prot · H00928 · 2012-11-21 00:00:00 — 1 § Justering av protokoll Justerades protokollet för . Förste vice talmannen meddelade att (SD) avsagt sig uppdraget som ledamot i finansutskottet och som suppleant i socialförsäkringsutskottet och att (S) avsagt sig uppdraget som suppleant i . Kammaren biföll dessa avsägelser. 3 § Anmälan om fördröjda svar på interpellationer Till hade inkommit följande skrivelser: Interpellation 2012/13:107 Till Interpellation 2012/13:107 Landgrabbing och matsäkerhet av (V) Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är resor. (M) Enligt uppdrag 2012/13:108 Till Interpellation 2012/13:108 utvecklingssamarbete med av (V) Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är resor. (M) Enligt uppdrag 2012/13:110 Till Interpellation 2012/13:110 Jobbkrisen i av (S) Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är inbokade engagemang som inte kan ändras. (M) Enligt uppdrag och rättschef 4 § Anmälan om inkommen faktapromemoria om förslag från Europeiska kommissionen Förste vice talmannen anmälde att följande faktapromemoria om förslag från Europeiska kommissionen inkommit och överlämnats till utskott: 2012/13:FPM23 Direktiv om radioutrustning KOM(2012) 584 till trafikutskottet 5 § Hänvisning av ärenden till utskott Föredrogs och hänvisades Proposition 2012/13:46 till näringsutskottet EU-dokument KOM(2012) 614 till civilutskottet Åttaveckorsfristen för att avge ett motiverat yttrande skulle gå ut . 6 § Förnyad bordläggning Föredrogs och bordlades åter betänkande 2012/13:SoU4 betänkande 2012/13:FiU17 betänkande 2012/13:AU5 7 § Utgiftsramar och beräkning av statsinkomsterna Föredrogs finansutskottets betänkande 2012/13:FiU1 Utgiftsramar och beräkning av statsinkomsterna (prop. 2012/13:1 delvis). 1 (S): Regeringen har misslyckats med jobben. Arbetslösheten i är högre än i de flesta andra länder som vi brukar jämföra oss med. vid makten har arbetslösheten stigit här som den har sjunkit i många andra länder, exempelvis . vid makten har antalet långtidsarbetslösa närmast tredubblats, och ungdomsarbetslösheten i är högre än det europeiska genomsnittet. Att regeringen misslyckas med jobben har vi ju vant oss vid. Det är ingenting nytt. Det som är nytt är att regeringen också misslyckas med att hålla ordning och reda i de offentliga finanserna. Det nya är också att man nu befinner sig i ett parallellt universum när det handlar om prognoserna för den ekonomiska framtiden. Regeringen är ensam om att tro att arbetslösheten ska sjunka . Alla andra prognosmakare framhåller att den i stället kommer att stiga. Redan när regeringen presenterade sin budgetproposition var vi många som ansåg att den byggde på en orealistisk bild. Redan när propositionen presenterades utmärkte sig finansministern som överoptimistisk när det handlade om tron på den egna politiken. Redan när propositionen presenterades stack finansministern ut. Arbetsmarknaden skulle utvecklas bättre än någon annan trodde, och bnp skulle utvecklas mycket starkt redan i närtid. har verkligheten visat att har fel. Den ekonomiska bild som ligger till grund för de beslut vi ska fatta här i och framöver saknar relevans, och det är en djupt olycklig ordning. Till råga på allt klarar regeringen heller inte överskottsmålet, trots de optimistiska prognoserna. Oavsett vilken av de tre indikatorer som använder för att utvärdera måluppfyllelsen visar departementets egna beräkningar att man inte klarar målet. Förklaringen är enkel. Man väljer att gå fram med en stor bolagsskattesänkning som till stor del finansieras med lånade pengar. Att låna till skattesänkningar som inte stimulerar efterfrågan är ingen genomtänkt strategi och politik i det här läget. är det sista chansen för regeringen att ändra sin bedömning av ekonomin. Sedan fattar beslut om budgeten. Är det verkligen regeringens uppfattning att tillväxten blir ? Är det verkligen regeringens uppfattning att arbetslösheten sjunker ? Är det verkligen regeringens uppfattning att vi ska bryta mot budgetreglerna? Om verkligheten nu inte lever upp till dagdrömmar om den ekonomiska framtiden, borde då inte också politiken åtminstone i någon del förändras? Eller är det så att bara har en politik, som ska passa i alla väder: Sänkt skatt. Om så krävs för att genomföra den politiken: Låna till sänkt skatt. Runt om i vaknar många människor den här morgonen precis som många andra upp med en gryende oro. Kommer jag att ha jobbet kvar? Kommer jag att få något nytt jobb? Räcker min utbildning? Kommer jag in på den utbildning som jag har sökt till? Lär sig barnen tillräckligt mycket i skolan? Får vi en chans till, om vi nu inte lyckas vid första tillfället? Det är politikens ansvar att möta den oro som människor känner, inte att dagdrömma sig bort från den i sina prognoser. Det är politikens ansvar att komma med lösningar på samhällsproblem. Här ser vi det stora samhällsproblemet och också regeringens stora misslyckande, nämligen massarbetslösheten. Arbetslösheten närmar sig . De europeiska länder som vi brukar jämföra oss med, till exempel , och , har alla en väsentligt lägre arbetslöshet. Ungdomsarbetslösheten är högre än EU-genomsnittet. Antalet långtidsarbetslösa har tredubblats . Det kan beskrivas i mer konkreta siffror. Ungefär 400 000 är arbetslösa. 70 000 har varit utan jobb . Över 30 000 har finansministern låst in i fas 3. Försvinnande få kommer därifrån till jobb eller utbildning. Till dessa redan mycket höga nivåer av arbetslöshet kommer också varselkrisen. Antalet varsel var högre än . har mer än 50 000 människor blivit varslade om uppsägning, 10 000 bara under . Det är de högsta nivåerna sedan finanskrisen. Det här är en utveckling som politiken borde ta till sig och möta med insatser, men i stället för att se verkligheten konstaterar regeringen och dess underlag här i att tillväxten ska vara hög och arbetslösheten sjunka. Det är inte seriöst. Regeringen tycks tro att om bara dess egen politik får verka de kommande två åren kommer arbetslösheten att ta hand om sig själv. har vi väntat på att de där två åren ska gå, men de flyttas ständigt fram i tiden så vi får fortsätta att vänta. I den verklighet som vi nu befinner oss i krävs det politiska svar, svar som regeringen inte ger, svar som i stället vi socialdemokrater ger i vårt budgetalternativ. Vi vill att ska kunna präglas av optimism och framtidstro, av förändringsvilja, omställningsförmåga och goda möjligheter till utveckling och tillväxt. Vi vill förstärka och bredda broarna från det gamla till det nya. Därför ser vi stora investeringar i forskning och innovation som nödvändiga för att stärka förmåga och innovationsklimat och därmed skapa förutsättningar för att nya jobb ska kunna växa fram. Vi föreslår bland annat framtidsinriktade klimatinnovationsprogram, förbättringar av kapitalförsörjningen och ökade resurser till exportfrämjande. Vi vill att ska konkurrera med kunskap och kompetens i stället för med sänkta löner. Därför föreslår vi investeringar i mer och bättre utbildning på alla nivåer och genom hela livet. Många arbetsgivare vittnar ju om att man inte hittar personal med rätt kompetens när man vill anställa. Många går miste om order eller får avstå från en expansion av företaget just på grund av den bristen. Det här rekryteringsgapet måste slutas. Det gör vi framför allt genom att investera i utbildning. Alla arbetssökande ungdomar utan fullgjord gymnasieutbildning ska erbjudas ett utbildningskontrakt där de förbinder sig att ta sin gymnasieexamen. För att man ska få behålla ersättningen från samhället ställer vi krav på att man ska slutföra sin utbildning. Vi vill satsa brett på yrkesintroduktionsjobb. Där ges unga nyanställda möjlighet att kombinera jobb med utbildning inom yrket. Denna Löfvenmodell har goda möjligheter att bli en viktig väg ut i arbete för många unga människor. En satsning på bristyrken borde utformas i nära samverkan med det privata näringslivet och andra arbetsgivare. Vi vill heller inte se den stora nedskärning på högskoleplatser som regeringen de facto ska genomföra. Dessutom föreslår vi ett brett paket för jobb för unga. Ingen ung person borde vara arbetslös . Ungdomar ska jobba eller plugga, inte vara långtidsarbetslösa. Fas 3, detta flaggskepp, ska avvecklas. Denna artificiella sysselsättning ska ersättas med riktiga jobb till avtalsenliga villkor eller en reguljär utbildning. En bra utbildning börjar dock förstås inte när man är vuxen utan när man är barn. Klasserna i skolorna runt om i landet är för stora. Med vår politik skulle skolor få möjlighet att rejält minska klasstorleken. Det skulle ge mer värdefull lärartid för varje enskilt barn. Till det lägger vi obligatorisk sommarskola om man inte har nått målen, obligatorisk förskoleklass och utökade möjligheter till läxhjälp för den som vill och behöver. Rejäl utbildning och mer kunskap det är framtidsinriktad politik. Mot detta står regeringen med sitt förslag om ett ettårsgymnasium som ingen efterfrågar. För att nu undvika att den försämrade konjunkturen får alltför stora effekter på svensk sysselsättning och jobb i vill vi se en effektiv politik för att möta de sämre tiderna i svensk ekonomi. I stället för att låna miljarder till vidlyftiga bolagsskattesänkningar väljer vi att bygga en konjunkturbuffert. I stället för att föreslå ett ineffektivt skatteundantag för unga som redan har jobb väljer vi att föreslå breda efterfrågestimulanser, höjt barnbidrag till barnfamiljerna, sänkt skatt för våra pensionärer, lägre avgifter för arbetslöshetsförsäkringen och en stärkt inkomstförsäkring för dem som jobbar. Vi satsar mer än regeringen på reformer som fungerar men låter bli att låna till skattesänkningar som inte stärker efterfrågan. På så sätt både följer vi budgetreglerna bättre och stimulerar ekonomin mer än vad regeringen gör i sitt förslag. Jag har klart och tydligt redogjort för att regeringen står ensam. Regeringen är ensam om att tro att arbetslösheten ska sjunka . Regeringen är ensam om att tro att arbetslöshetsbekämpning handlar om att vänta ut resultatet av reformer som genomfördes för fyra . Om regeringen nu delar vår bedömning att budgetpropositionens prognoser saknar verklighetsförankring är det högst otillfredsställande, till och med rent uppseendeväckande, att man ska driva igenom en politik som bygger på just dessa felaktiga premisser. Om regeringen delar vår bedömning att budgetpropositionens insatser är otillräckliga, att budgeten är riggad för en utveckling där arbetslösheten sjunker och tillväxten stiger , borde regeringen återkomma med ytterligare insatser som möter sämre tider. Eftersom regeringen redan bryter mot budgetreglerna bör sådana insatser i så stor utsträckning som möjligt vara finansierade. Vi är öppna för att mötas i förnuftiga investeringar för jobb och utbildning om regeringen är villig att finansiera det, till exempel genom att strunta i att sänka skatten för bolag man får låna till. Avslutningsvis har jag tre centrala frågor till finansministern: 1.När kommer jobben? 2.Varför bryter regeringen mot budgetreglerna? 3.Varför stärker ni inte de hårt arbetande familjernas ekonomi i ett läge där just den politiken skulle kunna vara som allra bäst? Detta håller inte. Jag yrkar därför bifall till Socialdemokraternas reservationer i betänkandet. (Applåder) I detta anförande instämde , , och (alla S). 2 PER (MP): är i ett bekymmersamt ekonomiskt läge. Vi kan se hur den ekonomiska krisen i och vår omvärld tycks drabba med allt större kraft. I ett läge där vi med historiska mått mätt redan har en hög arbetslöshet och där mer än var tolfte svensk är arbetssökande drabbas nu tiotusentals svenskar av varsel. står hundratusentals av de arbetslösa utanför trygghetssystemen på grund av regeringens politik och får ingen ersättning från vare sig a-kassa eller sjukpenning. Förutom att det självklart drabbar de familjer som berörs väldigt hårt ekonomiskt minskar det efterfrågan i ekonomin och förvärrar ytterligare den ekonomiska nedgången. Det är djupt bekymmersamt. Vi ser också att antalet företag som går i konkurs nu ökar snabbt. Vi är på väg mot kärvare ekonomiska tider. står inför stora utmaningar . Vårt samhälle måste inte bara möta en hög och växande arbetslöshet utan även ett förändrat klimat och en allt större ekonomisk oro. Regeringen klarar inte av att leverera svar på någon av dessa utmaningar. Regeringens åtgärder för arbete tycks svaga och verkningslösa när varslen nu haglar och späder på en redan hög arbetslöshet. Trots att ekonomin viker och arbetslösheten stiger är det inget som avspeglas i den budget regeringen lägger fram för . Tvärtom räknar regeringen och finansministern i den budget man lägger fram med prognoser som säger att ekonomin kommer att stiga brant och arbetslösheten falla . Därmed skiljer man sig från i princip alla andra prognosmakare och bedömare och även de expertmyndigheter regeringen har för att just göra denna typ av prognoser. Eftersom budgeten inte går i takt med den utveckling vi ser runt omkring oss är detta oroande. Budgeten riskerar att i stället förstärka en lågkonjunktur som redan är på väg in över vårt land. verkar det som att också backar från sina egna prognoser. Man kanske ska revidera de prognoser man hade med i budgeten. Vi ser hur regeringen försöker köra ett dubbelspel. Det kommer vi nog också att få höra från talarstolen under dagens debatt. Å ena sidan kan man kanske erkänna att prognoserna är för optimistiska. Kanske kommer man att säga: Vi sade redan vid budgetdebatten att det finns stora nedåtrisker. Å andra sidan kommer finansministern att säga att det reformutrymme som dessa prognoser leder fram till är precis korrekt välavvägt och alldeles lagom balanserat för den ekonomiska situation vi är i. Regeringen försöker alltså att både äta kakan och på samma gång ha den kvar. Det vore intressant att höra från regeringspartiernas företrädare, inte minst från finansministern själv, om de själva faktiskt står bakom de ekonomiska prognoser som regeringens budget bygger på. tror inte att glädjekalkyler är vad behöver i av ekonomisk oro och i ett svårt läge. Tvärtom menar vi att vi behöver möta arbetslöshet och vikande ekonomi med aktiv politik och prioriteringar. Det handlar om prioriteringar av en politik som leder till jobb och en ekonomisk politik som gynnar en långsiktigt hållbar grön omställning. Det är vad behöver i detta läge. Vi ser att företagens villkor behöver förbättras genom sänkta kostnader för att anställa, och vi ser att man behöver minskat krångel. Man behöver en minskad oro över ett sjuklöneansvar som gör att företagare avhåller sig från att anställa. Vi ser också att unga människors möjligheter att få jobb och utbildning behöver underlättas så att deras chanser på arbetsmarknaden stärks. Där saknar regeringen tillräckliga svar. Från sida har vi utvecklat vår företagarpolitik genom samtal med företagare runt om i landet. När vi pratar med små och medelstora företag får vi tydliga besked om vad de behöver för att kunna anställa nya människor och utveckla sin verksamhet. Det handlar om att sänka kostnaderna för att ha människor anställda och för att anställa nya. Det handlar om att minska riskerna till exempel när en anställd blir sjuk och man tvingas ta både ett bortfall av produktion och ett sjuklöneansvar som gör att man får stå för höga kostnader. Det handlar också om att hitta personal med rätt kompetens. Vi lyssnar på . Därför har vi i vår budget med förslag på stora sänkningar av arbetsgivaravgiften. Vi sänker den generella nivån på arbetsgivaravgiften med . Utöver det gör vi en sänkning av arbetsgivaravgiften med , vilket riktas framför allt mot små och medelstora företag. Detta gör vi för att vi har sett att de nya jobben under har kommit framför allt i små och medelstora företag, och det finns ingenting som pekar på att situationen skulle vara annorlunda . Därför tycker vi att det är väl prioriterat att satsa resurserna på att göra det enklare för den typen av företag att kunna anställa fler medarbetare. Sammantaget medför vår politik bara när det gäller arbetsgivaravgifterna en sänkning med för ett företag som har fem anställda. I med hög arbetslöshet och med ökande varsel är det nödvändigt med åtgärder som gör det möjligt för våra företag att fortsätta att ha sin personal anställd. Vi ser också att det är nödvändigt att minska företagens ekonomiska risker genom att slopa sjuklöneansvaret för små företag. Vi vet, och har hört från många källor, att oron över att ha människor anställda som kan bli sjuka gör att företagare avhåller sig från att anställa, i när vi behöver varje nytt jobb. Vi tycker att det är onödigt. Vi föreslår därför att staten ska ta över ansvaret för sjuklön för de små företagen, avlasta företagarna från de kostnader och de risker som det innebär, ge dem möjligheter att anställa och minska det regelkrångel som sjuklöneansvaret ger. Från regeringen kommer inga sådana besked, och det är djupt bekymmersamt för företagare. Vi ser att regeringens ekonomiska politik möter varken de kortsiktiga eller de långsiktiga utmaningar som vi nu står inför. Den största reformen i regeringens budget är sänkt bolagsskatt, och vi kan inte se att det är rätt prioritering i ett kärvt ekonomiskt läge, som vi har . menar att det är bra med en konkurrenskraftig bolagsskatt, men den stora sänkning som regeringen nu föreslår är inte motiverad och hotar dessutom överskottsmålet och budgetreglerna. En sådan politik ser inte vi som ansvarsfull. Vi har gjort en enkät och diskuterat frågorna med 50 största industriföretag. Vi har frågat vad de ser som de stora utmaningarna , vad de ser för behov av politiska svar och vilka reformer de skulle vilja ha genomförda. Där framgår tydligt att sänkt bolagsskatt inte är någon patentlösning på företagens problem. Vi ser att de behöver en bred uppsättning av olika åtgärder, och det har vi i mött i vår budget. Vi har en sänkning av bolagsskatten som gör att vi hamnar under genomsnittet i . Vi har kompletterat det med stimulanser för ökade satsningar på forskning och utveckling av nya produkter inom näringslivet och sänkta kostnader för att anställa ny personal. Vi är övertygade om att den utveckling vi nu ser där forskningens andel av bnp, av vår ekonomi, minskar är en utveckling som leder åt fel håll. Från politikens håll behövs det svar på hur man kan vända den trenden, få företagen att forska mer i stället för mindre, som vi nu ser. Vi är övertygade om att möjligheter att konkurrera på en global marknad ligger i att vi utvecklar de nya produkterna och de nya tjänsterna. För det behövs satsningar och ett samarbete mellan det offentliga och det privata näringslivet. Vi har sådana reformer i vår budget, en grön innovationsfond som hjälper företagen att ha råd att göra de forskningsinsatser och forskningsinvesteringar som är nödvändiga för framtiden. konkurrensmöjligheter på en global marknad kan inte vara att sänka löner, utan det måste vara att utveckla framtidens teknik och framtidens tjänster. behöver också ökade gröna offentliga investeringar. Vi vet att investeringar i miljövänliga transporter, energieffektivisering och förnybar elproduktion leder till många jobb och till stärkt konkurrenskraft för svenska företag. Men vi ser också att sådana investeringar är nödvändiga för att möta en framtid där miljön försämras och där klimatet är hotat. Vi behöver bygga ett samhälle där kommande generationer kan leva på vår jord, andas frisk luft och njuta av orörd natur. Det är tyvärr inte den framtid vi nu ser framför oss. kom nu med en ny rapport som visar att världens temperatur är på väg att öka med fyra grader i genomsnitt. Det är långt ifrån de två grader som politiker och vetenskapsmän har enats om är en övre gräns för vad man kan acceptera för att vi inte ska få en klimatförändring som går över styr, som gör att vår civilisation på jorden är hotad. Vad gör då regeringen för att möta detta hot som , och diskuterar för fullt? Ja, man möter det genom att halvera stödet till klimatinsatser i fattiga länder i årets budget. Är det rätt recept för att få en hållbar framtid, för att kunna komma överens i klimatöverenskommelser som behövs för att möta klimathotet? Vid klimatmötet i stod och lovade dyrt och heligt att skjuta till de pengar som behövdes för att få i gång det globala klimatarbetet, för att minska den förtroendeklyfta som finns mellan den rika världen och de fattiga länderna. När medieljuset efter försvann från klimatfrågan försvann också regeringens engagemang för den frågan väldigt snabbt. När vi nu ser att man i årets budget halverar anslaget för klimatinsatser i syd, från en miljard till en halv miljard, kan väl inte någon säga att det är rätt signal för att övertyga de fattiga länderna om att vill vara en del av omställningen, att vi vill hjälpa till med klimatinsatser på en global arena. Dessutom tas pengarna till klimatinsatser från biståndsbudgeten, så det är inte några nya pengar som de fattiga länderna får i och med hjälp, utan det är snarare, om någonting, en omfördelning. Jag vill fråga om han tror att en halvering av klimatfinansieringen i syd kommer att göra det lättare att övertyga de fattiga länderna om att komma överens om ett internationellt klimatavtal. Bristen på investeringar i infrastruktur, elproduktion och effektivisering är inte bara ett problem för miljön och klimatet. Det är även dåliga nyheter för alla de människor som är arbetslösa i vårt land och som drabbas av varsel. Det finns många studier som visar att effekterna av investeringar i nytt företagande och nya anställningar kan bli stora. har genom intervjuer och diskussioner med branschorganisationer på energiområdet visat att en omställning till ett förnybart energisystem i ger upp till 60 000 nya arbetstillfällen. Det är 60 000 jobb som vi behöver i , som vi inte kan avstå från. Vi ser också att investeringar i järnvägen, som går på knäna, skulle ge precis den typ av arbetsstimulanser som så väl behöver. Med regeringens politik är det uppenbart att människor kommer att få stå och frysa på perronger även denna vinter i väntan på tåg som aldrig dyker upp. Från sida satsar vi 19 miljarder mer än regeringen på ökat underhåll, förbättrade investeringar i järnvägen och nya spår. Om det är på något område som det behövs ändrade budgetramar är det just när det gäller infrastrukturen, och där svarar inte regeringen upp. Sammantaget innebär förslag till ekonomisk politik att nya jobb skapas, att miljön förbättras, att klimatutsläppen minskar och att större ansvar tas för de offentliga finanserna. Vi satsar på ökad kvalitet i skolan och bättre standard i äldreomsorgen. Vi skapar bättre förutsättningar för nya jobb i ett modernare . 3 (SD): När jag för lite stod i denna talarstol inför en budgetdebatt inledde finansministern debatten med att tala om allvarliga risker i världsekonomin. Finansministern lade därför till att den då pågående återhämtningen skulle leva på övertid efter 2013 mot bakgrund av en genomsnittsberäkning av hur ofta ekonomiska kriser återkommer. Ändå står vi här , , med en ny varselvåg och där vår budgetmotion ställs mot en överoptimistisk regeringsbudget som endast räknar med en liten tillväxtdipp men som därefter återigen räknar hem en tillväxt för kommande som i genomsnitt överstiger . Att regeringen nu i dagarna gått ut med att man tvingas revidera sin prognos behöver jag kanske inte tillägga. Däremot kan det förstås i sammanhanget vara värt att nämna att vi från sida räknar in i statsskuldsamortering för att ta höjd för en försämrad ekonomisk utveckling. Men oavsett vem som i slutändan får mest rätt vad gäller den ekonomiska utvecklingen i sig står vi inför det faktum att arbetslöshetsproblemet ännu kvarstår som en av vår tids absolut största utmaningar. Det är, menar jag, en utmaning som vi alla har ett stort ansvar att finna en lösning på. Det måste förstås i det sammanhanget nämnas att vi i har varit invalda i riksdag .