har vi goda förutsättningar att lyckas. Jag vill dock åter understryka att vi måste markera bredden i det svenska engagemanget i frågan genom att gemensamt vända oss till , kommissionen och olika kommissionärer och utskott. Vi är inte en krånglig medlemsstat. Vi är för Europasamarbetet. Men beter man sig på detta sätt kommer vi att bli en krånglig medlemsstat tills frågan är hanterad. Överläggningen var härmed avslutad. 7 § Svar på interpellation 2011/12:318 om trängselskatt även för utländska fordon i 34 Finansminister (M): har frågat mig vad jag avser att göra för att snabbt kunna införa skattskyldighet för utländska fordon. Regeringen beslutade att tillsätta en utredning, vägtullsutredning, som bland annat ska undersöka villkoren för att ta ut trängselskatt för fordon som inte är registrerade i . Utredaren ska redovisa sitt uppdrag . Trängselskatt är ett effektivt sätt att minska trängseln och förbättra framkomligheten. Även utländska bilar bör betala för den trängsel de orsakar. Ett ytterligare skäl till att utländska bilar bör betala trängselskatt är att bilar i samma kategori bör behandlas lika. har konstaterats att svårigheter kan förväntas när det gäller såväl att kontrollera att skatt har betalats som att driva in skatten vid utebliven betalning. Utredaren har i uppdrag att klargöra vilka förutsättningar som behöver uppfyllas för att utländska bilar ska kunna omfattas av trängselskatten. Eftersom nuvarande system för uttag av trängselskatt bygger på att fordonens registreringsskyltar fotograferas måste det vara möjligt att identifiera ägaren till en utländsk bil i någon form av fordonsregister. I samband med införandet av trängselskatt fanns inte något tillräckligt utvecklat samarbete för informationsutbyte mellan länder avseende uppgifter om bilar. Samarbeten med tillgång till andra länders fordonsregister har emellertid utvecklats successivt. Jag har inte för avsikt att ta ställning till om och i så fall vilka åtgärder som kommer att vidtas innan utredaren har lämnat sitt betänkande. 35 (S): Tack för svaret, finansministern. Som jag förstår delar finansministern uppfattningen att vi behöver ha ett system som innebär att vi har samma konkurrensförhållande för svenska och utländska fordon när det gäller trängselskatten i . Däremot tycker jag att regeringen har varit lite senfärdig i den här frågan. Jag har med mig propositionen från när vi fattade beslut om trängselskatt. Det är ju ett problem . Trängselskatten kommer att börja gälla , så det är ganska kort om tid. Det har gått ut ett brev till alla boende i om att trängselskatten kommer att gälla , och att den gäller enbart svenskregistrerade bilar. Det har naturligtvis skapat en debatt i min valkrets om varför det ska vara så. Det var ju en förutsättning när fattade beslutet att det också skulle omfatta utländska fordon. är vi ganska nära den dag när det ska träda i kraft. Jag noterar att den utredning som regeringen har tillsatt ska redovisa sitt uppdrag . Då är det ganska kort om tid. Min fråga till finansministern blir naturligtvis: Räknar finansministern med att vi kommer att ha ett system som omfattar utlandsregistrerade fordon? 36 Finansminister (M): Jag tackar för interpellationen. Det här är en viktig fråga. har vi sett en del framsteg som gör att vi förmodligen kommer att kunna lägga fram förslag som gör att även utländska bilar får betala trängselavgift. Trängselavgiften är ett intressant exempel på hur en väl fungerande svensk demokrati löser samhällsproblem. Vi har löst ett antal svåra problem med stor enighet. Vi minskar trängseln i våra storstäder. Ett samhällsekonomiskt effektivt sätt att göra det är trängselskatter. Vi har behov av stora infrastruktursatsningar. Det har varit eftersatt i . Den finansieringskälla som vi skapar går tillbaka till detta och gör att trängselskatterna i har blivit legitima bland vanliga människor på ett sätt som jag tycker är positivt. Det har varit ett intressant förlopp i . Där har man i enighet tillsammans med regeringen tagit initiativ till att göra detta. Det är ett bra exempel på hur regional samverkan och samarbete mellan region och stat kan fungera. Man kan naturligtvis diskutera hur snabbt man borde tillsätta en utredning. Jag kan ge rätt i att vi kanske borde ha påbörjat utredningen tidigare. är den påbörjad och förslagen läggs fram . Den ska ut på remiss, vi ska ta fram en lagrådsremiss som ska läggas fram för och riksdagsbehandlas. Jag är lite osäker på tidsförloppet, men jag är relativt säker på att vi tyvärr inte kommer att klara detta till med tanke på de få månader vi då har på oss. Om vi klarar det till eller återstår att se. Min ambition skiljer sig naturligtvis inte på något sätt från . Jag vill få fram ett förslag. Jag vill att det sker så snabbt som möjligt. Vi ska helst göra det i samförstånd med våra grannländer så att vi gemensamt kan arbeta fram detta så att det fungerar i praktiken. Det är ingen idé att göra ett plakat som säger att man ska betala, och sedan fungerar det inte i realiteten. Det ska vara en pragmatisk lösning i samförstånd med andra som gör att vi både får skatteintäkter och jämlikhet i konkurrensen. Jag har ingen annan uppfattning än i den här frågan. Jag välkomnar interpellationen och delar hans ståndpunkt. 37 (S): Tack för den kommentaren. Som säger har det bedrivits ett arbete för att kunna finansiera infrastruktursatsningarna i , både för väg- och kollektivtrafik. Finansiering via trängselskatt är en viktig åtgärd. Till skillnad från gäller detta i för alla transporter. Det är E6 som går genom . Det är E20 som möts med E6, och det är E45. Det är alltså väldigt stor trafik. har gjort en studie på hur många utländska fordon det handlar om på . Man säger att av de tunga fordonen är utlandsregistrerade. Detta är därför en stor fråga för åkerinäringen. De är oroade för att det kommer att bli svårt för dem att konkurrera med utländska åkeriägare. Det är inte bra för svensk åkerinäring eftersom mycket av godstransporterna passerar till och från hamn och vidare till och fram och tillbaka i . Det är ett kraftigt blodomlopp som går genom . Därför har trängselskatten stor betydelse när det gäller intäkterna. jobbar vi tillsammans med åkerinäringen aktivt i när det gäller de transporter som ska ske där. Det handlar om att titta på miljözoner och styra trafiken så att den gör så liten skada som möjligt. Senfärdigheten innebär att detta inte kommer att finnas på plats . Jag vill påminna finansministern om att de partier som satt i kommunfullmäktige i före valet var helt överens. Det krävde dock en ganska hård politisk debatt med andra grupper i samhället för att få en uppslutning för detta. Vi fick ett lokalt parti som sade nej till trängselskatt och också blev representerat i fullmäktige. Det finns en stark opinion mot systemet. Därför är det oerhört viktigt att fortast möjligt få fram ett system som innebär att även utländska fordon omfattas, annars får vi en trovärdighetsdebatt. Det är ett viktigt politiskt besked som man måste få möjligt. Jag förstår att man måste remissbehandla och att det tar tid. Men det bör gå så fort som möjligt. Jag skulle gärna ha sett att det var på plats . Men eftersom regeringen var sen med att tillsätta utredningen inser jag att det kan bli problem. Om det inte blir , så gärna . Vi behöver inte vänta till om det inte är nödvändigt. Snabba på processen och använd all kraft till det. Om det finns en teknisk möjlighet, vilket jag vill påstå att det gör, är det mer en fråga om hur man formellt hanterar frågan så att det blir en lagstiftning som håller. Det ska gå så fort som möjligt. Uppslutningen i Göteborgssamhället för en trängselskatt som omfattar utländska fordon är stor. 38 Finansminister (M): Jag delar hållning, och jag delar hans vilja att detta ska göras så snabbt som möjligt. Vi har en ordning i med lagråd och riksdagsbehandlingar som måste få ta plats. Det är vårt demokratiska systems sätt att hantera även komplicerade frågor. Det är självklart att detta är av central betydelse för . Vi som har släkt och vänner där och besöker vet hur viktiga trafiklösningarna är för att som stad och transportnod ska fungera för hela som en avgörande del av vår infrastruktur när det gäller exporten. Det är naturligtvis viktigt att vi får detta på plats så fort som möjligt. Det är också viktigt att vi får så mycket intäkter som möjligt så att vi säkrar en bra finansieringsmöjlighet för infrastruktursatsningar. Jag delar hållning. Vi har naturligtvis ambitionen att detta ska genomföras så snabbt som möjligt givet att vi får förslag som fungerar och är tekniskt genomförbara och som kan remitteras och lagrådsbehandlas. Jag välkomnar interpellationen och har ingen avvikande mening. 39 (S): Som en avslutande kommentar kan jag nämna att lagstiftningen kommer att vara generell och inte bara gälla för . Lagstiftningen kommer naturligtvis också att gälla för vilket kommer att ha stor betydelse till exempel för hur man ska finansiera den nya genomfarten. Det kan få betydelse även i den här regionen för finansieringen av den nya länken öster om staden. Det har en nationell betydelse att två storstadsregioner får möjlighet till en trängselskatt som också omfattar utländska fordon. Det kan också få betydelse för hur vi hanterar infrastrukturinvesteringar även i andra regioner i . 40 Finansminister (M): Jag delar inställning, och jag tycker att det ligger klokskap i den avslutande kommentaren. Det är klart att det är viktigt för och att det är viktigt för . Potentiellt finns det även andra regioner som skulle kunna överväga detta, där de utländska intäkterna naturligtvis inte vore obetydliga. Men det måste naturligtvis ske utifrån ett regionalt perspektiv. Vi ska inte jobba med att vi trycker ned saker och ting uppifrån utan detta ska komma som lokala initiativ. Men jag delar till fullo hållning och vill tacka för interpellationsdebatten. Överläggningen var härmed avslutad. 8 § Svar på interpellation 2011/12:319 om politik för lycka 41 Finansminister (M): har frågat mig hur jag avser agera för att uppfylla FN:s generalförsamlings uppmaning att utarbeta nya mått på välfärd och samhällsutveckling, som bättre fångar vikten av strävan efter lycka och välbefinnande för utveckling, och låta dessa bli vägledande för politiken. är, tillsammans med de övriga nordiska länderna, bland de länder i världen där folk anger att de är mest nöjda med livet. Tillsammans med ekonomiskt välstånd är det faktorer som låg arbetslöshet, ekonomisk stabilitet, politisk frihet, låg korruption och starka sociala nätverk som är avgörande för folks välbefinnande. Det svenska samhället har historiskt sett varit bra på att förena god ekonomisk utveckling med en politik som främjar befolkningens välbefinnande. Denna utveckling ska fortsätta. Regeringens viktigaste mål är full sysselsättning. Arbete har ett större värde än bara lön och produktion. Med jobb kommer gemenskap, trygghet och känslan av att vara behövd. Genom ökad sysselsättning och minskat utanförskap minskas klyftorna och sammanhållningen ökar. Med denna politik skapas de bästa förutsättningarna för ett ökat välbefinnande i . Regeringen har inrättat en framtidskommission för att identifiera viktiga utmaningar som står inför på . Som en del av uppdraget ska kommissionen utforska nya metoder för att följa och mäta bland annat livskvalitet och välbefinnande. Den ska undersöka vilka indikatorer som kan ge en bild av välbefinnandet i och i vilken utsträckning de kan användas som underlag för politiska beslut. Uppdraget till kommissionen, som ska redovisas , ligger väl i linje med FN:s uppmaning till världens regeringar. 42 (MP): Först vill jag tacka finansministern så mycket för svaret på min fråga. Jag är verkligen glad, rent av lite lycklig, över att finansministern nu intresserar sig för nya sätt att mäta samhällsutveckling som speglar det som är meningsfullt för människor livskvalitet och välbefinnande. Det är verkligen goda nyheter att regeringen har tagit internationella åtaganden på allvar genom att har fått i uppdrag att ta fram mer relevanta välfärdsmått än bnp, något som vi i länge har arbetat för. Lycka har , helt naturligt, varit ett grundläggande mänskligt mål. Att öka förutsättningarna för att alla människor nu och ska kunna trivas och må bra bör vara ett givet överordnat politiskt mål. Som mycket riktigt påpekar är ett av de länder i världen där folk anger att de är mest nöjda med livet, och han hänvisar till ekonomisk utveckling. Men är det tillväxt som har gett oss goda liv, eller är det strävan efter goda liv som har gett oss tillväxt? Redan i antikens konstaterade att pengar i sig inte ger lycka men att de kan användas så att de leder till lycka och det goda livet. Därför är aldrig pengar målet i politiken utan ett medel. Men när medel blir mål, som ekonomisk tillväxt nu har blivit, hamnar man snett. Om alla levde som svenskar skulle vi behöva flera jordklot. Att inte bara leva av räntan av naturresurserna utan på kapitalet är en oekonomisk tillväxt, och vi blir inte ens lyckligare av den längre. När man tar hänsyn till miljöpåverkan, liksom andra rika länders miljöpåverkan, är vi tyvärr inget föredöme. Svenskarna lever och är i allmänhet nöjda med livet. Men vårt ekologiska fotavtryck är alldeles för stort. Trots att bnp har ökat kraftigt har välbefinnandet alltså inte hängt med. Det har ökat obetydligt, legat stilla eller rent av minskat i rika länder. Det finns flera orsaker till detta. Men jag ska bara kortfattat säga att människor jämför sig med varandra och tenderar att nedvärdera det som de har. Dessutom vänjer vi oss vid det vi har och vill ha mer. Konsumtionssamhället bygger på att människor är missnöjda och försöker köpa sig lycka. En nöjd person är ofta en sämre konsument. Allt fler, inte minst unga, mår dåligt och stressas i ett allt hårdare samhällsklimat. Men så måste det inte vara. Vi måste inte ha ett samhälle som bygger på missnöje och där människovärdet i allt högre grad kopplas till vad en person äger och presterar, om hon är sysselsatt eller anställningsbar. Det finns alltså mycket att göra. slog huvudet på spiken när han konstaterade att bnp mäter allt utom det som gör livet värt att leva. Nobelpristagaren konstaterar att om man inte mäter rätt saker gör man inte heller rätt saker. Den avgörande och spännande frågan som vi har att ta itu med är: Vad skulle det innebära i praktiken om målet för politiken i stället för blind tillväxt vore att skapa bästa förutsättningar för alla att skapa sig lyckliga liv och att allas lycka värderas lika alla i vårt land, alla som lever på jorden och alla som kommer efter oss och till och med andra kännande levande varelser, djuren, efter sina förutsättningar? hävdar att full sysselsättning är nyckeln till lycka. Det hoppas jag att han tänker över och tänker om. Hur en verkligt effektiv politik för välbefinnande kan se ut tänkte jag tala lite grann om i mitt nästa inlägg. 43 Finansminister (M): Jag vill tacka för interpellationen. Det är en viktig diskussion. Vi har haft den på EU-nivå. Bland annat har tagit initiativ till en viktig kommission, med bland andra Nobelpristagare inblandade, som vi har haft diskussioner kring och som jag tycker har varit mycket givande och bra. Jag tycker att detta är ett bra arbete. Jag ser fram emot värdering av frågorna och att vi sedan kan inleda en process som leder till att vi får nya och bättre statistiska mått. som statsråd får vi diskutera från talarstol. Denna diskussion öppnar för en del filosofiska reflexioner, och det är roligt att de får vara en del av vår politiska diskussion. Det är klart att lycka är ett komplext begrepp som inte handlar om bara pengar. Familjen och våra nära och kära måste naturligtvis vara det som vi sätter främst. Det kan handla om naturen och om att få vara i en öppen natur utan alltför stora spår av mänskliga avtryck. Det kan handla om arbetet och att vi tillsammans får åstadkomma saker och känna oss viktiga och delaktiga. Pengar är dock viktiga därför att det finns ett oerhört starkt samband mellan vad man har för inkomst och vad man kan konsumera. Vad man kan konsumera är naturligtvis inte bara varor utan också fritid och upplevelser. Det är därför som forskningen visar på ett mycket starkt samband mellan ekonomisk tillväxt, konsumtion och lycka. Jag ska ta ett lite extremt men mycket talande exempel. Jag ska åka till för att delta i den afrikanska i . är ett land som har i bnp per capita. Det har vuxit mitten av 90-talet. Tittar man på vad det har inneburit för barns möjligheter att överleva, vad det har inneburit för kvinnors hälsa och vad det innebär för möjligheten att kontrollera barnafödande då ser man att ekonomisk tillväxt förbättrar förutsättningarna för människors liv. Det har gjorts en genomgång, senast av IMF, av utvecklingen i . Har man mer pengar klarar man av att tillfredsställa fler människors behov, och därmed öppnar man vägen för dem att forma sina liv. Sedan handlar det naturligtvis inte bara om pengar, utan det handlar om att man skapar förutsättningar för dem att ha ett tryggt familjeliv där de inte behöver oroa sig för huruvida de ska kunna äta sig mätta eller om deras barn ska kunna få en bra utbildning. Vi vet också att många konflikter har sin grund i att det råder knapphet på resurser. Jag tycker att det ska bli en intressant diskussion som vi ska föra. Det är lite märkligt att säga det, men är ett av de lyckligaste länderna. Vi har en samhällsmodell som ger människor förutsättningar för sammanhållning, för öppenhet och för att forma sina liv. Jag tycker att det är en av de mest sympatiska samhällsmodeller som man kan hitta i världen. Det är tydligt att de nordiska länderna har lyckats väl på denna punkt. Jag tror säkert att vi kan bli bättre på att väga in olika faktorer som påverkar hur människor mår och upplever sin tillvaro när vi utformar vår ekonomiska politik om vi har bättre information, bättre mått och bättre förståelse för det. Jag föreställer mig att man nu börjar ett utredningsarbete, som hamnar i ett väldigt konkret arbete på , för att ta fram bättre och bredare mått på hur vi upplever vår tillvaro. Det tror jag i grund och botten skulle vara väldigt bra. 44 (MP): Visst är det sant att pengar kan köpa lycka, så länge man är hungrig och saknar tak över huvudet och kläder på kroppen. Att satsa på de fattigaste ger mest lycka per krona, enkelt uttryckt. Det gäller både i världen, med millenniemål och liknande som behöver uppfyllas, och i . Även i vårt rika land finns det alltför många som inte har råd att köpa glasögon till sina barn eller hämta ut sin medicin. I stället för att göra de redan rika ännu rikare och de redan lyckliga ännu lyckligare och hetsa dem som redan jobbar att jobba ännu mer är det god lyckopolitik att dela mer rättvist på arbete och resurser. Det är intressant att finansministern nämner minskade klyftor och ökad sammanhållning som mål. Den historiska ekonomiska utveckling och det ökade välbefinnande som vi har i och som ministern hänvisar till byggde ju till stor del på en politik med dessa mål. Med ändrat fokus på andra framgångsmått kanske det ändå finns hopp om att regeringen framöver ska lyckas bättre än med att minska arbetslöshet och inkomstklyftor. Mer är alltså inte längre alltid bättre i ett land som , om vi vill ha ett lyckligare samhälle. Liberalen såg framför sig hur samhällen som blivit rika nog för att se till att alla får sina grundläggande materiella behov uppfyllda kommer att gå vidare till andlig, social och kulturell utveckling, som sade. Allt effektivare produktionsmetoder har minskat behovet av mänskligt arbete, och vinsten av det kan vi ta ut i mer fri tid. Det här är viktigt, för vi måste komma till rätta med överkonsumtion och det följande överutnyttjande av naturresurser som hotar kommande generationers förutsättningar att leva goda liv. Det är inte bara ekologiskt nödvändigt utan också grundläggande lyckofrämjande politik. Den brutala arbetslinjen skapar mer olycka än lycka. Lönearbete är bara en del av arbetet, och arbete är bara en del av livet, om än viktig. Varken den som arbetar mer än den orkar och vill eller den som är arbetslös far väl. Somligt arbete är till och med direkt skadligt för både lycka och ekonomi, bortom nästa kvartalsrapport. Vi kan avlöna folk för att till exempel hugga ned den sista urskogen, fiska upp den sista torsken eller producera vapen, men att låta sådant arbete förbli ogjort är både god ekonomi och god lyckopolitik. Den olyckliga fixeringen vid ökat lönearbete som något gott i sig ifrågasätts alltmer av tunga aktörer runt om i världen, inte minst av ekologiska och sociala skäl. Det gäller i stället att dela det mer rättvist. Jag kan nämna i som tillsattes av Sarkozyregeringen, den förra regeringen, med uppgift att ta fram mer heltäckande och relevanta mått på samhällsutveckling än bnp. De lyfter i sin rapport fram värdet av fri tid och vikten av lagom mycket meningsfullt arbete på goda villkor. Detta kan man prata länge om; det får vi ta . Jag vill passa på att fråga om han redan nu ser några andra viktiga indikatorer på god samhällsutveckling med välbefinnande i sikte än just sysselsättning med vad som helst. Har finansministern till exempel för avsikt att utveckla ett sätt att mäta hur klyftorna förändras i eller att mäta jämställdhet? Det är väldigt bra om det arbete som regeringen nu gör, som ministern nämnde, leder till att mer resurser kommer att satsas på att ta fram statistik på viktiga områden där det finns brister, något som till exempel har sett. 45 Finansminister (M): Vi delar hållning här: Vi ska ta fram bättre mått på vad som ger människor lycka och trygghet.