prot · GZ0960 · 2012-01-24 00:00:00 — Det kan också vara i kombination med att de personer som vi anställt inom ramen för Myndighetssverige, och som ska hjälpa till att upprätthålla lagar och regelsystem, får den utbildning de behöver. Det sägs i exempelvis poliskretsar, åtminstone till mig, att den polisutbildning som erbjuds är alldeles för mycket inriktad på ordningspolisverksamhet, alltså att det är för mycket om att komma till rätta med den här typen av brott. Man skulle således behöva ha mer kriminalpolisutbildning, den typen av utbildning. Om jag förstått det rätt har lämnat en rapport till regeringen som går i den riktningen. Det jag är ute efter är helt enkelt att jag gärna vill använda det som ministern skriver i den sista meningen i det skriftliga svaret. Där säger hon nämligen att hon avser att ta initiativ till ett arbete som ska ge underlag för att besvara frågeställningen; frågeställningen är alltså hur man ska motarbeta bluffakturor på ett effektivt sätt. Jag vill gärna se de förslagen . 40 (): Det finns säkert mycket att göra när det gäller polisutbildningen. En sak är säker och det är att vi har för få specialister och för lite specialkunnande. Det är därför det visar sig att det är alltmer nödvändigt för polisen att samverka med andra myndigheter och ha en breddad kompetens. Ska man arbeta i den ekonomiska miljön med företagsfrågor och annat är det inte självklart att ordningshållningskompetensen är den mest centrala för att hantera de frågorna. Ja, vi har fått en granskning från , som tittat och har en del synpunkter. Vi har redan agerat för att ta emot mycket av det som där sägs. Vi jobbar just nu med svaret, och det kommer att få ta del av. Det är naturligtvis en viktig synpunkt, liksom de andra. Vi går igenom dem successivt. När det gäller bluffakturor och den problematik som vi på ett tydligt sätt blev uppmärksammade på när den senaste brottsstatistiken kom, den , har jag lyft upp frågan ytterligare och sagt att här får man göra mer än vad som uträttats . Detta säger jag trots att man inom har i gång ett arbete med handlingsplanen, har förstärkt utbildningen av utredare och gör en massa andra saker. Det är alldeles uppenbart att bluffakturor är ett verktyg som grovt kriminella använder, och det är dessutom lukrativt. Vi måste därför täppa till det, och vi måste vara kreativa för att lyckas med det. Överläggningen var härmed avslutad. 13 § Svar på interpellation 2011/12:172 om service på lokal nivå 41 Statsrådet (M): har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att tillgodose medborgarnas behov av tillgänglighet lokalt och av personliga möten som bidrar till ökad samverkan mellan statliga myndigheter. har frågat mig om jag fortfarande drar slutsatsen att det inte behövs ytterligare ekonomiska medel till med anledning av beslut om tillgänglighet lokalt. Frågan om tillgänglighet och service är viktig. Personer som har behov av att komma i kontakt med statliga myndigheter ska ha goda förutsättningar att på ett effektivt vis kunna få den kontakt de behöver. Kontakter med myndigheter kan ske på flera olika sätt. Det personliga mötet är ett sådant sätt. Men det är också mycket viktigt att det finns goda möjligheter att kommunicera med myndigheter på andra sätt, till exempel via telefon och internet. Möjligheterna till dialog med myndigheterna via telefon eller internet utvecklas , men det betyder inte att det personliga mötet spelat ut sin roll. För många är detta fortfarande av mycket stor vikt. I interpellationsdebatten diskuterade vi dessa frågor. Att tillhandahålla service med en god tillgänglighet och kvalitet är ett ansvar som ligger på den enskilda myndigheten. Varje myndighet har ett ansvar att utforma service, produkter och tjänster som är användbara för alla och svarar mot olika villkor och behov. Som jag också nämnde i debatten har regeringen gett i uppdrag att genomföra en djupgående analys om hur myndighetens olika kundgruppers och medborgarnas servicebehov av tjänster kan tillgodoses ändamålsenligt och långsiktigt. Statskontoret har även fått i uppdrag att ta fram ett underlag om myndigheternas service i samverkan. I uppdraget ingår att kartlägga medborgares och företags behov av service i samverkan samt hur myndigheters service uppfyller dessa behov i hela landet. Regeringen avser att därefter återkomma i frågan om hur behovet av lokal närvaro kan tillgodoses långsiktigt. Vad avser frågan om ytterligare resurser till med anledning av beslut om lokal tillgänglighet har fått för att ges förutsättningar att kunna behålla befintliga servicekontor. Vad gäller förvaltningsanslag i övrigt avser regeringen att återkomma i budgetpropositionen . 42 (MP): Jag tackar för svaret. För att socialförsäkringarna ska fungera krävs att människor har förtroende för dem. Här har en central roll, och i regeringens regleringsbrev anges att ska ha medborgarnas fulla förtroende och att verksamheten ska präglas av god service och hög kvalitet i tillämpningen. Regeringen har dessutom gett i uppdrag att redovisa hur förtroendet ska kunna förbättras. Därför är det förvånande att socialförsäkringsministern inte kommenterar det faktum att det nu blir färre platser där människor kan besöka kassan. Internet kan inte alltid ersätta att man får träffa en person, och socialförsäkringsministern uttryckte att det personliga mötet är viktigt. beslutade efter ett utskottsinitiativ från , och att regeringen ska återkomma med förslag som tillgodoser medborgarnas behov av tillgänglighet för personliga möten och som bidrar till ökad samverkan mellan statliga myndigheter. Bakgrunden till initiativet var att beslutat att lägga ned servicekontoren för att uppfylla det besparingsbeting man fått av regeringen. ställde jag frågor till ministern om hur beslut om lokalservice ska uppfyllas. Efter en fördröjd svarstid fick jag svaret att det inte ska läggas ned några ytterligare servicekontor eller serviceplatser innan analysen, som ministern nu hänvisar till, är klar. Av interpellationssvaret framgick: I avvaktan på att genomför den analysen och den långsiktiga lösningen presenterats ges i uppdrag att avvakta med att verkställa den åtgärd i myndighetens handlingsplan som handlar om att dra sig ur den servicesamverkan som sker vid de så kallade servicekontoren och serviceplatserna. stänger dock kontor runt om i landet. Jag har låtit sammanställa hur den lokala tillgängligheten har förändrats. När de regionala försäkringskassorna gjordes om till den statliga myndigheten 2005 och fram till omorganisationen 2008 fanns det möjlighet till fysiska möten för försäkrade på omkring 300 orter. fanns möjlighet till spontana fysiska möten på 124 orter. Därtill fanns informationsmaterial och möjlighet till blankettmottagning i genom 124 så kallade serviceplatser. Det har skett en halvering, och stänger nu ytterligare 7 lokalkontor och 48 serviceplatser. säger att detta inte berörs av det regeringsuppdrag myndigheten har fått. Antingen har ministern inte varit tydlig mot kassan eller så har kassan missförstått. Har underhandskontakter tagits som har signalerat att det är okej att stänga dessa enheter trots beslut, är min fundering efter att ha hört ministerns svar. 43 FINN (M): Jag tackar för visade intresse för att ha det personliga mötet. Det är viktigt för alla statliga myndigheter. Detta belyser också tacknämligt statsrådet i sitt svar, nämligen att regeringens huvudinriktning är att se till att den personliga servicen tillhandahålls. Just därför har man givit uppdrag till två myndigheter att både kort- och långsiktigt utreda detta, och det har diskuterats tidigare. Jag vill lyfta upp två frågor som jag har haft lite problem med i samband med brinnande engagemang i denna fråga. Hur trovärdigt är det från sida att man verkligen vill värna de resurser som man säger fattas på ? Tittar man på svaret som statsrådet avgivit är 190 miljoner avsatta för att förbättra och garantera servicen i samband med att utredningsförfarandet pågår för att långsiktigt kunna fastställa vad det egentliga behovet kan vara. har i sin budget satt av för att behålla servicekontoren som en markering. Det är den beräkning man har gjort från , som förvisso ofta har spenderbyxorna på mer än någon annan. Här sätter av . Men hör och häpna! Det är enbart till viss del till förbättrad tillgänglighet och service. Huvuddelen går till ökat ansvar för sjuklöner. Min fråga är: Hur trovärdiga är de uppgifter som har fått från om man vill bevara vartenda befintligt servicekontor intakt? Räcker verkligen den budgetpost som aviseras i skuggbudgeten från ? Jag betvivlar det. är också gruppledare för sitt parti i och borde därför kunna påverka summan och utöka den eller åtminstone förhandla med om vad som är en rimlig ersättning om man vill ha upp den och ta ansvar för kostnadsfördyringen. Den andra frågan som interpellanten tar upp är nog så viktig. Det gäller förtroendet för myndigheten och för socialförsäkringarna på lång sikt. I detta perspektiv undrar jag lite grann. Naturligtvis är det viktigt med den personliga servicen, och regeringen har också ambitionen att se till att det finns en god personlig service när det handlar om uppdrag. När det gäller den långsiktiga trovärdigheten har parti tillsammans med de röda varit negativa till den reformering av sjukförsäkringen, bland annat, som vi har iscensatt just för att den ska få en långsiktig trovärdighet. Såväl den tidigare socialdemokratiske statsministern som den tidigare socialdemokratiska socialministern och utredaren av sjukförsäkringen kom fram till att det behövde göras något rätt radikalt eftersom trovärdigheten stod på spel. Som det såg ut tidigare hade vi helt enkelt inte statsfinanser att klara ut sjukförsäkringen. Min fråga till är: Hur kan det komma sig att ni å ena sidan lyfter fram den viktiga aspekten av trovärdigheten som handlar om personliga möten, där ni egentligen har en samsyn med regeringen även om regeringen vill utreda detta långsiktigt för att få en ännu säkrare grund för sin finansiering, och enträget spjärnar emot de förändringar som vi har gjort med stöd av bland annat de myndigheter som fått titta på oppositionens förslag om att återgå till det gamla och där de inte säger att rättssäkerhet eller annat förefaller vara bättre i den tidigare ordningen, allra minst när det gäller vad man prövas mot för arbetsmarknadsbegrepp när man är långtidssjukskriven? I det arbetet tycker jag inte att i så fall ska visa en större trovärdighet att stå för en långsiktig trygghet hos medborgarna att veta att bland annat sjukförsäkringen är långsiktigt hållbar. 44 Statsrådet (M): Jag tror att vi i grund och botten är överens om att det behövs en kombination av olika former för kontakt och att vi går i en riktning där telefonin och nätet kan fylla flera av de funktioner som förr enbart personliga möten kunde fylla. Däri tror jag att vi är ganska överens och att vi når människor på de sätt som de själva tycker är bäst. Det utesluter inte på något sätt det personliga mötet. Det gäller bara att se till att rätt saker kommer i rätt form. Det gäller förstås dessutom att ha rätt resurser för allt detta. Inget är lättare än att kräva att vi ska ha ett fysiskt kontor i varenda stadsdel i varje kommun i hela . En annan sak är att tycka att det är värt de pengar som det skulle kosta. Här tycker jag att ska fundera över relationen mellan åsikt och budget. Statskontoret har precis det uppdrag som vi diskuterar. De ska återkomma inte bara om utan om den samlade statliga servicen till medborgarna. Statens ena hand måste rimligen veta vad statens andra hand gör. Här var vi tydliga, och regeringen och riksdag hade exakt samma uppfattning i frågan. Statskontoret ska återkomma med en bild av hur det samlade serviceutbudet ska se ut och hur vi bäst hjälper medborgarna. Har man sagt detta måste man vara lite noga med de byråkratiska begreppen. Det är servicekontoren, som är en formaliserad samverkan mellan , och , som inte får läggas ned eller urholkas till följd av ensidiga beslut. Vårt beslut är mycket tydligt, och jag har inga indikationer på att inte följer det. De gamla lokalkontoren, den kontorsstruktur som fanns i länskassorna, har lagts ned kontinuerligt och bland annat övergått i servicekontor. Varken regeringen eller, såvitt jag vet, utskotten har haft några explicita synpunkter på hur ska organisera sitt eget kontorsnät. Det har inte heller varit avsikten. Det finns inget skäl att misstänkliggöra för att kringgå de tydliga beslut som är fattade. Tvärtom anstränger de sig för att hjälpa till i Statskontorets arbete att återkomma med en samlad bild av hur vi bäst hjälper medborgarna också i den digitala tidseran. 45 (MP): Genom att redovisa hur utvecklingen har sett ut kan vi konstatera att lokala kontor har förändrats väldigt mycket trots att man, när man fattade beslut om att förstatliga myndigheten, hade ambitionen att göra det möjligt med lokala möten på ganska många orter. Jag delar uppfattningen att det ska gå att nå och myndigheter i allmänhet på flera sätt. Jag tror att det är viktigt, men det får inte utesluta det fysiska mötet. vill se en gemensam myndighet för arbetslösa och sjuka och tror att det är mycket bättre med den här samordningen. Det var ju två syften med det beslut som fattade. Det handlade både om tillgängligheten för den enskilda individen och om samverkan mellan olika myndigheter. ser en vinst med att , Arbetsförmedlingen och skattemyndigheten ligger på samma ställe så att man kan få hjälp med att snabbare komma tillbaka i arbete. I interpellationsdebatten sade man: I avvaktan på att genomför analysen handlar det om att dra sig ur den servicesamverkan som sker vid de så kallade servicekontoren och serviceplatserna. Det handlade alltså inte bara om servicekontoren utan också om serviceplatserna. Det är helt riktigt att man stänger lokalkontor, men man stänger också 48 serviceplatser. Det är anledningen till min interpellation . Det finns en oro hos oss i när vi ser att går lite för snabbt fram. Vi vill invänta den utredning som är på gång och som ministern hänvisar till. Det är 55 kontor som försvinner 7 lokalkontor och 48 serviceplatser. ambition är att det ska kunna ges bra service på flera olika sätt. I vår budget har vi skjutit till pengar. Enligt är det framför allt som det behövs ytterligare medel. Om Finn läser budget ser han att det där finns ytterligare medel för att ska kunna säkerställa den lokala tillgängligheten. Det som gör mig bekymrad är att tillåts stänga kontor trots att utredningen pågår. I ministerns svar berörs inte det faktum att 48 servicekontor stänger. Jag hade tyckt att det hade varit logiskt att avvakta utredningen. Man kan ju fundera på hur stor en ort måste vara för att ska kunna ge personlig service. I , till exempel, som har 78 000 invånare har man 150 besök . De kommer att hänvisas till eller . I har man haft ett gemensamt kontor för Arbetsförmedlingen och . Det ska nu läggas ned och individerna hänvisas till . Det är en dryg timmes resa till närmaste möjliga plats för ett fysiskt möte. 46 FINN (M): En del av mina frågor till berörde just trovärdigheten i att man har en finansiering för det behjärtansvärda syfte som man säger sig vilja uppnå. Ministern redogjorde för att regeringen har en trovärdig politik för att långsiktigt titta på detta. Ministern säger också i sitt svar att man anvisar 190 miljoner och att man efter det att utredningen har landat får återkomma i nästa budget om förvaltningsanslagets storlek i denna del. Det är så man ansvarsfullt måste förhålla sig till skattebetalarnas pengar, nämligen att få ett riktigt behov utrett. Det vill inte . De vill genast återställa allt och anvisar . Hör och häpna: Huvuddelen av detta går till ett utökat sjuklöneansvar. Inställningen till , sjukförsäkringen och annat i socialförsäkringsprocessen är något som och har kunnat diskutera. säger att man avsätter enbart för att behålla servicekontoren. Då kvarstår mina frågor till : Har ni samtalat om detta? Har ni kommit fram till summan 125 miljoner? Har ni en liten del, 50 miljoner, för att uppnå samma etablerade service? Skiljer ni er åt på något sätt? Är det helt enkelt så att regeringen har den mer korrekta bedömningen, givet det faktum att man har en pågående utredning som landar i ställningstagandet om ett nytt förvaltningsanslag där man kan överväga hur det personliga mötet värnas allra bäst genom att resurser tillförs ? Det är lätt att stå här och säga att man ska spendera skattebetalarnas pengar, men när det är så stor skillnad som att ett parti har yrkat på för en sak och ett annat parti har yrkat på bara en bråkdel, , för i stort sett samma sak, tycker jag att det är som ska läsa på. 47 Statsrådet (M): Vissa saker ska kunna skötas digitalt. Man ska kunna nå rätt information, fylla i rätt blankett och kanske skicka in saker via nätet. Vissa saker ska kunna göras per telefon om det krävs förklaringar vid ett samtal. Vissa saker ska kunna göras vid fysiska möten där man träffas och ser varandra i ögonen. Allt har sin giltighet. Både tekniken och människors förväntan när det gäller vad man kan göra själv utvecklas. bör inte skriva i sten hur mötet mellan myndigheter och människor ska ske. Jag tror att svenska myndigheter är hyggligt välkända runt om i världen för ett väsentligt mått av kundanpassning, en vilja att vara i framkant och anpassa sig och inte vara orimligt byråkratiska och svårkommunicerade. Det är en styrka i den svenska myndighetstraditionen. Det bygger på en vilja att snabbt ta till ny teknik och vara effektiv. Man ställer minst lika stora krav på myndigheter som på privata företag. Detta är många länder avundsjuka på när de tittar på hur svenska myndigheter fungerar. Om vi blickar framåt utan att föregripa den pågående utredningen kan man fråga sig om det verkligen bara är den statliga servicen som då och då kan kräva fysiska samtal. Är det självklart att det gäller just , och skattemyndigheten? Man kan väl tänka sig att det också gäller Arbetsförmedlingen och kommunala och landstingskommunala myndigheter som har blanketter som kräver förklaringar vid samtal. För de allra flesta människor är ju inte den organiserade staten väsensskild från det man möter hos en kommun. Jag tycker att vi ska tänka större och friare, men med en grundläggande respekt för att det fortfarande finns ett minskande men legitimt behov av att ibland träffas och se varandra i ögonen. Det finns nu 61 serviceplatser där man bara lämnar ut blanketter. Vecka 2011 gjorde man en mätning. Varje serviceplats hade mellan 0 och 19 besök. Varje blankett eller besök kostar i snitt . Man behöver inte ha obegränsat med pengar för att tycka att det finns bättre sätt att spendera på en enskild persons besök än att ha kvar serviceplatser som allt färre använder till allt högre kostnad. 48 (MP): Om man från början fyller i en blankett på rätt sätt kan det spara resurser både för och för den enskilda individen. Låt mig ge ett exempel: En person skulle ansöka om att få stöd för att man hade tagit hand om fosterbarn och därmed hade rätt till underhållsstöd. Man går in på hemsida och kollar vilken blankett man ska fylla i. Det finns enbart en för separerade föräldrar. Personen ringer till och blir kopplad till rätt person och får beskedet att man kan använda den blankett som gäller för separerade föräldrar även när man ansöker om särskilt underhållsstöd då barnet inte har någon förälder. Det tar ungefär en halvtimmes arbetstid. Personen i fråga fyller i blanketten, skickar in den till , och handläggare använder arbetstid för att konstatera att blanketten inte är ifylld på rätt sätt. Blanketten skickas tillbaka, individen får fylla i den en gång till, komplettera uppgifter och skicka tillbaka blanketten till . Handläggaren måste göra ytterligare en bedömning och konstatera att det inte ska vara denna blankett utan en annan. Om denna individ i stället hade fått information från början och kunnat fylla i rätt blankett hade arbetstid sparats, och arbetstid är också pengar. Jag tycker inte heller att man ska kräva att alla servicekontor ska finnas kvar. Men det måste finnas en möjlighet att också få fysiska möten. På en ort där det är nästan 80 000 invånare och 150 besök är det inte så få. Jag tror att det finns möjlighet att se effektiviseringsmöjligheter mellan och Arbetsförmedlingen. Vi har kommit ganska långt med vissa myndigheter. Kommunerna har också haft möjligheter, bland annat med tanken om 24-timmarsmyndigheter. Låter man invänta detta förslag utan att dra ned på kassans verksamhet direkt tror jag att vi kan nå en bättre lösning än vi har . Överläggningen var härmed avslutad. 14 § Svar på interpellation 2011/12:195 om timvikariers utsatta situation i sjukförsäkringen 49 Statsrådet (M): har frågat mig hur jag avser att ta initiativ för att förbättra timvikariers utsatta situation. Den grundläggande principen i sjukförsäkringen är att försäkringen ger skydd när individen på grund av sjukdom inte kan arbeta. gäller dock att för den som är anställd prövas arbetsförmågan inledningsvis endast i förhållande till det vanliga arbetet. I dessa fall finns även ett arbetsgivaransvar för arbetsanpassning och rehabilitering. Reglerna är desamma oavsett om det rör sig om en fast eller en tidsbegränsad anställning. Det problem som frågan nu gäller är de anställningar som är av mycket kortvarig natur och där det inte finns något arbetsgivaransvar för arbetsanpassning och rehabilitering. Den parlamentariska Kommittén om hållbara försäkringar vid sjukdom och arbetslöshet, som oftast kallas Parlamentariska socialförsäkringsutredningen, har till uppgift att se över sjuk- och arbetslöshetsförsäkringarna mot bakgrund av att arbetsmarknaden har ändrat karaktär sedan dessa försäkringars tillkomst. 50 (S): Ett fall som har fått stor uppmärksamhet i medierna hemma i visar att den som är visstidsanställd får vara sjukskriven endast . Sedan ska den arbetslöse bedömas mot hela arbetsmarknaden. Det är därför som jag har ställt frågan till ministern. Ministerns svar visar på regeringens inställning till konsekvenserna av den förda politiken. Att som ministern gör och hänvisa till den parlamentariska kommittén är bara ett sätt att undvika att ta ansvar. I svaret hänvisar ministern till att problemet skulle bero på att anställningen är av kort natur och att det inte finns något arbetsgivaransvar för arbetsanpassning och rehabilitering. har beslutat att korta arbetsgivarnas rehabansvar till 90 även för den som har en tillsvidareanställning. Den enskilde i det aktuella fallet har haft anställning och större delen av tiden jobbat även om anställningsformen inte har varit tills vidare. Många med mig anser att det är en uppenbar diskriminering och strider mot regeringens arbetslinje. Det är väl helt orimligt att en person som har arbetat hos samma arbetsgivare ska prövas mot hela arbetsmarknaden, som i fallet hemma i , när det för de allra flesta av oss är helt uppenbart att hon kommer att återgå till sin tidigare arbetsplats när hon är friskskriven. Jag vill påstå att regeringen än en gång har visat på en okänslighet och inkonsekvens när det gäller vardagen för landets löntagare. Hanteringen i detta fall och i många andra fall visar att principer och regeltolkning går före den enskildes möjlighet att återvända till arbetet. personal och dess ledning har vid upprepade tillfällen påtalat orimligheten för den enskilde när regeringen tydligt har höjt kraven på myndigheten. Jag kan bara tolka ministerns svar som att han inte är villig att ta ansvar och därför inte heller vidtar åtgärder så att de som är visstidsanställda får samma trygghet vid sjukskrivning som övriga på arbetsmarknaden. Regeringens strategi verkar vara att gömma undan alla problem i parlamentariska kommittéer. 51 FINN (M): Jag tackar för en viktig interpellation i så måtto att när det handlar om timvikarier bör vi på arbetsmarknaden sträva efter att ha allt fler som har trygga och fasta anställningar.