prot · GZ0982 · 2012-03-14 00:00:00 — 1 § Anmälan om fördröjt svar på interpellation Till hade inkommit följande skrivelse: Interpellation 2011/12:272 Till Interpellation 2011/12:272 Renovering av dricksvattenledningar av (S) Interpellationen kommer att besvaras . Miljöministern har inte möjlighet att besvara interpellationen inom anvisad tid på grund av redan inbokade engagemang. (C) Enligt uppdrag och rättschef 2 § Anmälan om inkommen granskningsrapport från Förste vice talmannen anmälde att följande granskningsrapport inkommit från : RiR 2012:4 Att styra självständiga lärosäten 3 § Hänvisning av ärenden till utskott Föredrogs och hänvisades Proposition 2011/12:87 till miljö- och jordbruksutskottet Motion 2011/12:K9 till 4 § Förnyad bordläggning Föredrogs och bordlades åter betänkanden /12:FöU3 och FöU4 betänkanden /12:KU11, KU6 och KU12 betänkanden /12:SkU15 och SkU17 betänkande 2011/12:JuU15 5 § Bemyndigande om krav på och kontroll av vissa elmätare Föredrogs näringsutskottets betänkande 2011/12:NU11 Bemyndigande om krav på och kontroll av vissa elmätare (prop. 2011/12:62). Förste vice talmannen konstaterade att ingen talare var anmäld. (Beslut fattades under 14 §). 6 § Jämställdhetspolitikens inriktning 20112014 Föredrogs arbetsmarknadsutskottets betänkande 2011/12:AU6 Jämställdhetspolitikens inriktning 20112014 (skr. 2011/12:3). 1 (S): ska vi debattera den absolut viktigaste politiska frågan. Det handlar om rättvisa och om mänskliga rättigheter. Det är inte en kvinnofråga, utan det handlar om jämställdhet. Vi i är inte längre i topp på jämställdhetsmätningar. ligger vi fyra, för våra grannländer har gått förbi oss. Regeringen är nöjd och säger sig satsa pengar på jämställdhet. I den ena budgetkolumnen ser det ut som att man satsar pengar på jämställdhet. Men i den andra kolumnen minskar man anslag så att det slår hårdare mot kvinnor än män. Det är som i sagan om kejsarens nya kläder: Det kostar pengar, men man ser inget resultat. jobbar kvinnor gratis till , men männen har betalt ända fram till . I pengar blir det mycket; det motsvarar mindre . Det blir 52 800 om man räknar upp kvinnors faktiska sysselsättningsgrad till heltid. Inkomstskillnaden blir vilket ger . blir det väldigt mycket pengar. I mitt område, där jag bor, kan man till och med köpa ett hus för dessa pengar kontant. av kvinnorna jobbar deltid, vilket ger sämre lön och löneutveckling, men också en sämre hälsa. 100 000 kvinnor vill jobba mer; det vet vi . tar av männen ut föräldrapenning. anmäldes 27 800 fall av kvinnor som misshandlades. Om man är börs-vd är det mycket vanligare att heta , Per eller än att vara kvinna. , när vi såg att det var alltför stor skillnad som man inte kunde förklara, fattade vi här i kammare ett beslut som vi alla röstade om och fick majoritet för. Det gällde nya mål för jämställdhetspolitiken. Det handlade om jämn fördelning av makt och inflytande och ekonomisk jämställdhet. Det handlade om en jämn fördelning av det obetalda hem- och omsorgsarbetet och att mäns våld mot kvinnor ska upphöra. har vi fått en annan regering som driver jämställdheten och arbetet med den i en helt annan riktning. Arbetet var ändå lite på gång, och ansågs vara i topp. Det är inte bara lönen som diskriminerar kvinnor i arbetslivet, utan nu larmar forskarna om att man tror att kvinnor dör tidigare på grund av stressen och dubbelarbetet. Vi vet att kvinnor sällan får sina arbetsskador godkända. Det finns alldeles för lite forskning om kvinnors hälsa och arbetsmiljö. Låt mig bara ta ett exempel. ska vi arbeta tills vi blir lite äldre, är det många som förutspår. Vi har en statsminister som säger att vi ska jobba fram till . Då ska man ta i beaktande att forskarna säger att äldre kvinnor inte har möjlighet att sitta ned en tiondel av sin arbetade tid. Vem minns inte reklam där uppmanade fler pappor att ta ut föräldraförsäkring och vara en barnledig pappa? Det har hänt lite sedan vi såg den reklamen, men det går alldeles för sakta. Om vi inte gör något åt detta kommer det att ta flera generationer innan mammor och pappor gör ett jämnt uttag av föräldraledigheten. Det innebär att barn som föds just inte kommer att dela lika när de blir föräldrar. Kanske gör deras barn i sin tur det, men det är inte att lita på. Enligt ISF har inte jämställdhetsbonusen hjälpt till. De hävdar att det är fler pappamånader som ger resultat. Det är viktigt att föräldrar delar på ansvaret för barnens skull, men också för att kvinnor och män ska kunna konkurrera på lika villkor på arbetsmarknaden. Vi vet att kvinnor och män har ungefär samma lön fram till dess att de blir föräldrar, men sedan händer något. Då ser man att män premieras med högre lön och bättre löneutveckling, men kvinnor stannar upp i löneutvecklingen. Vi fortsätter att bygga in regler som cementerar att kvinnor behandlas som en andrahands arbetare som värderas mycket sämre på arbetsmarknaden. Detta beror bland annat på att vi har en borgerlig regering som inte vågar tala om att kvinnor och män måste dela lite mer lika. Regeringen vågar inte fatta politiska beslut som ger resultat om man nu alls vill ha ett jämställt samhälle. Direkt efter det att den nya regeringen vann valet gjorde man stora förändringar som fick påverkan på jämställdheten. Man lade ned , som hade börjat forska om kvinnors hälsa och arbetsmiljö. Man tog bort den reglering som skulle leda till färre visstidsanställningar. Man tog bort systemet med lönekartläggning för företag som hade anställt tio personer. Regeringen för en ekonomisk politik som ger mer till redan rika män, och den har sett till att vi har sämre trygghetssystem och välfärd, vilket drabbar kvinnor mer än män. Trots att kvinnor utbildar sig mer än män får de inte möjlighet att komma in i maktens korridorer. I börsnoterade bolags styrelser är bara 11 av de 255 som finns där kvinnor. Men det finns 15 stycken som heter , det finns 14 som heter Per och det finns 13 som heter enligt Veckans Affärers Andersindex. kvoteras män in i bolagsstyrelser för att de är män. Jag kan ibland fundera på hur det känns att inte få komma in på egna meriter utan bara för att man har ett visst pojknamn eller kön. Jag undrar hur det känns för männen. Självklart är det inte bara politiska beslut som påverkar om vi kommer att få ett jämställt samhälle, men de är mycket viktiga förutsättningar för att nå jämställdhet. Det handlar också om attityder och om hur vi fostrar våra barn. Låt mig ta några exempel. Pojken som syr shorts och bakar muffins blir uppskattad och uppmuntrad. Man säger till honom: Åh, vad duktig du är. Kan du detta? Han får en enorm uppmärksamhet och påminns om detta i stort sett hela livet. Men när en flicka kan byta däck och vet hur man fyller på spolarvätska i bilen tittar grannar och föräldrar på henne, rynkar på näsan och blir lite oroliga i stället för att uppmuntra henne. Det är ju bra att även flickor kan byta däck, precis som det är bra att killar kan baka och sy, men vi uppmuntrar dem att fastna i gamla, traditionella könsuppgifter. Jag kan ta några andra exempel. Jag som har jobbat i barnomsorgen ser det väldigt ofta. Både föräldrar och vi personal säger till tjejer när de springer och klättrar: Akta dig! Ta det försiktigt! Vi springer nästan fram och bromsar dem. Men när killarna kommer i ilfart och ska klättra ropar många: Heja på! Vad snabb du är! På det viset får de uppmärksamhet och utvecklas åt helt olika håll. Som föräldrar och mor- och farföräldrar ställs man ofta inför konstiga situationer. Hur reagerar man på sådana enkla saker som att barnbarnet eller sonen önskar sig ett par rosa tennisskor? Vågar man ge honom det? Eller vågar man ge tjejerna tröjor med monster på när de vill ha det? Vad ska alla andra tycka och tänka? Vi socialdemokrater har en politik för ett jämställt samhälle som är bra för alla. Det handlar om en god arbetsmiljö och arbetstider som går att förena med ett bra familjeliv och ett socialt liv. Vi vill ha en bra fungerande barnomsorg som även finns för de föräldrar som jobbar kvällar, nätter och . Vi vill ha en bra äldreomsorg eftersom vi vet att kvinnor tar ett större ansvar för de äldres omvårdnad. Vi vill ha en tredelad föräldraledighet, en del till mamman, en del till pappan och en del där man fritt kan välja det som passar familjen bäst. Vi vill ha heltid för den som önskar det och minska antalet visstidsanställningar. Vi tycker också att det är jätteviktigt att vi beaktar att många som jobbar mycket mer än heltid önskar heltid. Det ska också vara en rätt att ha heltid och inte behöva jobba mer än heltid. Vi vill ha tillbaka en arbetsmiljöforskning av hög kvalitet om kvinnors arbetsmiljö och hälsa. Vi vill ha kvotering till bolagsstyrelser. Vi vill gå ytterligare steg för att förhindra våld och hot mot kvinnor. Detta kräver utbildning, nytänkande och möjligheter. Då kommer det också att ge resultat. Men det handlar också om politiska och politiska beslut som måste fattas. Resultaten av detta kommer att vara bra för både kvinnor och män, och det tjänar vi alla på. Det handlar om rättvisa och mänskliga rättigheter. Vi står självfallet bakom alla våra reservationer men för att vinna tid yrkar vi bifall till reservationerna 2 och 5. 2 (MP): debatterar vi jämställdhet och den jämställdhetspolitiska inriktningen. Det finns en omfattande beskrivning av områden i det svenska samhället där vi ser bristande jämställdhet. De konkreta insatserna och åtgärderna för att på allvar uppnå ökad jämställdhet saknas dock i den redogörelse som vi har att debattera . En tydlig punkt där vi i skiljer oss från regeringen är kvotering till bolagsstyrelser. Vi ser helt olika lösningar på problemet. vill uppnå ett jämställt samhälle och föreslår därför konkreta politiska åtgärder för att komma till rätta med ojämställdheten, bland annat rent representationsmässigt, men det har regeringen, tillsammans med , satt stopp för. Vi väntar också fortfarande på att regeringen ska komma med en utredning om män och jämställdhet. Ni skrev faktiskt om en sådan i budgeten, men jag har inte sett till den . Det skulle glädja mig mycket om ni kunde ta fram det arbetet eftersom har drivit på att det behövs en utredning om män och olika maskuliniteter. Regeringens skrivelse innehåller bland annat ett uppdrag till att utveckla och genomföra särskilda insatser för att förhindra att kvinnor slås ut från arbetslivet på grund av arbetsmiljörelaterade problem. Det är bra och oerhört viktigt, men just nu behövs inte fler studier. Vi vet redan att det är problematiskt. Det som behövs är handling från sida. De måste visa hur de ska utveckla sitt tillsynsarbete. Det finns många utredningar som påvisar problem men väldigt få föreskrifter. Regeringen behöver vara tydlig med uppdraget så att det faktiskt händer någonting. Problemen är välkända, och det är det jag vill fokusera på i den här debatten. Från forskning, myndigheter och medier får vi ständiga rapporter om ojämställdhet i arbetslivet. Kvinnor arbetar till exempel deltid i betydligt större omfattning än män både frivilligt och ofrivilligt, framför allt inom vård och omsorg. Av de sysselsatta arbetar en tredjedel av kvinnorna deltid även om andelen heltidsarbetande har ökat . Bland männen arbetar heltid, och allra mest arbetar män med små barn. Arbetsmiljölagen är ojämställd och utformad efter män som norm och efter mäns arbete. I antologin på kvinnors hälsa i arbetslivet, en bok som jag verkligen rekommenderar till läsning, skriver forskaren vid : Arbetsmiljölagen skrevs ursprungligen 1889, i första hand för att skydda industri- och verkstadsarbetare. Den har inte omarbetats tillräckligt . Dagens arbetsmiljölag bygger på tankar , men samhället har förändrats mycket . är av arbetskraften inom tillverkningsindustrin. Lagen är också utformad så att det blir lättare att ställa krav inom mansdominerade yrken. , som tillämpar lagen, gör det därför oftare på traditionellt manliga arbetsplatser. Till exempel finns det speciallagar som rör byggnadsverksamhet. I vård, skola och omsorg, som är mer kvinnodominerade, finns det väldigt få regler. ser vi att allt fler kvinnor mår dåligt på grund av stress på jobbet. TCO presenterade sin stora stressbarometer. Den är ett mått på utvecklingen i arbetslivet för tjänstemän inom TCO och . Resultatet visar ett arbetsliv där flera yrkesgruppers arbete präglas av stark stress och höga krav men alltför sällan balanserat av inflytande och stöd. Stressbarometern visar att utbildning och vårdsektorn är värst drabbade. Jobbet fortsätter för många tjänstemän även efter arbetstid, och kraven ökar i arbetslivet. Men människor kan inte vara utsatta för hård press år och klara att vara högpresterande ett helt arbetsliv. som de flesta trivs med sitt jobb signalerar rapporten om en tickande ohälsobomb som behöver åtgärdas. Jag som också sitter i socialförsäkringsutskottet kan tycka att det är konstigt att en sådan massiv majoritet av sjukpenningdagarna fortfarande utbetalas till kvinnor. Nästan 90 000 kvinnor var sjukskrivna jämfört med lite drygt 46 000 män. Nedläggningen av var ett stort misstag, säger . saknas till och med något så självklart som enkla metoder att på ett mätbart sätt utvärdera den psykosociala arbetsmiljön som exempelvis kan använda på sina inspektioner. Stressbarometern visar på ett antal obalanser i tjänstemännens arbetsliv. Det råder obalans mellan förväntningar och de resurser som ställs till förfogande, mellan kraven som ställs och kontrollen över den egna arbetssituationen och mellan arbetsinsats och belöning. Kvinnliga tjänstemän upplever en betydligt högre arbetsrelaterad psykisk stress än sina manliga kolleger, vilket bland annat visar sig i att det är en högre andel kvinnor med sömnsvårigheter och sämre möjligheter att lämna över arbetsuppgifter till kolleger. av tjänstemännen är vid arbetsdagens slut för trötta eller saknar tid för vänner och familj. har svårt att koppla bort tankarna från jobbet när de är lediga. Över hälften tycker att det är en obalans mellan arbetsinsats och belöning och har så hög arbetsbelastning att de måste dra in lunchen eller arbeta över. Inom vården är det dessutom vanligt att man inte har någon lunch, utan man har måltidsuppehåll. På allt fler ställen runt om i landet ser vi kommuner som lägger in delade turer för att få schemat att stämma och minska kostnaderna inom vården och omsorgen. När tiderna var något bättre var det också bättre arbetstider, och tjejer och killar inom vård- och omsorgsverksamhet kunde jobba två av fem. jobbar de allra flesta och många med delade turer, vilket innebär en klart försämrad arbetsmiljö. Jag vill också särskilt lyfta fram invandrade kvinnors hälsa och arbetsvillkor i . Allra svårast på arbetsmarknaden har kvinnor med utomeuropeisk bakgrund det. Det är framför allt kvinnor som arbetar deltid, både frivilligt och ofrivilligt. Deltid förekommer främst inom kommun- och landstingssektorn. Där är av de anställda kvinnor. Andelen personer med utomeuropeisk bakgrund är hög. I åldersgruppen är det dubbelt så många med utomeuropeisk bakgrund som med svensk bakgrund bland de visstidsanställda, alltså anställda som inte vet hur länge de har ett jobb. I tidigare nämnda bok i kapitlet om invandrades hälsa och arbetsvillkor i skriver man: Utrikes födda kvinnors hälsa är sämre jämfört med befolkningen i genomsnitt, och långtidssjukskrivning och förtidspensionering är högre i denna grupp. Andelen sysselsatta bland utrikes födda kvinnor är också lägre jämfört med genomsnittet. Könsbunden rasism är uppenbar på den svenska arbetsmarknaden, och etnisk diskriminering är ett stort problem. Utrikes födda kvinnor drabbas av arbetslöshet eller tillfälliga anställningar i högre utsträckning än inrikes födda. Trots jämförbar utbildning och erfarenhet behandlas invandrare sämre i arbetslivet i form av att de får lägre löner eller utestängs från kompetensutvecklingsmöjligheter. Utrikes födda kvinnors arbetsrelaterade hälsa måste man ta på största allvar, och jag hoppas att den pågående kommer att göra det. Könsskillnader vid bedömning av arbetsskada är ett välkänt problem. Det är svårare för kvinnor än för män att få ersättning från arbetsskadeförsäkringen vid sjukdom. Inspektionen för socialförsäkringen har granskat ansökningar och har kommit fram till att av männen beviljades ersättning men av kvinnorna. Vi har också i reportaget De oförsäkrade som sändes i SVT sett alarmerande många fall där kvinnors arbetsskador inte godkänns. I programmet beskrivs tydligt vad som måste betecknas som en strukturell diskriminering i bedömningen av arbetsskador. Endast två av hundra inom vårdyrken får sina skador godkända som arbetsskador. En av tre byggnadsarbetare får sina skador godkända som arbetsskador. Det visar sig att i flera fall inte gjort individuella bedömningar. I fyra fall av tio har man inte heller gjort undersökningar av arbetsmiljön, och det saknas ofta uppgifter om skadliga faktorer i arbetet när det gäller vård- och omsorgsarbete. gjordes en lagändring för att förbättra arbetsskadeförsäkringen och se till att den även omfattar skadorna inom vården. Det är ett politiskt ansvar att se till att människor får ersättning på lika villkor och att de garanteras likvärdiga bedömningar och likvärdiga kriterier. vill utreda huruvida socialförsäkringsministern har brustit i sitt ansvar för att garantera att arbetar i enlighet med de lagar som har beslutat och som ska styra verksamheten, och vi har därför gjort en KU-anmälan. Det här är arbetssituationen för kvinnor i . talar ofta om att kvinnor måste arbeta mer och längre, men han tar inget ansvar för hur de ska orka detta. I stället skuldbelägger han kvinnor som kanske inte orkar arbeta heltid eller som rent av uppmanas av sina arbetsgivare att gå ned i deltid på grund av ohälsa relaterad till arbetet. I samma anda drar regeringen ned på resurserna i välfärden, vården, omsorgen och skolan genom minskade intäkter på grund av sänkta skatter. Det gör att många kvinnor som arbetar inom välfärden får färre kolleger som arbetsbördan blir tyngre. tar inte ansvar för att vi får ett socialt hållbart samhälle och en socialt hållbar arbetsmarknad. har vi en arbetsmarknad där vissa med fysiskt krävande yrken, såsom brandmän, får träna på arbetstid eftersom det krävs för att de ska kunna göra sitt jobb. För kvinnodominerade yrken med fysiskt krävande arbetsuppgifter, till exempel tunga lyft, gäller inte samma förmåner. Det leder till tidigare nämnda problematik. I regeringens skrivelse talas om jämställdhetsproblematik. Vad får det för konkret betydelse för alla dessa kvinnors arbetssituation ? vill se en arbetsmarknad med aktiva och förebyggande insatser mot ohälsa och arbetsskador. Jag har träffat sjuksköterskor som jobbar med just rehabilitering av personer som drabbas av ohälsa av olika slag. De betonar vikten av förebyggande arbete, men det handlar om ökade resurser, och där brister det . Kvinnors drivkraft att arbeta är minst lika stor som mäns, men det handlar om att ge dem samma förutsättningar och livsvillkor för att forma sina liv. Så ser det inte ut . Självklart står bakom samtliga reservationer, men för tids vinnande yrkar vi bifall endast till reservation 2 om arbetsmiljöfrågor. 3 (SD): Låt mig först konstatera att jämställdhetsarbetet i den här kammaren har gått bakåt . Då deltog förutom jag själv i en liknande debatt ytterligare en man. Jag kan nu konstatera att inga andra män är uppsatta på talarlistan, och jag uppmanar de män som finns här i kammaren och de som tittar på debatten i vårt intern-tv-system att komma ned till kammaren och delta i jämställdhetsdebatten. Det finns en anledning till att det ser ut så, att inga andra män är uppsatta på talarlistan, och det är att de andra partierna ser jämställdhetsarbetet som en kvinnofråga. Men jämställdhet är ingen kvinnofråga. Det är i allra högsta grad en fråga för män och om män. Det påstås vara mäns ovilja till jämställdhet mellan könen som ligger bakom problemet att män tar ut en mindre del av föräldraförsäkringen. Vissa av oss kanske har andra idéer om vad det beror på och också ifrågasätter om det är ett problem att familjer väljer själva. Det påstås vara män och manliga strukturer som hindrar kvinnor att ta plats i bolagsstyrelserna. Kanske är det så, men det kan också bero på kvinnors självval av utbildning, yrke och karriärvägar. Däremot är vi helt överens om delar av problemformuleringen. Jag tror att fler kvinnor i ledande positioner skulle vara bra för många företag och myndigheter. Några av de bästa chefer jag mött i min yrkeskarriär har varit just kvinnor. Män är i minoritet på våra högre utbildningar. Den obalans och den faktiska eller upplevda bristen på jämställdhet på den svenska arbetsmarknaden när det gäller karriärmöjligheter och löneutveckling kommer, inte minst av detta skäl, att i mångt och mycket med tiden självregleras. Vem vet, kanske står vi här och debatterar att män diskrimineras på den svenska arbetsmarknaden. Män har ett oerhört ansvar för att alltför många kvinnor blir psykiskt och fysiskt misshandlade i hemmet. Det är i huvudsak manliga strukturer som förnekar flickors och kvinnors självval när det gäller partner, utbildning, umgänge och övriga livsval. Det är inte bara de män som slår som måste förändra sitt beteende. Även vi andra män har ett ansvar för att komma till rätta med problemen. Av just dessa orsaker är det djupt olyckligt att så få män deltar i den här debatten . Oavsett om det är en svensk man som på fyllan misshandlar sin fru , oavsett om det är unga pojkar som i skolan trakasserar och kränker unga flickor, oavsett om det är män och manliga strukturer som i hederns namn och i skydd av sitt ursprung och sin kultur kränker flickors och kvinnors mänskliga rättigheter och rätt till självval är det ett problem skapat av män, om män, och i lösningen måste män delta. I riksdag finns män av olika åldrar, män ur olika samhällsskikt, män med olika religiösa, kulturella och nationella ursprung män med olika värderingar med sig från sin uppväxt. Många av dessa män sitter just nu och tittar på den här debatten antingen i kammaren eller genom intern-tv-systemet. Kom ned och delta i debatten! vill se ett jämställt samhälle där alla medborgare har samma rättigheter, skyldigheter och möjligheter till eget val av utbildning och arbete. Vi har kommit rätt långt när det gäller jämställdhetspolitiken. Den svenska arbetsmarknaden är relativt jämställd med små skillnader i lön mellan kvinnor och män. Förutsättningarna för såväl kvinnor som män är goda. Sysselsättningsgraden är visserligen högre för män än för kvinnor, men arbetslösheten är lägre för kvinnor än för män. har en arbetsmarknad där förutsättningarna för såväl kvinnor som män är goda. Den svenska arbetsmarknaden tycks också vara relativt jämlik när man tittar på löner. När lönerna mellan kvinnor och män korrigeras för faktorer som yrke, utbildning, ålder, sektor och arbetstid är differensen fem . Den löneskillnaden är oförklarad men inte nödvändigtvis osaklig och kan mycket väl ha samband med faktorer som inte finns med i modellen, såsom arbetsledaransvar, yrkeserfarenhet och annat. Det finns inga belägg för att diskriminering står för denna lönedifferens mellan kvinnor och män. Det går dock inte att utesluta att så är fallet, och skulle det vara så är det oacceptabelt. står bakom principen om lika lön för lika arbete. Osakliga löneskillnader kan aldrig accepteras. Det intressanta är framför allt att kvinnor i större utsträckning tycks välja utbildningar, och därmed yrken, som generellt sett ger lägre lön. har våra tekniska högskolor och handelshögskolor en överrepresentation av män medan andra utbildningar, till exempel lärarutbildningar och utbildningar inom vård och omsorg, har en överrepresentation av kvinnor. Vi har också en överrepresentation av män i bolagsstyrelserna, något som dock inte kan förklaras av diskriminering utan av de olika livsval kvinnor och män gör. Kvotering enbart på grund av kön vill vi ska vara förbjudet i all offentlig verksamhet.