prot · H00946 · 2012-12-18 00:00:00 — I takt med att vi måste kunna ha utbildning och skola som kan göra människor som ska ut och förvärvsarbeta konkurrenskraftiga i förhållande till resten av världen måste dessa utbildade också kunna erbjuda det de svenska företagen behöver. är det svårt för företagen att få tag på arbetstagare som möter upp till de krav och önskemål som behövs. Bilar och andra transportmedel behövs i detta avlånga land av en rad olika anledningar och i alla möjliga olika näringar. Att kräva höjda bensin- och dieselavgifter är antitillväxt. Den enorma satsningen på infrastruktur och underhåll av densamma är otroligt viktig för att hela ska vara möjligt att bo och verka i. Bredbandsutbyggnaden fortsätter. Även den är essentiell för att man ska kunna arbeta även på mindre orter och överallt annars i landet. Turistnäringen har en enorm potential i , och det är förvånande att många delar av vårt land endast riktar in sig på inhemsk turism. Det borde vara oerhört intressant att gå ut över gränserna och locka människor från hela världen. Vi har fantastisk natur. är glest bebott. Det finns massor med sjöar och långa kuster och massor av kultur och friluftsliv. Jag kan inte tänka mig att detta skulle vara en politisk fråga. När man talar med människor som är aktiva i turistnäringen verkar det som att alla håller sig till det som de alltid har gjort. Man har svårt att samordna och tillstå att varje individuell småföretagare som kan locka turism av olika anledningar också berikar regionen och de andra som livnär sig på turistnäringen. Jag hoppas att det kommer att förändras, och jag hoppas att det sker snart för att hela verkligen ska ha regional tillväxt. Jag yrkar avslag på motioner och reservationer och bifall till utskottets förslag. Och så vill jag önska er alla en väldigt god jul. I detta anförande instämde Boriana (M) och (KD). 20 (SD) replik: Det jag främst undrar är: Om det inte pågår någon massinvandring till , vad är det då som händer? Man kan inte bara öppna gränserna och låta personer komma hit hur som helst utan att de har en möjlighet att ta sig in i samhället och bli en del av samhället. Anser du att det lyckas , att personer har lätt att komma in i samhället? 21 (FP) replik: Jag anser inte att vi har öppna gränser. Det skulle jag faktiskt önska. Men det har vi inte. Det finns en ganska starkt reglerad invandring. Dessutom tycker jag att vi jobbar mycket med de problem som man kan konstatera finns. Det jobbar vi enträget med. Vi ska vara väldigt tacksamma för att människor kommer hit. Vi behöver dem nu och . Om de inte fanns här skulle stora delar av samhället faktiskt stanna. 22 (SD) replik: invandringspolitik är en av mest generösa och liberala. Bara har det kommit mellan 45 000 och 54 000 invandrare, tror jag. Det är väldigt många människor. kommer inte tillräckligt många av de här personerna in i samhället. Ska man inte se till att de får ett jobb och att de får en möjlighet att bli en del av samhället innan man öppnar för ännu fler invandrare? Det är säkerligen väldigt många av de här som kan bidra. Men ska man fortsätta med en sådan politik när det inte fungerar ? 23 (FP) replik: är ett rikt land. Vi är ganska få i förhållande till vår storlek, ytmässigt. Vi kommer att behöva många fler människor som ska kunna vara yrkesaktiva. Det kommer att vara väldigt jobbigt framöver när vi börjar se hur den äldre befolkningen inte är med och bidrar i arbetsverksamheten. Jag välkomnar alla, om det så är 54 000 eller 100 000 . Jag hoppas att det kommer fler. Jag skulle önska att vi hade öppna gränser. Om det finns någon problematik tycker jag att den tas om hand. Det är eftersatt, och det har varit problem med hur man har handhaft det här med invandring. Men jag tycker att vi nu arbetar väldigt bra med det. Alla människor är välkomna, och alla ska kunna vara verksamma i vårt samhälle. Jag tycker inte att inställning till invandring är någonting annat än totalt odemokratisk. Det hör inte till mänskliga rättigheter över huvud taget. Jag tycker att det är en fruktansvärd inställning till människor. 24 TREDJE VICE TALMANNEN: Jag vill erinra om att ett replikskifte ska ha en anknytning till det ämne som vi debatterar och till det anförande som man begär replik på. 25 (S) replik: Jag vill inleda med att säga att en tidigare talare har sagt att vi inte uppskattar någonting som regeringen har gjort. Men som själv sade gör regeringen en bredbandssatsning, vilket vi välkomnar. Jag tycker också att det är roligt med den tillnyktring som man kan se från och sida i den här frågan. När vi inrättade det här tyckte man att marknaden skulle sköta detta. Jag tycker att samhället har ett ansvar. Jag tycker att det är ett bra förslag, helt enkelt. Men jag skulle vilja fortsätta att prata om den viktiga fråga som handlar om forskning och små och medelstora högskolor. Jag gör det av ett enda skäl. Jag tycker att det har en otroligt stor betydelse ur regionalpolitisk synpunkt. Jag undrar därför om har någon uppfattning om varför regeringen inte har tagit till sig av den kritik som har framfört i den här frågan. har påtalat det här problemet, som man upplever, att ett begränsat utrymme för forskning innebär att man kan få ett allvarligt kvalitetsproblem. 26 (FP) replik: Jag vill börja med att instämma i vad föregående talare från sade. Det är en extremt stor historisk satsning på forskning som görs av regeringen. När det gäller fördelningen, som den ser ut , är tanken att det här ska kunna förstärka redan existerande forskning och även få i gång ny. Jag kan förstå att det kan finnas människor där ute som är oroliga för sina högskolor och universitet, just för tillfället. De har en oro. Men det här är inte någonting som är hugget i sten. Det kommer att förändras. Har man visat att man kan driva olika forskningsprojekt kommer det pengar dit också. Jag kan förstå att det finns en oro. Men tycker jag att man ska sitta still i båten. 27 (S) replik: Ska man sitta still i båten medan den sjunker? Är det den uppfattning som vi ska ha? Det är ju så man upplever det där ute. Vi får ett förslag från regeringen till . tar ett beslut. Utifrån det beslutet ska regeringen sedan göra en skrivning till universiteten och högskolorna. I det här underlaget, som ni har varit med och tagit ställning till, säger man att man inte ska premiera små och medelstora skolor. Det är klart att de blir oroliga. Om det nu är en historiskt stor satsning undrar jag: Hur kan det komma sig att man totalt har missat de små och medelstora högskolorna och universiteten? Det borde vara tvärtom, tycker jag. Om det nu är en historiskt stor satsning borde även de ha funnits med i det utrymmet. 28 (FP) replik: Jag tycker fortfarande att jag kan stå för den här satsningen, precis som den ser ut. Jag menar inte att det är hugget i sten, och jag menar absolut inte att det ska sänkas några båtar. Jag är stolt över denna satsning. Jag tycker inte att de här högskolorna och universiteten behöver känna sig oroliga för tillfället. 29 (KD): Regional tillväxt är ett område som kan ses på olika sätt. Antingen sker den från lokal nivå och uppåt eller tvärtom. Själv föredrar jag, som kristdemokrat, subsidiaritetsprincipen, i den meningen att människor lokalt kan ta initiativ som sedan sprider sig uppåt. Det kan vara politiska förslag. Det kan vara ideella insatser eller företagare som beslutar sig för att satsa på sin verksamhet på orten. För mig och mitt parti handlar det nämligen om sambandet mellan privat och offentlig sektor och den tredje sektorn det är civilsamhället, den sociala ekonomin eller den ideella sektorn; kärt barn har ju många namn, som bekant. Det är tre oerhört viktiga beståndsdelar för ett fungerande samhälle. Det är en frivilligorganisation som har haft tv-reklam där man har tagit upp olika exempel på fel i världen och sagt att världen är upp och ned, men vi kan vända den rätt igen. I har den socialdemokratiska samhällssynen varit den allena rådande med en närmast överjordisk tilltro till det offentliga systemet. är jag och många kristdemokrater med mig beredda att vända upp och ned på detta synsätt så att det blir rätt. I många andra länder har den ideella sektorn en mycket mer framträdande och naturlig roll än i , trots undersökningar som visar att svenskar i snitt är medlemmar i fem föreningar. Den stora skillnaden är synen på det ideella arbetets roll, där jag anser att det ideella är grunden och det offentliga är komplementet i samhället till familjen, till näringslivet och till civilsamhället. För att såväl små som stora orter ska leva och fungera behövs människor som bor och arbetar där. Att det finns familjer garanterar att förskola och skola finns i området liksom till exempel idrottsföreningar. Att det finns arbetskraft i olika åldrar garanterar att det finns möjligheter för både offentliga verksamheter och företag att verka och utvecklas, och det har även betydelse för rekrytering av ledare till olika ideella uppdrag. Den amerikanske statsvetaren studier på frivilligarbetets påverkan på tillväxt är väl kända. Men även svenska studier visar på goda exempel på orter där de tre sektorerna kompletterar varandra väl. En sådan kommun är i min egen valkrets liksom . Där människor har relationer till varandra stärks banden mellan de olika funktionerna i samhället. Lösningar hittas på så sätt för företagen som behöver extra arbetskraft av arbetstoppar eller för som behöver ta in extra vikarier. Att man dessutom hjälps åt för att till exempel vara ledare i barn- och ungdomsverksamheten i den lokala församlingen är en självklarhet. Utifrån den här ideologiska grunden vill jag fortsätta med att kommentera betänkandets ställningstaganden. Utvecklingskraft, lokal konkurrenskraft och regional konkurrenskraft är enligt budgetpropositionen målen för den regionala tillväxtpolitiken. Prioriterade områden är innovation och förnyelse, kompetensförsörjning, ökat arbetskraftsutbud, tillgänglighet och strategiskt gränsöverskridande samarbete. Vikten av tillgänglighet understryks särskilt. Kommunikationer, it-infrastruktur, övrig infrastruktur, bra utbud av service ja, tillgången till god infrastruktur är otroligt väsentlig över huvud taget och inte minst för företagsutvecklingen på landsbygd och i glesbygd. Det har vi hört även i andra anföranden här. Politiken ska inriktas mot god tillgång till både kommersiell och offentlig service för medborgare och näringsliv i alla delar av landet. När det gäller servicen på landsbygden, som flera andra här har pratat om, slår budgetpropositionen fast att attraktiva livs- och boendemiljöer i hela landet förutsätter att det finns tillgång till dagligvaror, drivmedel och olika typer av offentlig service. Vikande befolkningstal i glesbygd befaras påverka tillgången till service negativt, står det. Jag vill gärna påpeka här, liksom jag har gjort i andra sammanhang, att glesbygd är ett ord man ska akta sig för även i . Det betecknar nämligen ett område som egentligen inte finns mer än i , om man ser till den gängse benämningen. Däremot har vi väldigt gott om just landsbygd i vårt land. Även framöver krävs insatser för att stärka butiker och bensinstationer med strategisk betydelse. Det här stödet till den kommersiella servicen utökades så att även säsongsbetonade verksamheter kan få stöd. Totalt 145 miljoner har anslagits till detta område för de fem åren . Den offentliga servicen kräver att statliga myndigheter och statligt ägda bolag samverkar, både med varandra och med övriga berörda aktörer. kan det behövas lokala lösningar och då är det otroligt viktigt hur man använder till exempel , att det finns en tanke kring fördelning av regionala medel. talar vi i den här kammaren ungefär som att staten är allenarådande. Jag vänder mig emot detta, för det finns många regionala tillväxtmedel. Det finns inte en region eller ett landsting med självaktning som inte har skrivit en regional utvecklingsplan den kan kallas eller RUS eller vad som helst där man borde värna om sin egen regionala tillväxt med strategiska utvecklingsidéer som tar till vara de lokala initiativ som finns. Där har naturligtvis kommunledningarna en extra stor och stark roll. När de arbetsmarknadsnav som finns i olika områden inte längre fungerar som draghjälp för mindre orter runt omkring, för det är ju så det är, drabbar det inte bara verksamheterna utan människor i stort. Inte minst min egen hemort har, som alla vet, drabbats hårt av ett stort företags konkurs, vilket i sin tur drabbat många mindre företag. kan vi luras att tro att det bara var de företag som var direkt relaterade till som fick skära ned eller lägga ned. Men det finns alltid en mängd kringverksamheter som också fick känna av den ekonomiska krisen och som i vissa fall gör det fortfarande. När arbetet inte längre finns och den personliga ekonomin känns osäker drar man ned på sådant som man kan vara utan, till exempel att gå ut och äta lunch eller köpa den där prylen eller de där kläderna som man kanske hade köpt annars. är ändå lyckligt lottat i den meningen att vi har fått ekonomiska stöd till innovationer och omställningsbehov, men det är invånarna som själva måste stödja de lokala företagen när jobben börjar komma tillbaka i staden. Service är för många mindre orter nästan ett hånfullt begrepp. Skyltfönstren gapar med jämna mellanrum tomma i ett antal centralt belägna lokaler. Personer försöker starta företag men tvingas lägga ned när kundkretsen inte blivit så stor som det var tänkt. Det finns, vilket även andra har pratat om här, ingen personlig service på banken, eller Arbetsförmedlingen längre. Och det finns definitivt inget postkontor. Det enda postkontor som finns är ju det vi har här i . Detta gör naturligtvis känslan ännu större hos invånarna att de är mer eller mindre övergivna av det offentliga eller att de i alla fall inte är tillräckligt lönsamma för bankerna. Där vill jag ge en eloge till som nämnde de lokala sparbankerna, för jag håller fullständigt med om att de har en otroligt viktig roll lokalt, inte minst för tillväxt och idéutveckling. På dessa orter blir vikten av service i butik ännu större. Många bensinmackar, livsmedelsbutiker eller närbutiker har ansvaret för utlämning av apoteksvaror, varor från Systembolaget, postpaket och bankärenden genom uttagsautomat. Men vi såg en tydlig svaghet i det här systemet när värdetransportföretaget gjorde konkurs. Vi såg senast på nyheterna hur det påverkade hanteringen av kontanter. Då talade man ändå om kontantuttag i staden. Om man bor på en liten ort och helt plötsligt inte har tillgång till kontanter och inte kan använda kortet, vad gör man då? Att kunna använda kontanter är en förutsättning för många enskilda företagare på landsbygden exempelvis inom turismen. Det handlar om alltifrån hembygdsföreningar med försäljning av kaffe till mindre summor att betala på marknader och andra evenemang. Just turismen, för att bara tala om det , är en viktig näring för tillväxt och utveckling över hela vårt vackra land. Men det ska ske på rätt sätt och under rätta förutsättningar. Tyvärr är det alltför många kommuner, men även landsting och regioner, som ännu inte har sett och förstått att de är bäst på kärnverksamheter och på så kallade roliga projekt. Det är förstås jättekul att ha en välbesökt djurpark, ett äventyrsland eller en camping, men frågan är om de förvaltas på ett kommersiellt och professionellt sätt så att det gynnar skattebetalarna och arbetsmarknaden. Som kristdemokrat tror jag heller inte att offentligt drivna verksamheter inom turismen ska konkurrera med privata aktörer, vilket det fortfarande finns exempel på. Att det offentliga, det privata och det ideella samhället samarbetar är däremot en förutsättning för ett gynnsamt näringslivsklimat som skapar arbete. Det har jag varit inne på tidigare. Jag är glad över att representera ett regeringsparti som anser att den regionala tillväxten är viktig för hela landet. Jag yrkar bifall till förslaget i betänkandet och avslag på motionerna. I detta anförande instämde (KD). 30 (S) replik: Jag tänkte beröra två punkter. sade i sitt anförande att hon tyckte att den ideella sektorn är grunden och att man skulle vända upp och ned på det nuvarande samhället. Jag tycker att det är intressant ur många aspekter, inte minst om man tittar på den diskussion som har förts , där man har kunnat konstatera att kvinnor går ned till deltid för att kunna vara hemma och utföra anhörigvård, därför att samhället inte kan leverera. Det här får naturligtvis jättestora konsekvenser för de enskilda individerna och deras familjer. Då vill jag helt enkelt fråga: Tycker att det är en bättre lösning att man gör på det sättet än att samhället ser till att det finns resurser så att anhörigvården kan göras i det offentligas regi? 31 (KD) replik: Då kan jag direkt svara : Nej, jag tycker inte att äldrevården i sig ska tas över av ideella krafter, men jag tror på en samverkan här. Jag tror nämligen att det från början är så att vi bryr oss om våra familjer. Vi bryr oss om våra gamla. Vi som är i medelåldern , som har gamla föräldrar, och vi har också barn som är på väg att bli vuxna, har ett dubbelt ansvar just , speciellt kvinnor naturligtvis, som det ofta blir. Jag tror på en samverkan mellan de tre sektorer som jag nämnde i mitt anförande. Och jag tror att den ideella sektorn är en del. Vi kan också kalla den för den sociala ekonomin. Vi kan tala om de idéburna företagen, som jag vet att inte minst socialdemokratin har stöttat , det vill säga de kooperativa verksamheterna. Det finns en mix av idealitet och det finns en kombination av just näringslivsverksamhet i det här som måste komplettera varandra för att samhället ska fungera så bra som möjligt. Det är min absoluta övertygelse. Att däremot behöva gå ned i arbetstid för att sköta sin gamla mamma eller pappa är inte bra. Det är inte bra alls för vårt samhälle att man tvingas göra det. Gör man det däremot av fri vilja är det naturligtvis jättebra. Dagens samhälle skulle inte ha klarat sig utan de anhörigvårdare vi har, även om man har avlastning, slussverksamhet och vad vi nu kallar det. Återigen, alla tre sektorerna behövs, absolut. 32 (S) replik: Jag är delvis nöjd med svaret. Min slutledning är ändå den att jag tror att förutsättningarna för de här anhöriga att kunna få en bättre situation är att samhället ser till att det finns mer resurser för den här typen av åtgärder. Sedan har jag en fråga till. tog ju upp ett antal olika saker. Jag fastnade för en. Det var kontanthanteringen och hur man löser den situationen. Jag hörde inget svar på det problemet. Eftersom nu är så nöjd med att vara medlem i ett parti som är en del av regeringen undrar jag: Har regeringen över huvud taget något svar på hur man ska lösa problemet med kontanthanteringen , inte minst i glesbygd och på landsbygd? 33 (KD) replik: Jag önskar att jag kunde ge ett jätteklart och rakt svar på den frågan. Direkt vid Panaxias konkurs ställde jag en fråga som jag trodde skulle ställas till , men det visade sig att det var som tog över den. Det här är en fråga som regeringen har bett att få ta över från . Man lämnade ju ut ett sådant meddelande . Och jag tror att det här är något man skyndsamt måste ta tag i. Jag hoppas att och andra ministrar som är inblandade i det här verkligen tar frågan på allvar. Jag representerar en valkrets där jag har ett antal kommuner i just landsbygd. Där har man kanske flera mil till det här serviceorganet med kontantautomaten. Vi ser ju att man är ganska beroende av den servicen. Jag är i allra högsta grad bekymrad över det här, men återigen, frågan ligger på regeringens bord. Jag kan bara hoppas, precis som du, att den skyndsamt tas tag i. Det är i alla fall det man har gått ut och sagt att man ska göra. Det jag såg på nyheterna lugnade mig inte heller, eftersom det faktiskt handlade om brist på kontanter i staden. Då kan man ändå tycka att det där i alla fall finns fler möjligheter än i de små kommunerna på landsbygden. Jag hoppas på en snabb återkoppling till oss här i så att vi får veta vad som händer i ärendet. Jag lovar i alla fall att ligga på. 34 (V) replik: Jag hade inte tänkt begära replik, men jag blev mer och mer intresserad ju längre pratade. Den analys som framkom i hennes anförande tycker jag var bra. Det är i allt väsentligt en korrekt analys. Det är bara det att jag kanske inte delar uppfattning om åtgärderna fullt ut. Det som också slår mig när jag lyssnar på de fyra företrädarna för allianspolitiken är hur spretigt det är när det gäller regionalpolitiken. Väldigt tydligt blev det när tog upp just vikten av den offentliga servicen och en garanti för att medborgare och företag ska ha tillgång till den. Där hade vi som företrädde regeringens linje och propositionen. Han sade att det inte var så viktigt var någonstans de här kontoren fanns. Men jag uppfattade att poängterade vikten av en bra offentlig service med arbetsförmedling, försäkringskassa och polis. undrar jag: Är det linje, och kan vi också förvänta oss att man från sida jobbar för att blir verklighet och kommer på bord ? 35 (KD) replik: Jag önskar att jag kunde säga även till att jag hade ett rakt och bra svar, för det gillar jag att ha. Det jag i alla fall vet är att man arbetar med frågan. Inte minst lokala servicekontor har varit en väldigt viktig fråga för oss som kristdemokrater. har ju det på sitt bord, vad jag förstår, och har jobbat med det. Det gjorde även som minister tidigare. Det här tror jag är en viktig sak för alla som också är kommunpolitiker. Det har ju både du och jag varit, . Det här är någonting som man diskuterar ute i Kommunsverige, därför att det bidrar till om vi känner oss viktiga i vår kommun eller inte. Sedan kan man organisera det på olika sätt. Jag tror att man kan använda flera alternativa kommunikationssätt, bara det ibland finns en möjlighet att få den personliga kontakten. Det kanske inte behöver sitta en person där , men just att det finns personlig kontakt tror jag betyder oerhört mycket. Jag tänker på min 81-åriga mamma som upptäckte att hon inte kunde gå in på banken längre, för den hade slagit igen på den lilla orten där hon bor. är inte det ett offentligt företag, så man kan inte styra över det, men just känslan som medborgarna får är ju att vi inte betyder något för de här aktörerna. Det tror jag är livsfarligt för andra som ska lockas att starta och driva företag på orten. 36 (V) replik: Jag blir jätteglad att höra den analys som gör. Den stämmer överens med verkligheten. Det kanske är därför att och jag kommer från den kommunala världen, där vi träffar på just den här problematiken. Människor och företag känner sig svikna när staten försvinner från sitt ansvar. Minst har regeringen haft på sig att göra något åt den utredning som ligger färdig på regeringens bord. Ändå har det inte hänt någonting. Vad som har hänt under de ett och ett halvt åren när utredningen har legat på bordet är att servicen har försämrats ytterligare. Statens myndigheter har en förmåga att dra sig till de regionala orterna, och servicen samlas där. Det gör att folk får det svårare att ta sig dit. Precis som säger får man inte underskatta de personliga kontakterna. De är så oerhört viktiga. Jag vet själv hur besvärligt det är att via telefon försöka tala med någon på en myndighet som man inte ser eller i värsta fall inte får tag på. Man ska knappa sig fram någonstans. Innan man har hittat rätt i den verkligheten har man blivit vansinnig och lagt ned projektet och i stället kört i väg dessa mil med bilen för att möta dem. Därför är denna fråga så viktig. Jag ser fram emot att trycker på och lägger fram propositionen på bord så att förslagen genomförs. De är viktiga för den regionala utvecklingen och för känslan av att staten inte drar sig undan. 37 (KD) replik: Jag kan lova att jag kommer att driva på frågan. I den valkrets jag kommer från finns ett antal småkommuner som behöver draghjälp. Jag vill återigen trycka på kommunledningarnas ansvar för att vara visionära och se möjligheter.