prot · GZ0974 · 2012-02-22 00:00:00 — Vi måste öka den enskildes makt att välja anordnare. Vi behöver också satsa på lärarkompetensen inom sfi, då verksamheten kräver särskild kompetens. Regeringens sfi-lyft är ett sätt att möta detta. Vi utreder nu hur vi kan korta ned tiden i sfi. Vårt gemensamma mål är att förebygga inlåsningseffekter där enskilda är inskrivna under långa perioder utan att lära sig svenska språket. Sfi-bonusen är ett sätt att öka genomströmningen, men även detta ogillar man från det rödgröna hållet. Man motionerar i betänkandet om att man vill ta bort den. Sfi har tillåtits bli en form av försörjning år utan krav på att individen egentligen ska få några språkkunskaper eller prestera några resultat; detta är inte rimligt. Sfi måste vara en utbildningsform enbart för nyanlända flyktingar och invandrare. 146 (S) replik: inledde med att säga att vuxenutbildningen är någonting där man lappar och lagar. Den inställningen har jag mycket svårt att förstå. För mig handlar vuxenutbildning om livslångt lärande och om att man kan rätta till det som man inte har gjort som ung men framför allt om att bygga på det som arbetslivet kräver och det som jag själv som individ kräver. Vad menar när han säger att vuxenutbildningen är någonting där man lappar och lagar? sade också att vuxenutbildning ska erbjudas dem med de största behoven. När ni tillträdde efter valet tog ni bort rekryteringsbidraget som verkligen var något som gjorde att de som hade de största behoven av vuxenutbildning faktiskt också kom till vuxenutbildningen. Varför gjorde ni det? Har ni några planer på att återinrätta rekryteringsbidraget om ni tycker att det är så viktigt, vilket det är, att de som har störst behov också går i arbetsmarknadsutbildning? säger att det är viktigt med kvalitetsförbättringar inom sfi. Ja, det är det absolut. Sedan sätter han likhetstecken mellan fler att välja på och bättre kvalitet. Då kan man bara gå till hälso- och sjukvården för att se hur det är. Men det ska vi diskutera i ett annat utskott. Men där kan man se att vårdvalsreformen har lett till fler att välja mellan. Men har det blivit så värst mycket bättre kvalitet? Nej, det tror jag inte. Sfi-bonus är ett sätt att öka genomströmningen, säger . Ja, för dem som hade klarat sig bra utan sfi-bonus, för dem som har kommit hit och är mest välutbildade, men inte för dem som kommer hit och har lite utbildning. Vad menar egentligen med att lappa och laga? 147 (FP) replik: Det var många frågor, men jag ska fokusera på det absolut viktigaste. Vi anser att en bra gymnasieskola och en bra grundskola förebygger behovet av att använda vuxenutbildningens resurser i efterhand. Det konstateras i betänkandet och i rapporter att tillströmningen direkt från gymnasiet till vuxenutbildningen sker på grund av arbetsmarknadsläget, men tyvärr också på grund av att många saknar slutbetyg eller inte har fullständiga betyg från gymnasiet. Då måste man komplettera och läsa om, och vissa kommuner tillåter fortfarande så kallad konkurrenskomplettering, men då tar man ut en liten avgift. Jag vill att man helst lämnar gymnasieskolan. Därför har vi gjort om gymnasieskolan, och den nya trädde i kraft . Där har vi yrkesutbildningar, studieförberedande utbildningar och lärlingsutbildningar. talar nu även om andra lösningar kortare yrkeskurser för att det ska finnas fler breda in- och utgångar. När Socialdemokraterna styrde var det mycket lätt att komma in på gymnasieskolan, men det var mycket svårt att lämna gymnasieskolan. Många gick direkt till Arbetsförmedlingen eller till vuxenutbildningen. Därmed går mycket pengar från kommunernas budget till att lappa och laga, inte bara inom vuxenutbildningen utan inom arbetsmarknadspolitiska insatser som vi inte ens nämner här. Det tar mycket pengar från kommunernas budgetar. Har man bara en stor aktör i fråga om sfi som aldrig utsätts för konkurrens och som de lokala politikerna knappt ställer några krav på i fråga om genomströmning och resultat utmanas den inte. Man vet inte hur den enda verksamheten står sig. Jag förordar en kvalitetsupphandling om man inte vill ha en konkurrensupphandling där man kan mäta flexibilitet, alternativa pedagogiska upplägg och naturligtvis kvalitet. 148 (S) replik: Det andas från att man ska vara färdig när man lämnar gymnasieskolan. Det tycker vi också. Men däremot skiljer vi oss i synen på vad som händer under resten av livet. Som jag sade tidigare visar forskningen att man kommer att ha ungefär 20 olika jobb. Det kan jämföras med hur det var när vi lämnade gymnasieskolan. Det kräver att det finns utbildningsplatser så att människor kan omskola sig. Då kan man inte se vuxenutbildningen som någonting som ska rätta till det som har varit fel, utan den måste ses som någonting där människor fyller på kunskap som arbetslivet ställer krav på. Jag förstår därför inte när han säger att man ska vara färdig när man lämnar gymnasieskolan. Så ser inte vi på vuxenutbildningen. Vuxenutbildningen är mycket vidare än så. Jag skulle vilja ställa en annan fråga. hade vi en gemensam interpellationsdebatt om just vuxenutbildningen och framför allt om . Statsrådet sade att hon är nöjd. Hon tycker att dimensioneringen i fråga om platser är rätt inom och att man satsar 1,6 miljarder på , trots att man vet att av dem som har gått den har fått jobb och trots att man vet att av dem som ansökte har fått ja till att börja. Håller med om att det är rätt dimensionering? Skulle det inte med tanke på det som du precis har sagt vara bättre med fler platser inom ? 149 (FP) replik: Jag kan börja med den sista frågan. Statsrådet bedömde att dimensioneringen just nu är på en bra nivå. Hon uttryckte vikten av att inte bygga ut i alldeles för snabb takt för att upprätthålla kvaliteten. Men hon sade också att regeringen följer detta och att om det skulle uppstå ett mycket stort behov av mer resurser till just detta ändamål har denna regering visat att oavsett om det har gällt vuxenutbildning, yrkesvux, eller arbetsmarknadspolitiska insatser har man anpassat behovet efter behov och arbetsmarknadsläge. Jag tycker att det var ett positivt svar från statsrådet . När det gäller den första frågan om att vara färdig efter gymnasiet undrar jag: Hur ser ni på gymnasieskolan egentligen? Det kan inte vara bara tre bra och mysiga år, utan gymnasieskolan har uppdraget att bland annat utbilda ungdomar till vidare studier eller utbilda ungdomar till att bli anställbara. Jag har aldrig hört någon socialdemokrat som har sagt att detta inte är gymnasieskolans uppdrag utan att man kan gå där och ha lite trevligt och läsa någon kurs. Det är klart att majoriteten av ungdomarna vill gå i gymnasieskolan och vet vad de vill och är mycket engagerade. Men det finns många ungdomar som tyvärr inte tar till vara den tid som de har , eller på grund av problem med genomströmningstider i många kommuner beroende på felval, skolbyten och hopp mellan IV-programmet och nationella program. När de kommer ut från gymnasieskolan när de har fyllt 19 eller är det inte ovanligt, , att de söker sig till vuxenutbildningen och konkurrerar om samma resurser som finns för övriga i samhället. 150 (MP) replik: Jag förstår att Alliansens företrädare blir besvärade när jag talar om sysselsättningsgrad. Jag måste fråga : Ser du ett samband mellan utbildning och arbete? 151 (FP) replik: Det gör jag absolut. Flera av oss är aktiva skolpolitiker . När jag har lyssnat på flera ärendedebatter och interpellationsdebatter oavsett utskott landar man på utbildningen och skolan som grund och plattform för kommande arbetsliv och möjligheter. Det är därför som vi genomför dessa reformer. har inte ingått i någon regering men har stött regeringar som har haft den gymnasieskola som vi nu lämnar. Det skulle vara högskolebehörighet, man teoretiserade yrkesprogrammen, karaktärsämnena på yrkesprogrammen teoretiserades, och man hade inga bra kvalitetskrav och uppföljningar i fråga om IV-programmet, som vi gör om. Företrädare för alla politiska partier som är insatta säger också i denna talarstol att en av de viktigaste förklaringarna till den höga ungdomsarbetslösheten är just utbildningssystemet. Det känns lite konstigt när man hör argumenten från dem som vill vrida tillbaka klockan och gå tillbaka till det som vi hade tidigare. Vi vill inte gå tillbaka till den gamla gymnasieskolan. Kommunerna satsar på vuxenutbildning, staten satsar på vuxenutbildning och regeringen satsade på yrkesvux med en topp 2010. Det var helt rätt, för då var efterfrågan väldigt akut. Sedan har det blivit lite ljusare på arbetsmarknaden. Då får man justera ned det här. Regeringen, och Alliansen har visat att man kan anpassa behovet efter arbetsmarknadssituationen. 152 (MP) replik: Det är bra, men behöver man då inte anpassa det när vi har en arbetslöshet på , bland utrikesfödda ? Behöver man då inte dimensionera upp utbildningen, så att människor kan ta de jobb som finns? Sedan vill jag också berätta att jag har skickat efter en RUT-utredning som jag hemskt gärna vill dela med mig av. Där kan man se svart på vitt att platserna på komvux inte har ökat. har det bara gått tillbaka. Om ni talar om att ni har 1 miljard mer än 2006 måste ni också ta hänsyn till att det finns 400 000 fler människor i . Det handlar inte bara om vad som har varit tidigare, . Vi måste blicka framåt. Den svenska befolkningen har ökat med 400 000 människor. Vi har en arbetslöshet på . Hur kan ni vara nöjda? 153 (FP) replik: Jag gillar inte när folk påstår att jag är nöjd, för jag är inte nöjd. Jag har aldrig påstått det. Jag har sagt i samtliga interpellationsdebatter tidigare att vi har en stor utmaning när det gäller arbetslösheten. Det är ett stort problem. Vi har också haft stora problem med utbildningssystemet. Man pratar om ungdomsarbetslösheten. Jag har erfarenhet från kommunalpolitiken. Vi vet att är heltidsstuderande. Men om man nu tar ungdomsarbetslösheten som exempel måste man titta igenom vad de har för behov, hur många som behöver komplettera för att få ett slutbetyg och hur många som har läst ett program men i alla fall söker sig in på vuxenutbildningen. Många kommuner, inte minst de större kommuner som har ekonomiska möjligheter, prioriterar och tar sitt ansvar oavsett vad staten gör eller inte gör, och det tycker jag är bra. Det ska vi uppmuntra. Jag glömde i tidigare inlägg uppmana att ringa sina kolleger i och i och tala om hur viktigt det är att även kommunerna tar sitt ansvar. Det har vi gjort i , som jag kommer från, både när Alliansen styrde och när de rödgröna styr. Man tar ett lokalt ansvar. Man kan inte enbart förlita sig på att staten ska gå in när som helst och hur som helst. Men utifrån den profil som den här regeringen har, med fokus på utbildning och arbete, är det helt klart att jag inte skäms över de insatser som görs. Sedan kan vi alla i olika partier tycka att borde få mer pengar eller att universiteten borde få mer pengar. Alla vill ha mer pengar. Men just kampen mot arbetslösheten förenar oss alla allianspartier. Det är jag trygg med. 154 i (C): Det finns ett antal punkter när det gäller vuxenutbildning som jag från sida vill vara väldigt tydlig med. Vuxenutbildning är en av hörnstenarna i det utbildningsbygge som vi har i . Det handlar om vår syn på människan. Det handlar om att det ska skapas möjligheter för människor att ta makten över sina liv och bygga sin kompetens, men också om att vi politiskt tillsammans med utbildningsaktörer som kommuner, utbildningsföretag med flera har ett ansvar för att göra det möjligt. Här anser att det finns mer att göra. Möjligheten till försörjning under studierna har kolleger till mig varit uppe och diskuterat. Det handlar också om det utbud som kommuner och andra aktörer erbjuder och vikten av att utveckla kompetensplattformarna som tas fram runt om i . Alliansen står bakom vuxenutbildningspolitiken. Vi har som allianskolleger möjlighet att lyfta fram delvis olika saker, olika delar av vuxenutbildningen, eftersom det är ett så brett område. Det som finns i motionsbetänkandet handlar till stor del om de motioner som riksdagsledamöter valt att skriva . Därför blir det inte så heltäckande som det annars skulle ha kunnat vara. Vuxenutbildning är så mycket. Förutom vuxenutbildning handlar det också om andra delar, som folkbildning, yrkeshögskoleutbildningar med mera. I dagens finns det många vägar framåt. Det är precis det som är meningen. Det som står i texten om att dörr efter dörr har stängts är fel. Det har öppnats dörrar på många olika sätt, men det ser inte ut som det gjorde tidigare. Då kanske en del människor från Socialdemokraterna och så vidare upplever att man har stängt dörrar, men vi har öppnat fler dörrar på olika sätt. Under den ekonomiska kris som började blev det väldigt tydligt att det behövdes en samordnad struktur för regional kompetensförsörjning. Det blir så lätt att vi diskuterar den nationella nivån och den kommunala nivån, men det finns också kopplat till arbetsmarknadsregioner en regional logik att ha i detta sammanhang. Man såg att det behövdes ett mer flexibelt och behovsanpassat utbildningssystem med samverkan över kommungränserna. Det saknades en regional aktör med samlat ansvar för kompetensförsörjningen. Det efterfrågades en utökad samverkan mellan den regionala tillväxtpolitiken, arbetsmarknadspolitiken och utbildningspolitiken. Regeringen gav därför i uppdrag att etablera kompetensplattformar för samverkan inom kompetensförsörjning och utbildningsplanering på både kort och lång sikt. Syftet med det är att bidra till ökad kunskap och översikt, samordning av behovsanalyser, ökad samverkan kring kompetensförsörjning och utbildningsplanering samt ökad kunskap om utbud och efterfrågan på olika utbildningsformer. Vad har då detta gett för resultat? Många anser att de nätverk och arbetssätt som byggts upp är viktiga för att etablera en viss struktur för framtida planering. Man samverkar nu mer systematiskt. Precis som Socialdemokraternas lyfte fram att hon sett i bidrar kompetensplattformarna till att man arbetar mer systematiskt, vilket bör leda till en bättre anpassning av kompetensen till arbetsgivarnas framtida behov. Upparbetade kanaler och kontakter gör att man snabbare kan agera vid behov. Man pekar på några håll också på att helt nya utbildningar har startats som är bättre anpassade till arbetslivets behov. I , som jag kommer från, har man etablerat arbetet tillsammans med kommunalförbunden. provas också strukturen i och med det som händer runt och de underleverantörer som finns där. Här är samverkan mellan olika aktörer A och O. Kommunerna måste samverka för att göra det så bra som möjligt för alla människor som är i behov av kompetenshöjning på olika nivåer. Kommunerna är en anordnare av utbildning, men det finns också många andra anordnare. Det är oerhört viktigt med de satsningar som regeringen har gjort och de utökade satsningarna i när det gäller olika former av kompetensutbildning. I resultatutvärderingarna ser man också behov av att högskolor och universitet i regionen är aktiva i arbetet. Därmed har de även fått ett tydligare uppdrag av regeringen att vara delaktiga. När man nu läser igenom motionerna kan man se att de tar upp många viktiga aspekter. Men mycket av det som vi avstyrker i betänkandet är redan under beredning eller är beslutat och genomfört. Sfi har lyfts fram av många motionärer, och det är ett område som har ett stort antal utmaningar framför sig, framför allt när det gäller kvaliteten. Men det betyder inte att allt är dåligt. Jag har haft förmånen att besöka Snabba spåret vid vuxenutbildningen i vid ett antal tillfällen, och det är igen. Det är till för relativt välutbildade kvinnor och män som kommer till av många olika anledningar. Dessa får en möjlighet att så snabbt de klarar av det lära sig svenska språket för att så snabbt som möjligt etablera sig på arbetsmarknaden. De siktar mot högre utbildning men också mot jobb inom de sektorer de redan har en utbildning i. Där är det också viktigt med det uppdrag som har, nämligen att jobba med validering och hitta ett nationellt system för valideringen. Dörr efter dörr har stängts, säger man. Det är helt fel. Det sker satsningar. Men om man enbart räknar kvantitet kan man villa bort sig. Mycket av de yrkesvuxsatsningar som vi har gjort handlar om relativt dyra utbildningar som leder till jobb, vilket också gör att det blir ett mindre antal platser än om man enbart kör rent teoretiska utbildningar som man kan göra i storgrupp. Det handlar inte om att räkna antalet platser, utan om kvaliteten på de platser som finns och möjligheten för människor att vara attraktiva på arbetsmarknaden. Det är glädjande att man från oppositionens sida lyfter fram mycket av det som fungerar i Alliansens och att man vill se mer av det. Vi är gärna med och arbetar för att vuxenutbildning på olika sätt ska stärkas tillsammans med de regionala och kommunala aktörerna. Jag förvånas över att säger att man upplever att det finns en motvilja att satsa på vuxenutbildning när vi på så många olika sätt har breddat vuxenutbildningen i under de år som alliansregeringen har verkat. 155 (V): I ett snabbt föränderligt samhälle ska alla ha rätt till återkommande utbildning. Därför är vuxenutbildningen viktig. Vi har en ungdomsarbetslöshet på . Utbildningspolitiken har en central roll för att bekämpa arbetslösheten och öka konkurrenskraften genom höjd kunskap och kvalitet. Vi vill därför satsa på fler utbildningsplatser för att öka såväl sysselsättningen som människors kunskaper. Många som är arbetslösa saknar grundläggande utbildning från grund- eller gymnasieskola. För sedan presenterade Arbetsförmedlingen sin stora rapport om läget på arbetsmarknaden som bland annat visar att av de arbetslösa som saknar gymnasieutbildning nu är . Det här är ett trendbrott. har de äldre varit klart överrepresenterade i den gruppen. krävs ofta minst gymnasieutbildning för att få ett arbete, och det är även nödvändigt för att kunna vidareutbilda sig på yrkeshögskola eller universitet. En gymnasieexamen eller motsvarande har med andra ord blivit en nödvändig förutsättning för att kunna etablera sig på arbetsmarknaden och i samhället. Men högerregeringens politik har gjort det svårare att utbilda sig. Genom att gränsen för behörighet höjts på olika nivåer är det färre som blir behöriga att läsa vidare. De har gjort det svårare att komma in på komvux, men också gjort det svårare att gå vidare från komvux till högre utbildning genom att införa en särskild kvotgrupp för dessa. som regeringen bygger en skola som kommer att skapa ett större behov av vuxenutbildning skär man ned på densamma. Det kommer att leda till att utbildningsnivån kommer att sjunka. Att satsa på vuxenutbildning är ett av de mest effektiva sätten att bryta kunskapsklyftor mellan människor och skapa ett inkluderande samhälle. Det är därför bra att vi i utskottet fått en majoritet för att återinföra det riktade statsbidraget till vuxenutbildningen. Annars riskerar vuxenutbildningen att i hög grad bli offer för besparingar. har många kommuner, framför allt mindre sådana, dragit ned sina verksamheter till ingenting mer än det som de enligt lag är tvungna att tillhandahålla. För att snabbt åtgärda det och ge fler människor ökad frihet och valmöjligheter på arbetsmarknaden vill införa en rätt att läsa in gymnasieskolan inom vuxenutbildningen. Det ska kunna ske antingen inom den kommunala vuxenutbildningen eller på folkhögskola. Sedan den globala finanskrisen inleddes har fler börjat studera. Det gäller även vuxenutbildningen. Antalet heltidsstuderande på komvux har ökat med . Det är dock fortfarande långt kvar till det antal platser som fanns innan högerregeringen skar ned vuxenutbildningen med en tredjedel. De extra anslag som kommunerna har fått har inte kompenserat för de förlorade studieplatserna. En rätt till gymnasieutbildning gör att det kommer att behövas fler studieplatser. Regeringen föreslår i budgetpropositionen 5 000 fler platser till komvux, trots att egen utredning visar på ett behov av omkring 31 000 platser. En viktig del inom vuxenutbildningen är sfi, svenska för invandrare. Det ligger i allas intresse att alla som bor i ges möjlighet att lära sig det svenska språket. Ett första steg till att klara sin egen försörjning är att lära sig språket. Men språket är också en förutsättning för att kunna, våga och vilja delta aktivt i samhället. För att det ska kunna ske behövs en tydligare individualisering och fler undervisningstimmar . Sfi ska kunna läsas i kombination med praktik, arbetslivsorientering, validering, annan utbildning eller arbete. Vi är mycket kritiska till regeringens syn på sfi. Vi menar att den bygger på osanna antaganden om att de sfi-studerande bara sitter och sitter för att kunna bli försörjda. Varken treårsbegränsning eller sfi-bonus tar hänsyn till de olika förkunskaper människor som kommer hit har. En del är analfabeter, och andra är mycket högutbildade. Den enskilda studeranden lastas helt för den otillräckliga kvaliteten på undervisningen. Sedan får vi höra från om en sfi-peng. Då tänker jag: Med en dåres envishet försöker man driva igenom att välja aktörer. Som om det skulle göra att man lättare lär sig svenska. För att stärka kvaliteten i sfi ska vi, precis som vi gör i den ordinarie skolan, ställa krav på att sfi-lärarna är behöriga. Vi vill också att det ska bli möjligt att utbilda sig till sfi-lärare som ett spår i lärarutbildningen eller som en egen utbildning. Det bör också finnas möjlighet för sfi-lärare att skaffa sig specialkompetens för att undervisa analfabeter. Det är också helt nödvändigt att se över den studieekonomiska situationen för de studerande. Eftersom timersättningen för vuxna som deltar i sfi-undervisning tagits bort tvingas många att välja bort svenskundervisning av ekonomiska skäl. Jag vill yrka bifall till reservationerna 6 och 13 och yrka bifall till majoritetstexten under punkt 1. 156 (FP) replik: Jag har två frågor till . Den första frågan gäller varför en enskild, till exempel med en sfi-peng, inte själv kan få bestämma om man vill läsa på kommunala komvux, Liber, , Miroi eller kanske en folkhögskola som LO eller ABF driver om de har en bra inriktning inom omsorgen eller på ingenjörssidan på lägre nivå som man attraheras av. Den andra frågan gäller kommunernas ansvar. Vad vill du säga till kommunalråden, oavsett partifärg på styret, när de drar ned? Du ser att den och den kommunen ska göra neddragningar. Vad säger du till de kommunalråden? Har de inget ansvar för den kommunala vuxenutbildningen för de egna invånarna? 157 (V) replik: Vi har varit för att det ska vara möjligt att läsa sfi på folkhögskola. Det tycker vi är bra. Problemet är att tillsammans med sina kolleger på högersidan tror sig lösa alla problem, särskilt inom välfärden, med att införa olika pengsystem. Ser ni inte hur ni har förstört inom både äldreomsorgen och skolan med pengsystemet? Det är inte den typen av valfrihet som stärker. Det som behöver göras för att stärka sfi-utbildningen handlar om att vi behöver lärare som har kompetens inom det de ska arbeta med. Där ser det illa ut. Vi behöver studerande som har tid att ägna sig åt studierna. Där är den studieekonomiska situationen för de studerande en viktig del. Det behövs kontinuitet. kommer det in nya studerande i en befintlig grupp, vilket gör att det inte är möjligt att skapa den kontinuitet och lugn och ro som behövs för att kunna lära sig svenska. Vidare måste det vara möjligt att arbeta , att vidareutbilda sig på någon annan vuxenutbildning eller på en högre utbildning. Det är den typen av kvalitetsförstärkningar som behövs, inte att man ska välja mellan olika aktörer. Vi har redan sett flera exempel på att det är dåligt och inte ger någon kvalitetsförstärkning över huvud taget. 158 (FP) replik: Jag kan garantera och att det finns både urusla kommunala äldreboenden och kommunala skolor, precis som det finns alternativa driftsformer som inte håller kvaliteten.