prot · GZ0975 · 2012-02-23 00:00:00 — 1 § Justering av protokoll Justerades protokollet för . 2 § Anmälan om särskild företrädare för partigrupp vice talmannen meddelade att riksdagsgrupp anmält som särskild företrädare för partigruppen. 3 § Anmälan om personliga ersättare för särskilda företrädare för partigrupper vice talmannen meddelade att riksdagsgrupp anmält som personlig ersättare för särskild företrädare för partigruppen och att riksdagsgrupp anmält som personlig ersättare för särskild företrädare för partigruppen. 4 § Anmälan om fördröjda svar på interpellationer Till hade inkommit följande skrivelser: Interpellation 2011/12:237 Till Interpellation 2011/12:237 Svenska miljömålen av i (S) Interpellationen kommer att besvaras . Miljöministern har inte möjlighet att besvara interpellationen inom anvisad tid på grund av redan inbokade engagemang. (C) Enligt uppdrag och rättschef Interpellation 2011/12:243 Till Interpellation 2011/12:243 Hållbart arbetsliv av (S) Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är inbokade engagemang som inte kan ändras. (M) Enligt uppdrag och rättschef 5 § Hänvisning av ärenden till utskott Föredrogs och hänvisades Propositioner 2011/12:64 till finansutskottet /12:80 till trafikutskottet 6 § Svar på interpellation 2011/12:217 om en ny bibliotekslag 1 Kultur- och idrottsminister (M): har frågat mig om jag avser att ta några initiativ för en förändrad bibliotekslag samt vilka övriga initiativ jag tänker ta för att främja bibliotekens utveckling i . Jag instämmer med om att det finns behov av att se över bibliotekslagens utformning, särskilt mot bakgrund av de omvärldsförändringar som skett sedan lagens tillkomst. Som jag har framfört till pågår ett sådant arbete i . I arbetet ingår att hantera förslaget till en reviderad bibliotekslag som en extern utredare redovisade till regeringen . Översynen kommer att resultera i en departementspromemoria som remitteras. Regeringen avser att därefter återkomma till med förslag om en ny bibliotekslag. konstaterade i sitt betänkande (SOU 2009:16) att folkbiblioteket har en stark ställning som den mest besökta offentliga institutionen men framhöll att en bättre samordning mellan olika delar av biblioteksväsendet skulle främja tillgängligheten och kvaliteten i verksamheten. har därför fått regeringens uppdrag att svara för en nationell överblick över biblioteksområdet och ska bland annat tillsammans med länsbiblioteken följa upp hur de planer för biblioteksverksamheterna som kommuner och landsting antar har utformats och hur de används. undersökning om skolbibliotek (Kulturen i siffror2009:1) visade att endast två tredjedelar av skolenheterna hade någon form av skolbibliotek. Kraven på tillgång till skolbibliotek för alla elever har därefter skärpts i den nya skollagen, som började tillämpas . En bestämmelse har införts som innebär att eleverna i , grundsärskolan, specialskolan, sameskolan, gymnasieskolan och gymnasiesärskolan ska ha tillgång till skolbibliotek. Bestämmelsen gäller oavsett om skolan har offentlig eller enskild huvudman. Slutligen vill jag särskilt lyfta fram den litteraturutredning som regeringen tillsatte . Utredningen har i uppdrag att analysera litteraturens ställning och att identifiera utvecklingstendenser som förväntas kunna påverka litteraturområdet framöver. Bland annat ska den analysera det allmänna biblioteksväsendets roll för att främja läsning och spridning av kvalitetslitteratur och pröva om utvecklingen motiverar förändringar i statens stöd till bibliotekssektorn, till exempel vad gäller medieförsörjning. ska redovisa sitt uppdrag . 2 (MP): Jag får tacka så mycket för svaret från kulturministern. Det har gått nu rådande lag trädde i kraft. Som jag skriver i min interpellation till ministern har mycket i omvärlden förändrats sedan lagen trädde i kraft. Detta skapar förändringar för medborgarnas förväntningar, och detta skapar nya förväntningar beträffande bibliotekens verksamheter. Bibliotek i ger fri tillgång till information och kunskap. Landets bibliotek tar emot 100 miljoner besök, och 70 miljoner utlån sker enligt den statistik jag hittat. Bibliotek är någonting som människor hyser ett stort förtroende för. Det finns något för alla. Man lyckas mycket med att möta individens behov och nyfikenhet. Bibliotek är någonting som är mycket bra, någonting som vi gärna tar för givet och någonting som fyller flera behov för individen och för samhället. Det är ändå så att det från många håll finns en önskan om en ny bibliotekslag som kan möta de nya utmaningar vi står inför. Flera behov utpekas inom bibliotekssektorn. Det gäller då digitalisering, e-böcker, kvalitetskriterier, tillsyn och visioner. Bibliotek förknippas mestadels med böcker och hyllor. Men i dagens samhälle kan man nog se att bibliotek är så mycket mer, är så mycket annat än böcker. Självklart är böcker och boklån en stor del av bibliotekens verksamhet. Men efter det är det vanligaste skälet till ett biblioteksbesök att man vill ha sakkunnig hjälp. I den här diskussionen skulle därför jag gärna vilja uppmärksamma att det finns en tyngd på bibliotekariens viktiga roll en kanske ännu viktigare roll än vi tror. Vi kommer att behöva välutbildade och duktiga bibliotekarier som kan lotsa människor i flödet av information och mellan kunskapens alla väggar och hyllor. Ser man vidare på varför människor besöker ett bibliotek finner man att en mycket stor grupp besöker för att använda internet och för att möta andra människor eller söka arbete. Dessutom är arbetsplatsen för en del människor. När jag besökt bibliotek på olika platser runt om i landet har det slagit mig att verkligen är ett samhällsnav, ger viktig folkbildning och är viktigt för möten i och med läsecirklar och språkkaféer samt kultur, utställningar, studiecirklar och tidningsrum för alla åldrar och för alla människor. Fantastiska eldsjälar arbetar inom biblioteksverksamheten. Det rullar på, kan man tycka. Men som nämnts och som den här debatten handlar om finns det flera frågeställningar som sätter käppar i hjulen och som oroar dem som arbetar och planerar inom bibliotekens områden. En ny bibliotekslag efterfrågas. Det är helt enkelt dags för en ny bibliotekslag som kan omfamna de nya behoven och de förändringar som utmanar. I svaret från ministern sägs det att det pågår ett arbete med en reviderad bibliotekslag. I höstbudgeten 2008 kom en avisering om att det skulle ske en revidering. , , lämnades ett utredningsförslag. Det finns mycket i det förslaget som är spännande. Men den långa väntan gör att tiden börjar bli knapp; tiden börjar hinna i kapp förslaget. I svaret får jag beskedet att en översyn av lagen pågår och att i det arbetet hanteras det förslag som lades fram . Översynen ska resultera i en promemoria som ska ut på remiss och i förslag. Men vi ser inget tidsperspektiv. Det hela låter bra, men många med mig känner viss otillfredsställelse med att så mycket mer inte verkar hända. Många har förväntningar på ett redan nu längre framskridet arbete. Vad är det som tar sådan tid? Vad händer egentligen? Finns det någon tidsplan? 3 Kultur- och idrottsminister (M): Ja, det finns en tidsplan. Jag kommer in på den om . Jag kan helt och hållet instämma med om bibliotekens starka ställning. Det visar sig i statistik, och det visade sig när reste landet runt. Det visar sig också nu när man runt om i tar fram regionala kulturplaner att biblioteken har en väldigt stark ställning. Det finns förväntningar på längre öppettider på biblioteken och på att man arbetar med att nå nya grupper. Jag kan också till min glädje se att barns och ungas läsning är en prioriterad fråga för i stort sett samtliga bibliotek. Man har bra pedagoger och inbjudande miljö, och det är otroligt viktigt. Det är nämligen här läsningen börjar. Vi såg i regeringen tidigt ett behov av att se över bibliotekslagen. Precis som sade har den funnits ungefär , och det sker en stark teknisk förändring. Det var också därför vi i budgetpropositionen 2008 aviserade att vi skulle se över bibliotekslagen. Det har skett. När vi kommer in på tidsplanen är det på det viset att vi på har tagit fram en departementsskrivelse som har sin utgångspunkt i denna utvärdering. kommer vi att ta fram en helt ny lag som ska vara modernare och mer användarvänlig. är det en gemensam beredning, men tanken är att departementsskrivelsen ska remitteras , behandlas i Lagrådet och kunna bli en proposition som antas av i slutet av detta år. Sedan kan jag också säga att det säger om välutbildade, duktiga bibliotekarier naturligtvis är självklart. Även jag har rest runt och besökt många bibliotek, och jag gläder mig åt att man utöver de välutbildade, traditionella bibliotekarierna, som jag tror får sin utbildning i bland annat , har tagit in annan kompetens. Det kan handla om dataspel eller serier, som också är ett sätt att nå nya läsargrupper inte minst pojkar. Vi kan till vår glädje se att läsningen har en fortsatt stark ställning, särskilt bland kvinnor. Pojkar läser dock mindre. Det finns utredningar, som vi också tar upp i , som visar att varannan pojke aldrig har läst en bok från pärm till pärm. Det ger naturligtvis avtryck i själva skolarbetet det blir svårt att följa annan litteratur men ger också en brist på ord, kan jag tänka mig. Det kan i sin tur få allvarliga konsekvenser. Jag föreställer mig att om man inte har ett språk, inte har ord, kan nävarna få tala. Det finns alltså många skäl att få upp läsningen. Det är också därför jag med stor förväntan ser fram emot den litteraturutredning som ska komma , . När det gäller tidsplanen är den dock klar, och jag har inga skäl att tro att vi inte skulle klara den och därmed lägga fram en proposition om en förändrad, modernare bibliotekslag i slutet av detta år. 4 (MP): Det var väldigt positiva svar. Jag tror att många med mig verkligen gläds åt att höra detta. Det ska bli väldigt intressant att läsa vad som står i departementsskrivelsen och se om det omfattar många av de frågor som säkert både kulturministern och jag stöter på, om digitalisering och e-böckernas kostnader. Det borde egentligen vara en möjlighet, men det blir ett problem för biblioteken . Man efterfrågar kvalitetskriterier, och man efterfrågar vilka krav som kommer att ställas på verksamheten . Det finns en önskan om en viss tillsyn och inte minst kompetensutvecklingsmöjligheter för bibliotekspersonal. Det har jag också stött på. Därför är det viktigt att se detta med bibliotekens roll , och bibliotekariernas roll . Hur det än är tror jag nämligen att det är där det ligger en viss styrka, att vi precis som kulturministern sade kan se att det förs in väldigt mycket annat i biblioteksvärlden, såsom spel. Man bör kunna lotsa människor i den världen. Det handlar kanske inte bara om att hitta böcker i hyllan utan om att hitta information i det digitala samhället och möjliggöra detta för allt fler människor oavsett vad de har för förutsättningar i livet. Det demokratiska uppdraget har också nämnts i olika sammanhang, och det är något man har pratat om. Man skulle vilja att det stärks, att det finns en målsättning om främjande av läsning och litteratur. Precis som kulturministern nämner läser vi ofta rapporterna om att flickor läser mer än pojkar. Jag läste dock en annan rapport som var väldigt intressant, där jag kunde fördjupa mig i vad pojkar läser när de läser. De läser kanske helt andra saker, såsom instruktioner och så vidare. Det är klart att det skapar något annat när de läser det än om de kanske läser fantasyböcker. Det är alltså väldigt intressant hur vi når människor, inte minst unga människor. Det kanske är någonting kommer att plocka fram. Det ser jag också fram emot. Jag är därför väldigt glad för svaren. Jag tänkte i mitt nästa inlägg fokusera lite på skolbiblioteken, som också nämns i svaret. 5 Kultur- och idrottsminister (M): Vi talar mycket om kunskapssamhället. Det är ett så pass använt ord att det nästan börjar bli utslitet, men inte desto mindre har biblioteken, precis som påpekar, en viktig roll i ett kunskapssamhälle. Det gäller självfallet bibliotekens roll i skolan, inte minst. Jag förstod att tänkte återkomma till detta. Jag är mycket glad över att regeringen har kunnat skärpa kraven på skolan att de ska ha skolbibliotek. Sedan vet vi alla att det sker en stor förändring i hur man tar till sig ordet, berättelserna och språket. är den tryckta boken dominerande, och e-böckerna står för en relativt liten del av läsandet. Det kommer dock naturligtvis att växa, men det är inte säkert att det kommer att tränga ut den tryckta boken. Jag tror inte det; de kan säkert leva parallellt. Det har också funnits mycket diskussioner kring ersättning när det gäller e-böcker, och därför är jag glad att nu veta att och har bildat en arbetsgrupp för att se hur man ska kunna hitta en balans mellan författarnas förväntningar, förlagens förväntningar och bibliotekens förväntningar. Det är väldigt gott så. Man kan naturligtvis stimulera läsning. Det gör vi från regeringens sida. Vi har fördubblat anslaget som går från till läsfrämjande, för att man ska hitta nya modeller. Det finns mycket intressant som pågår på bibliotek även skolbibliotek runt om i . Sedan finns det också andra, mer privata initiativ. Det finns en stor bokhandel, med filialer över hela , som har infört någonting som kallas läsborgarmärket. Det har blivit väldigt efterfrågat trots att det bara har funnits . Barn sporras att läsa, och ett tävlingsmoment kan kanske hjälpa till. Huvudsaken är att de läser. När mina barn var små gav vi dem för varje läst bok. Till slut hade de fått upp lusten att läsa, trots att det fanns ett litet motstånd i början. Ett läsborgarmärke med stämplar och något fint att sätta på tröjan kan alltså säkert också hjälpa till. 6 (MP): Ja, det är intressant. Jag tror att vi delar engagemanget för boken och läsandet. Jag kan också berätta en liten anekdot. Jag har flyttat i mitt liv och bott utanför storstad större delen. För mig har det varit viktigt att orientera mig i terrängen, och då har jag alltid skaffat mig en topografisk karta över den plats där jag bor samt tagit reda på var ligger. Det har varit mitt sätt att etablera mig och leva på en ny ort. Jag tycker att det är ganska intressant så här i efterhand, att se hur man gör. Denna debatt handlar mycket om folkbiblioteken, men vi har också många andra bibliotek som länsbibliotek, bibliotek på skolor och högskolor, forskningsbibliotek, talboks- och punktskriftsbibliotek, , bibliotek på sjukhus och fängelser jag tror faktiskt inte ens att jag känner till alla bibliotek. Det är ganska spännande att resa runt och besöka dem. Om folkbiblioteket är ett nav i samhället kanske skolbiblioteken kommer att vara ett nav inom skolan, eller ska vara det. I svaret nämns frågan om skolbibliotek och skärpningarna som skett i skollagen. Det uppfattar jag som att bibliotekens roll är att vara ett viktigt folkbildningsrum, och i detta också att skolbiblioteken är det. Det är inte bara böckerna som kanske är det allra viktigaste, och det är inte boksamlingen i sig. Det kan låta som att jag är bokfientlig, men det är jag inte. Jag tycker dock att man behöver se det så. Det borde vara ett fokus på bemanningen av skolbiblioteken, för även här torde det vara viktigt att lotsa elever och möjliggöra för dem att hitta rätt. Det handlar alltså om att kritiskt granska, lotsa och vägleda. Den frågan har jag alltså också: Hur ser det ut med framtida möjligheter att trycka på när det gäller bemanningen av skolbiblioteken? Jag tror nämligen att det är ganska avgörande. 7 Kultur- och idrottsminister (M): Jag har för mig att just nu genomför en stor enkät, dels hos folkbiblioteken, dels hos skolbiblioteken. Det kommer att bli intressant att ta del av den när den sammanställs, för där kan vi säkert lära oss mycket av goda exempel men också vad vi kan förbättra. Men det är naturligtvis en fråga för kommunerna och för . Sedan är det ju inte så märkligt att vi från också följer det här med stort intresse. Regeringen har gjort väldigt mycket, tycker jag. Jag vill också lyfta fram Skapande skola och samarbetet som många skolor har med författare för att kunna stimulera elever som inte är så vana vid litteratur eller kanske har svårt att komma i gång med läsandet. Jag har besökt skolor där man har utgått från elevernas egna intressen det kan vara vampyrer, spöken, bilar eller vad det vara må och fått i gång ett skrivande, ett diskuterande och en lust till orden och en lust till läsningen. Det är otroligt positivt. Skolbiblioteksreformen ser vi båda fram emot. Det är en viktig reform som regeringen har stärkt. Att vi ser över bibliotekslagen är bra, och som vet kommer det ett förslag som ska ut på remiss. Fristadsförfattare är också intressant. Där har vi från regeringen stärkt och samarbetar med och Sida och uppmuntrar också kommuner att ta emot fristadsförfattare. Även de kan spela en stor roll på biblioteken genom de olika språken och genom att diskutera bokens och ordens betydelse för demokratin. Slutligen har regeringen fördubblat anslagen till läsfrämjande. Jag ser framtiden an med stor tillförsikt. Inte minst väntar jag med spänning på den litteraturutredning, som ska handla om kvalitet och bibliotekens roll i samhället, som kommer . Överläggningen var härmed avslutad. Kammaren beslutade på förslag av andre vice talmannen att ajournera förhandlingarna till då frågestunden skulle börja. Jag vill hälsa statsråden välkomna. Frågor besvaras av utbildningsminister , statsrådet , försvarsminister , statsrådet och statsrådet . Utbildningsminister besvarar såväl allmänpolitiska frågor som frågor inom sitt ansvarsområde. 9 (S): Jag vill ställa en fråga till utbildningsminister . var jag tillsammans med några ledamotskolleger från i och träffade näringslivschefer i , , och , det vi kallar . Vi pratade mycket om den höga arbetslöshet som finns i regionen, särskilt bland ungdomar, och behov av utbildningsplatser. Många ungdomar har bristfällig kompetens eller utbildning i regionen. Det behövs platser. Man berättade att man har sökt men inte fått några till regionen. Utbildningsministern kan se den höga arbetslösheten i landet, speciellt i den här regionen. Varför ska antalet högskoleplatser minska i ? Varför är det få yrkeshögskoleplatser i ? Varför har ni dragit ned på det totala antalet platser för arbetsmarknadsutbildning? Vilken forskning stöder sig ministern på som säger att det här leder till fler jobb och att ungdomar får en chans att få jobb? 10 Utbildningsminister (FP): Ungdomsarbetslösheten är ett stort problem för oss i . Vi har högre ungdomsarbetslöshet än flera jämförbara länder. Det har vi haft . Oavsett regering och oavsett konjunktur har vi haft högre ungdomsarbetslöshet än andra länder. En av orsakerna är utbildningsväsendets organisation. Det är inte fråga om volym, som tar upp. Vi har byggt ut vuxenutbildning och yrkeshögskola kraftigt vi har suttit i regeringen, i synnerhet under finanskrisens år 20082011. Antalet platser inom utbildningsformerna måste alltid vägas av mot konjunkturen. De är utbyggda . Den fanns inte tidigare. Däremot finns många avhoppare från gymnasieskolan. De går ofta ut i arbetslöshet. Det är inte på de efterfrågar utan det är korta yrkeskurser. Där har vi ytterligare en läxa att göra i gymnasiepolitiken i . 11 (S): Utbildningsministern svarade inte på min fråga. Det är hög arbetslöshet. Många ungdomar går utan arbete. Då minskas antalet högskoleplatser. Det är för få yrkeshögskoleplatser i landet, och arbetsmarknadsutbildningen har dragits ned totalt i . Det är ett problem att ni för en bakåtvänd politik. Utbildningsministern har fått ett brev från fyra regioner i : , , och . De tar upp samma frågor. Personer av olika politisk kulör står bakom brevet. Platser tas bort från högskolor, vilket drabbar regioner. Det behövs fler människor med kompetens och kunskap. Varför bedriver ni en bakåtvänd politik, minskar antalet platser i högskolan, minskar antalet yrkeshögskoleplatser och har för få platser för arbetsmarknadsutbildning när arbetslösheten är så hög i ? 12 Utbildningsminister (FP): Jag svarade på frågan i första inlägget, och jag gör det gärna en gång till. Vi har byggt ut antalet platser. Det är fler studenter som studerar i svensk högskola än vad det någonsin har varit förut. Det här anpassas efter konjunkturerna och efter ungdomsgruppernas storlek. är ungdomsgrupperna kraftigt på väg nedåt i volym . Då är det möjligt att dra ned något på volymen och i stället satsa på kvalitet. Vi följer naturligtvis konjunkturen. Om det blir en markant ökning av arbetslösheten kommer vi naturligtvis att dra slutsatser av det för volymen. Volymen och antalet platser i vuxenutbildning har alltid ett samband med konjunkturen och hur många ungdomar som finns och hur stor arbetslösheten är. Så har det alltid varit, under tidigare regeringar och under den här regeringen. Vi har byggt ut under krisen. Om det skulle vara så att arbetslösheten nu går kraftigt uppåt måste vi naturligtvis vara beredda att dra slutsatser av det också och återkomma till med förslag. Antalet platser är avpassat efter den konjunktur vi nu befinner oss i. 13 (M): Alliansregeringen har infört flera åtgärder för att minska utsläppen från trafiken, bland annat ökat anslaget till fordons- och bränsleforskningen, miljöbilspremier med mera. Vi är också övertygade om att vi behöver alla fyra transportslagen. Det finns behov av dem, och de kompletterar varandra. , En Trave Till, är ett försök som har pågått , där man inom skogsindustrin har använt och tyngre lastbilar. Detta har gett ett positivt resultat. Med dessa lastbilar har utsläppen minskat genom att dieselförbrukningen har sänkts . Längre och tyngre fordon minskar också antalet fordon, vilket ökar trafiksäkerheten, förbättrar miljön och framför allt sänker företagens transportkostnader. Det är viktigt för ett land som , som har behov av många och långa transporter. Min fråga blir då till infrastrukturministern: Hur ställer sig statsrådet till en fortsatt utveckling av längre fordon i ? 14 Statsrådet (M): Tack för frågan, ! Det är alldeles riktigt som säger, nämligen att alla fyra trafikslag måste fungera så bra som möjligt. De ska vara så smarta, så effektiva och så miljömässigt bra som möjligt. Jag tror att när vi använder alla fyra trafikslagen kommer vi att nå ännu större framgångar. Jag tror att vi kommer att behöva lastbilar även . Därför behövs just försöken på lastbilssidan för att se hur de kan göras mer smarta och effektiva. I stället för tre lastbilar kan man köra två lastbilar. Vi driver vidare projektet för längre lastbilar. Både och har kommit oerhört långt med tekniken. Det finns också ett stort internationellt intresse för att se hur det går att vara mer logistiskt smart, köra mer effektivt med de fordon som måste användas för transporter och där det inte finns ett alternativ. 15 (M): Framtidens välstånd kommer att bygga på en utveckling av utsläppssnåla transportlösningar. har två av de främsta lastbilstillverkarna i världen. Det ger nya utvecklingsmöjligheter och nya jobb i . Dessutom är lastbilarna både miljövänliga och trafiksäkra. Tror infrastrukturministern som jag, nämligen att detta kommer att skapa nya jobb i ? Har vi ett ökat samarbete om EU i frågan? 16 Statsrådet (M): Jag tror säkert att det här kan skapa nya jobb, inte minst med tanke på ny intelligent teknik. Det finns naturligtvis en oro, och det ska vi beakta, i synnerhet i de länder som känner oro över att lastbilstrafiken hotar att man inte använder tåget i stället, eftersom man pratar om många och långa lastbilar. Men det är inte vad alternativet med den längre lastbilen är till för. finns egentligen ett förbud att åka över en landgräns. När lastbilen åker mellan och får lastbilen monteras isär för att kunna fortsätta. Vi driver på tillsammans med och att de länder som godkänner bland annat långa lastbilar ska få köra även över landgränsen. Det är bra. Detta ska ske med god framkomlighet och säkerhet på våra vägar för övriga trafikanter.