prot · H00920 · 2012-11-07 00:00:00 — Den parlamentariska församlingen för Unionen för är en mötesplats för parlamentariker från EU-länderna och de så kallade partnerländerna. Totalt ingår 43 länder i samarbetet. Vi är den parlamentariska motsvarigheten till det samarbete som sker på regeringssidan inom UfM. Målet är att skapa ett område runt med fred och stabilitet, delat välstånd och förstärkt samarbete i sociala och kulturella frågor. Euromedsamarbetet är det enda forum förutom FN där israeler och araber möts på ministernivå. har kampen för demokrati, frihet och mänskliga rättigheter böljat över och delar av . Tusentals människor har förlorat livet, och hundratusentals människor har gått ut på gator och torg för att kräva sin rätt. I flera länder har vägen mot demokratiska val inletts och val har hållits. Men omvandlingen från diktatur till demokrati kommer att kantas av många problem och bakslag och kommer att ta tid. Det finns mycket att glädjas över, men det finns också anledning att vara självkritisk mot den roll som EU har spelat. Kortsiktiga politiska och ekonomiska intressen får inte fortsätta att styra. EU kan bidra med mycket när det gäller institutionsbyggande, polis, rättsväsen, mänskliga rättigheter med mera. Vi menar att de olika samarbetsavtal som EU har med länderna i regionen måste innebära en tydlig koppling till demokratisk utveckling och respekt för mänskliga rättigheter. Utöver politiska reformer i de nordafrikanska länderna är ekonomisk och social utveckling avgörande för möjligheten att skapa en övergång till hållbar demokrati. Framtidshopp är avgörande för en stor, ung arbetslös befolkning Herr talman! Vi menar också att EU bör lägga stor vikt vid att underlätta för kontakter och utbyte mellan människor, exempelvis genom ökat studentutbyte. Detta är frågor som bland annat Euromedsamarbetet och PA-UfM kan bli ännu bättre på. Vårt arbete i delegationen bedrivs i en årlig församlingssession samt i fem ständiga utskott politiska utskottet, ekonomiska utskottet, energiutskottet, kulturutskottet samt utskottet för kvinnors rättigheter. Arbetet i utskotten tar sin utgångspunkt i Euromedsamarbetet med inriktning på bland annat ett renare , alternativ energi, högre utbildning och forskning samt stimulans till små och medelstora företag. Det är frågor där har mycket att bidra med. När det gäller dialogen mellan kulturer spelar en stor roll i samarbete med i . Stiftelsen verkar för att involvera det civila samhället i syfte att förbättra förståelsen för varandras kulturer och religioner med betoning på mänskliga rättigheter och demokrati. Den arabiska våren har inneburit ett händelserikt verksamhetsår för den svenska delegationen. I fokus har stått inte minst kunskapsinhämtning och kunskapsöverföring om de skeenden som radikalt förändrat och . Vi har arrangerat seminarier om till exempel utvecklingen i och . Vi har haft ett större seminarium med biståndsminister som huvudtalare för att analysera händelseutvecklingen ur olika aspekter. Vi har träffat politiker från olika länder och inte minst genomfört en brett upplagd workshop i om ungdomar i politiken i samarbete med i . Ja, listan kan göras mycket längre. Vi har också knutit kontakter och haft en rad möten med olika ambassadörer här i . Delegationen har naturligtvis också upprätthållit en nära kontakt med UD:s enhet för och . Naturligtvis har utskottsarbetet påverkats av händelserna i samband med den arabiska våren, då några nyckelpersoner har fått andra uppdrag och prioriteringar, men den svenska delegationen har deltagit i de flesta utskottsmöten. Jag ska inte gå in på dagordningarna i de respektive utskotten då min talartid är begränsad och det finns att läsa i vår redogörelse. Men frågan om demokrati och mänskliga rättigheter, kvinnors roll i politiken och i de framväxande demokratierna är något som den svenska delegationen gärna framhåller. Detta framkom inte minst under den årliga sejouren , där den svenska delegationen fick gehör för sina ståndpunkter i de relevanta resolutionerna, bland annat gällande att demokrati bör stå i paritet med skrivningar om stabilitet och fred. Vidare antogs det svenska förslaget om ambitionen att avskaffa visumrestriktioner för studenter och strävan efter en breddning av finansieringsformer bortom mikrolån. Rekommendationen om att upprätta en Medelhavsbank föranledde emellertid en reservation på svenskt initiativ, vilken understöddes av de holländska, tyska och litauiska delegationerna. Självklart är vi också mycket aktiva i utformningen av resolutioner när det gäller kvinnors rättigheter. Även om vi nu återrapporterar vad som gjorts är det naturligtvis framtiden och det pågående verksamhetsåret som vi är fullt sysselsatta med. Regionen har kommit i ett helt nytt fokus. I linje med detta, jämte strategin för internationella kontaktverksamhet och därmed det värdefulla stöd som vi får av tjänstemän på RIK, avser den svenska PA-UfM-delegationen att fortsätta hålla en hög ambitionsnivå. Det gäller såväl engagemanget i själva det interparlamentariska samarbetet som deltagandet i inkommande besök från regionen och anordnandet av seminarier och liknande evenemang på relevanta teman i . Vi vill naturligtvis sprida kunskap, och vi är övertygade om att alla riksdagsledamöter, oavsett vilket utskott de arbetar i, berörs av vad som händer i vår omvärld och i den ökade globaliseringen. aktiva agerande inom PA-UfM har uppmärksammats också internationellt, och det har framställts underhandsförfrågningar om vårt intresse av att som ordförande för ett fackutskott axla en större roll inom samarbetet. Mot denna bakgrund har delegationen åtagit sig att under arrangera ett energi- och miljöutskottsmöte här i . Det finns väldigt mycket som de europeiska länderna kan bidra med när det gäller demokratibyggnad. Självklart har vi också mycket att lära av varandra. Att ha goda och välmående grannar gynnar alla länder både på det demokratiska planet och i fråga om handelsutbyte. Jag delar dock utskottets uppfattning att EU:s grannskapspolitik måste ha ett tydligt samband mellan överenskommelser och konkret handling och resultatuppföljning. Vi i delegationen ska göra vad på oss ankommer för att påverka samarbetet i PA-UfM i denna riktning. För mig som socialdemokrat finns ingen annan väg att bygga en bättre och mer demokratisk värld än att människor möts och utbyter erfarenheter. Att mötas i PA-UfM:s regi är en möjlighet. Men olika former av ungdoms- och studentutbyte ska uppmuntras. De olika projekt som genomförs med stöd av Medelhavssamarbetet kanske mår bäst om de hålls på en nivå där individer möts i ett lokalt och småskaligt fruktsamt samarbete. Jag är övertygad om att det bygger långsiktiga demokratier. 37 (M): Vi diskuterar nu PA-UfM, denna hopplösa förkortning för ett viktigt område, nämligen en arena för samtal mellan parlamenten i och i . Det är en arena för utbyte av åsikter både om utvecklingen och om de tankar som vi står för. Det är naturligtvis en arena för diskussion om organisationens innehåll, hur man arbetar med praktiska frågor i organisationen, men också en arena för att driva på nya projekt. Jag tänker fokusera på några reflektioner över vad det här arbetet har givit mig och några av de kunskaper som jag tar med mig från de möten vi har haft. Vi kan möjligen göra lite olika värderingar, men jag tror ändå att det är just som kunskaps- och kontaktskapande arena som PA-UfM spelar sin absolut största roll. fokuserade vi mycket på den arabiska våren. Naturligtvis började vi här i att se den ur ett svenskt perspektiv. Vi hade diskussioner om vem som var mest nära de gamla regimerna eller vem som var först med att säga att vi inte ville samarbeta med dem. Efterklokhet är en exakt vetenskap, och det är klart att i det läget är det lätt att säga att så här borde vi ha gjort. Det är väsentligt svårare att förutse när det går framåt. När vi nu har kommit en bit fram, när vi har sett det som inträffat i , och och det står och brinner i och så vidare, är vi möjligen mer hjälpta av att vi analyserar de drivkrafter som har fört fram förändringen i . När man gör det tror jag att man kan säga att handel, informationsteknik och kontakter har spelat en betydande roll. Se bara på bloggar, twitter och andra sociala nätverks betydelse för utvecklingen! Men naturligtvis har arbetslöshet, hopplöshet och bristen på möjligheter i de gamla regimerna spelat en roll. Alltihop kokar kanske ned till grönsakshandlaren , som egentligen är utbildad ingenjör och som inför hopplösheten att inte få jobb fattar ett drastiskt beslut och då får många följare i de sociala medierna som känner igen sig i rollen. Har man skaffat en utbildning och försökt driva på utvecklingen och inte känner att samhället svarar mot önskemålen måste man göra någonting, antingen i hopplöshet eller möjligen och så blev det också för de andra i framtidsanda. Men, herr talman, vad vi bör göra är att i det inrikespolitiska sammanhanget fundera på vad vi kan lära oss av det här. Hur kan vi öka kunskaperna om de här processerna och dra slutsatser om vad vi ska göra? Vi måste ju snarare än att gå bakåt och ägna oss åt efterklokhet ägna oss åt att diskutera framåt, vad vi gör , hur vi kommer vidare och hur vi för våra saker vidare. Då behövs denna arena. Min andra reflektion gäller islamism. När de stod där på i eller på i var alla enade mot ett mål, men relativt snart ser man att det inte är givet att min fiendes fiende är min vän. Det är naturligtvis så att när man väl har lyckats med detta kortsiktiga mål, att tippa en regim över ända, spänner sig ett nytt politiskt spektrum. Vi trodde väl inte att människor var annorlunda i de här länderna än vad de är i våra länder, och eftersom vi har ett politiskt spektrum borde vi också förvänta oss att de skulle ha det. Tyvärr tenderar vi väldigt snabbt att sätta inhemska etiketter på denna politiska spännvidd. De som tydligast har framträtt visade sig vara vad vi kallar islamister. Men islamister är inte en enhetlig grupp. Där finns alltifrån moderata då menar jag inte i den svenska meningen utan mer balanserade, medelmåttiga islamister som önskar hitta nya vägar för att gå vidare och kan ha en tro men ändå ett sekulärt samhälle, hela vägen till andra stater stödda av selafisterna och wahhabiterna som är väldigt radikalt och islamistiskt inriktade. Vi måste se hela denna spännvidd. Vi måste kritisera dem som gör fel. Vi måste stödja de krafter som vi tycker för åt rätt håll. Men vi kan aldrig acceptera att extremisterna på den ena sidan ger stöd åt extremisterna på den andra sidan. När en usel film produceras i är det aldrig accepterat. Det blir en ursäkt för en attack mot konsulat i . Å andra sidan måste vi också hålla rent här internt mellan dessa grupper. Vi vet vad som kan hända när en liten välutbildad, välorganiserad och resursstark grupp tar över en revolution. Det hände 1917 i , och det kostade östra av utveckling. Låt inte detta inträffa i den arabiska världen nu! Därför tror jag som så många bedömare, och som en bedömare vi träffade när vi var på besök i , att en av de viktigaste frågorna just nu är hur väl den så kallade islamistiska gruppen förmår att hålla rent mot de radikala extrema selafisterna. Om uttrycket tillåts, herr talman, skulle man kunna säga att den stora utmaningen i just nu är att skaka lössen ur den gröna fanan den röda fanan sades det när det var strider här i våra länder. Därför var det både glädjande och oroande att tala med de unga egyptier som hälsade på mig . De sade: That film is no big deal for ordinary egyptians. Det finns väl ingen som bryr sig om en usel film i . Vi vill ha utveckling, vi vill ha demokrati, vi vill ha mänskliga rättigheter och vi vill flytta fram positionerna mot ett civiliserat samhälle. Det är en liten grupp som utnyttjar filmen. Det är glädjande att de markerade att det finns en balanserad syn. Det är naturligtvis oroande att de inte ser faran i att extremisterna utnyttjar den typen av handtag, ivrigt påhejade av extremister på vår sida av världen som pekar på islamister som det stora hotet. Så, herr talman, erfarenheter och lärdomar kommer att göra oss starkare. Min tredje reflektion gäller organisationen som sådan. Unionen för är ett samarbete mellan stater, ett diplomatiskt initiativ som i första hand ägnar sig åt att egentligen försöka selektera fram lämpliga samarbetsprojekt. Man har ett ganska begränsat mandat. Man får arbeta inom sex områden. Vi kan tycka att det är alldeles för begränsat, för mycket av det som vi vill åstadkomma ligger inte i de här mandaten. Till exempel kan det bara handla om konkreta projekt. Vi kan inte diskutera institutionsbyggen, enligt den överenskommelse som finns. Det är klart att vi skulle vilja gå vidare. PA-UfM, den parlamentariska delen, är mötesplatsen för alla parlamentariker. Både och är med. Egentligen är hela gänget där, och vi kan prata politiker till politiker om utvecklingen. Det innebär naturligtvis att våra möten ibland blir lätt barocka. De börjar med ett antal deklarationer av karaktären att det som måste ske är att man löser , för blir det ingen utveckling. När man har hållit på med det tar någon upp och , och när vi har hållit på med det kommer någon med ytterligare något område. När alla sedan har gjort sina inrikespolitiskt färgade deklarationer kan vi börja föra lite mer konkreta resonemang om utvecklingen i området. Jag tror ändå att det är viktigt att vi har den här arenan för att göra de här deklarationerna, därför att någonstans där börjar det. Positionerna förändras mellan mötena, inte under mötena. var jag utanför på ett möte i den ekonomiska kommittén. Det är alldeles påtagligt att man mer och mer börjar se att det nu inte bara handlar om att kräva finansiering; det handlar också om att diskutera institutionsbygganden och hur man skapar investeringsklimat i de egna länderna. Jag tror att det är för att treenigheten, att vi ska arbeta med hur man utvecklar infrastrukturen och tillgångssidan tillsammans med institutionerna och tillsammans för att stärka individerna, är nyckeln för att komma till en lösning och utveckling i detta område. Vi träffade generalsekreteraren för Unionen för som var en karriärdiplomat från . Han var tydlig med att det var jobbigt att ha ett så begränsat mandat. Han sade dock att den enda framkomliga vägen om alla ska vara med på vagnen är att vi tänjer gränsen lite steg för steg och närmast gränsen, det vill säga tar nästa naturliga steg och nästa naturliga steg. Jobbar man med utbildning kan man tala om kvinnors rättigheter. Talar man om kvinnors rättigheter kan man lägga in det mot institutioner och mot de saker vi vill åstadkomma. är en del av vårt grannskap. Vi måste engagera oss. Vi har saker att tillföra. Vi måste stå upp för våra värden, och vi måste vara med i denna process. PA-UfM är en del av det och Unionen för är en del i det. Mest av allt är det ett sätt för oss att sprida demokrati till fler länder. Jag yrkar bifall till utrikesutskottets förslag. 38 (SD) replik: Jag lyssnade tidigare till under debatten om anslutning till EU. har jag lyssnat på som anfört syn på Medelhavsunionen. Jag tror att båda är samstämmiga, och något annat hade väl förvånat vem som helst i denna kammare. Alla talar om ett fredsprojekt och om mångfald, öppenhet och demokrati. Dessa goda värden står givetvis också bakom, men vi delar inte synen på hur man når fram till det. syn är att vi ska stärka samarbetet med Medelhavsunionen. Det är något som utrikesministern har talat om i kammaren. talar också om det, fast i lite andra ordalag. Jag skulle vilja få ett och annat klargjort. Hur ser på de fyra friheterna som utrikesministern har talat om att man vill införa för dessa länder i Medelhavsunionen? Jag tänker främst på de Nordafrikanska länderna och . Står fortfarande fast vid att man vill införa de fyra friheterna och knyta dessa länder ännu närmare till EU? Är det vad man menar när man talar om att tänja gränserna steg för steg eller hur ska man tolka det? På vilket sätt innebär i så fall närmandet av dessa Medelhavsländer en spridning av demokratin? 39 (M) replik: Öppenhet är svårt. I kammaren har jag två gånger citerat min morfar som lärde mig att om jag knyter min näve riskerar jag aldrig att tappa något ur den, men jag får heller aldrig något nytt i den. Med andra ord: Sluter jag mig om mig själv och inte vågar öppna mig utåt, ta in nya intryck och släppa till de fyra friheterna kan jag möjligen sluta mig kring det jag har, men jag vinner inget nytt och inget av den skönhet och styrka som finns i att samarbeta med andra människor. Här skiljer vi oss åt alldeles påtagligt. Vi moderater vill vara en del i en växande värld. Vi moderater vill ha kontakter. Vi moderater vill få intryck. Vi moderater vill samspela med andra länder. Det står utrikesministern för, och det står jag för. träffade vi i utrikesutskottet talman som var här med anledning av det betänkande som diskuterades . Han var tydlig med att de förväntningar som har på ett medlemskap i är just att få dela den mycket starka värdegrund som ligger i demokrati, mänskliga rättigheter och rättssamhälle och att också få vara en del i de samarbeten, de marknader och den handel som gör länderna starkare. Man delar våra värden, och vi tror att våra värden är så starka att om vi bjuder in kommer den att ta till sig dessa värden. Därför sprider vi demokrati på detta sätt. Därför säger vi nej till slutenhet och ja till öppenhet. 40 (SD) replik: Det är ingen i kammaren som talar om att vi ska sluta oss själva. Det är något som vi påprackas som försvar för den oförsvarliga hållning regeringen har i dessa frågor. På vilket sätt stärker vi demokratin genom att ta in ännu fler länder till från och ? I vissa fall har vi fortfarande möjlighet att lägga in veto, men i andra fall kan en majoritet av EU-länder köra över andra länder. Det innebär att vi sätter demokratin ur spel. De värden man lyfter fram här och som vi ska värna är precis de värden som kommer att raseras. Demokrati bygger på att folket har makten i respektive nation. Så ser jag på saken. Demokrati för , regeringen och de flesta partierna i går ut på något helt annat. Det går ut på en teknokratisk eller federalistisk dröm. EU-ministern talar om att vara för att federalisera . Man är för att flytta makten från till . vill man också väva in och . Så tolkar jag det när man säger att man vill närma sig dessa länder ytterligare. Så här har EU-samarbetet sett ut ända från början. Man har tagit steg för steg, precis som talade om. Jag tackar för redogörelsen och för att regeringen åtminstone är renhårig och erkänner detta. Jag beklagar dock att det ser ut på det här sättet, för jag tror på att folket i ska bestämma över och inte andra nationers folk. 41 (M) replik: Demokrati bygger på starka människor och starka medborgare som har insikter och information och också kontakter på andra ställen och därigenom kan sätta sig själva i relation till världen. Just därför är öppenhet så viktigt för demokratiutvecklingen. ger uttryck för ett underligt perspektiv i debatten när han undrar hur vi stärker demokratin genom att ge fler människor tillgång till demokrati. Han säger det inte så utan antyder att demokratin i EU skulle försämras om vi tar in fler medlemmar. För mig kan demokrati aldrig vara något som vi kan ha och det andra något som de andra får hålla på med. Ett demokratiskt samhälle välkomnar alltid människor med olika åsikter och välkomnar alltid debatt och diskussion. Det är, , ingen oförsvarlig hållning utan den enda rimliga hållningen att vi måste öppna oss för demokrati, intryck och synpunkter från olika länder. Det handlar inte om ekonomi och pengar, utan det handlar om människovärde och levnadsbetingelser långsiktigt. Jag hör till dem som tror att framtiden tillhör rörligheten, kulturmötena och kontakten. Då kan man inte huka bakom en EU-gräns och säga att vi måste få mer inflytande här i och mer inflytande där. Nej, det är bara genom att möta andra åsikter som man stärker demokratin. Låt oss därför ta dessa steg tillsammans. Jag vet att inte önskar göra riktigt detsamma, men det får stå för honom. 42 (FP): Miljöproblem, ekonomiska kriser, arabisk vår, sommar, höst och vinterkyla, om man ser på , demokratiseringsprocesser, flyktingar över listan kan göras lång på vad som behöver avhandlas, diskuteras och hittas lösningar på. Länder som , , , , med flera finns alla med i flertalet riksdagsmotioner och debatter här i kammaren. Fler arenor och mötesplatser för dialog och samarbete bör ju rimligtvis vara bättre än färre. Sedan PA-UfM denna krångliga förkortning startade har viktiga steg tagits för att skapa dialog och finna lösningar på gemensamma problem. Arbetsgrupper och möten i länder runt om arbetar med gemensamma projekt kring frågor som berör oss alla. EU:s närområde har alltid varit av stort intresse för oss. Om vi tror på att handel, ekonomiskt utbyte och samförståndslösningar skapar förutsättningar för välstånd är dialogarenor smörjmedlet. Om vi tror att fred och stabilitet främjas av att vi träffas och diskuterar våra problem och försöker hitta gemensamma lösningar, då har vi här en plattform. Om vi tror på att respekt för mänskliga rättigheter och demokrati gynnas av en ständig dialog kring frågorna, då är detta en möjlighet för bra för att försittas. Om nu i sin reservation vill att går ur organisationen för att det finns andra arenor för frågorna undrar jag varför de, enligt samma reservation, tycker att det är så viktigt att man är kvar i nämnda organisation arbetar för att påverka utvecklingen i regionen. Det fanns ju andra arenor. Sanningen är ju att just för att det är en unik arena kan vi med dialog påverka. har diskuterats och debatterats mycket här i kammaren. I utrikesutskottet arbetar vi just nu med ett betänkande om . Här har vi en möjlighet att med PA-UfM delta och påverka. Så stärker vi demokratin. Enligt särskilda yttrande anser man att det är viktigt att det finns mötesplatser och arenor för dialog som inkluderar företrädare för diktaturer och auktoritära stater. Enligt samma yttrande ifrågasätter man att stater som inte är demokratier deltar i Medelhavsunionen. Hur ska ni ha det? Är det inte viktigt att vi känner att vi har stater som på olika sätt kan delta i en dialog och påverkas? Några medlemsländer i PA-UfM som var icke-demokratier är nu på väg att bli demokratier. Kan det vara så att just deltagandet i denna församling som till största delen består av demokratier kan påverka delegaterna från icke-demokratierna till ett friare tankesätt? Kan det vara så att idéer och tankar sår frön som sedan gror på hemmaplan? Att skapa samarbete med andra länder och kulturer kräver kunskap, förståelse och framför allt engagemang och tålamod från alla håll. Bara en sådan sak som att vi nu här i kammaren debatterar berättelserna från IPU och PA-UfM ökar förståelsen för frågorna och synliggör vikten. Vi behöver fler arenor för möten och dialog, inte färre. Jag yrkar bifall till förslaget i betänkandet. (Applåder) I detta anförande instämde (FP). 43 (SD) replik: , , undrar varför vi vill påverka genom att vara kvar i unionen. Det är ett av våra yrkanden. Om vi ska vara kvar i unionen vill vi fortsätta att föra dialogen och föra fram demokrati och mänskliga rättigheter i världen. Det är precis det vi vill så länge vi är kvar i unionen. Vi vill inte vara kvar i unionen, men om vi inte har förmåga att lämna unionen vill vi åtminstone använda den till det som den ska användas till, inte till att stärka makten för EU, inte till att utvidga unionen utan till att stärka dialogen. Vi har alltid varit för dialog med alla länder runt omkring oss i , , och naturligtvis hela världen. Vi är för ett samarbete med EU, men vi är emot överstatligheten. Det gäller också i det här fallet. Om hade lyssnat på varför vi är kritiska till EU hade det varit lätt för att förstå. Uppenbarligen har man inte lyssnat. Jag tror att det hänger ihop med att bara ser den federalistiska drömmen; man ser ingenting annat.