prot · GZ09118 · 2012-05-25 00:00:00 — Situationen är svår i många europeiska länder och förtvivlad för enskilda människor. Det är inte märkligt att människor efterfrågar hjälp och längtar efter mer tillväxt och mindre åtstramning. Var och en som har lite empati i kroppen förstår att detta är en önskan hos väldigt många. är det naturligtvis så som statsministern säger. Även om EIB är en utmärkt och välskött organisation med låga kreditförluster och så vidare infinner sig två synpunkter. Den ena är att det kanske inte är mer broar och vägar som är lösningen på situationen för enskilda människor. Den andra är att om det ska bli någon stor tillväxteffekt krävs det väldigt mycket pengar, och då uppstår frågan: Vems pengar ska vi ta? Eftersom ingen vill låna ut till de sydeuropeiska länderna och det i stort sett bara är länder som , , , och som kan ställa upp den typen av länder finns det ganska få av i ska man vara helt medveten om vart kraven på finansiering egentligen är ställda. Jag vill understryka att det inte utesluter att man måste ha en stor förståelse för den situation som många enskilda människor befinner sig i. Naturligtvis uppfattar de sin egen skuld för den uppkomna situationen som obefintlig. De har möjligen röstat fel, men det är en ganska dålig ursäkt. Jag har två frågor till statsministern. Den första är: Diskuteras eller övervägs omförhandling av avtalen med ? Den andra frågan är mer långsiktig. Om nu är det land som ska finansiera detta kan jag säga att erfarenhetsmässigt alltid har krävt större inflytande vilket jag kan förstå över den ekonomiska politik som ska drivas i de länder som ska få finansiering från . Det innebär ökad centralisering av den ekonomiska politiken i EU. Blir det resultatet? 28 Statsminister (M): Först vill jag instämma i denna bild, som är högst påtaglig. Många länder i har i realiteten levt under sanering, utgiftsminskningar och skattehöjningar. Det är små utrymmen, om ens några, i nationella budgetar för olika former av insatser. Det har lett till att regeringar bytts i parti och minut vid olika val runt om i . Det finns naturligtvis en stor trötthet visavi den politik som trots allt ska försöka skapa ordning i offentliga finanser. Det är alldeles riktigt att man då försöker hitta medel från annat håll. En hel del av de innovativa finansiella konstruktionerna syftar till detta. En återkommande kommentar som jag hör av många är att när det sedan ska prövas vilka projekt som kan vara värda att sätta in säger man: Låt oss vara flexibla! Det betyder i realiteten: Ställ inte för höga krav, utan se till att de också kan uppfyllas! Återigen: Det finns anledning till att de som är nettobidragsgivare och de som likt gör en stor noggrann egen prövning av vilka investeringar de vill se i sina länder också gör en ganska hård granskning av detta runt om i . Om det bara handlade om att bygga infrastruktur skulle tillväxtlejonen i vara och . Men så ser inte ut, utan det finns anledning att vara lite försiktig. Nej, det diskuteras ingen omförhandling av avtalet med . Texten som användes mer som talepunkter till medierna innebär att framför allt eurozonen men EU-ledarna uttalade detta önskar sig kvar i euron. Men de måste fullgöra sina åtaganden. Det blir alltså ingen omförhandling. Ja, när kraven trycks högre upp på åtaganden från har vi sett exempel på att svarar med att begära mer inflytande, likt finanspakten, som haft stark och tung tysk påverkan. Det tror jag att vi får förutsätta kommer att gälla framgent. 29 (KD): Vi har fått två dokument inför återrapporten. Det ena är ett pressmeddelande om . Det står att man kommer att se till att de europeiska strukturfonderna och strukturinstrumenten utnyttjas för att föra in på vägen mot tillväxt och sysselsättning. Min fundering är hur resonemangen gick om och hur man ser på det politiska läget. I alla fall när man läser i medierna uppfattar man det som ett ganska allvarligt läge. Kommer vi att kunna få en regering i , en regering som kan ta ansvar för ekonomin? ska man naturligtvis fortsätta med att stärka landets institutioner, få en hållbar skuldsättning och så vidare, men också erbjuda en eventuell ny regering någon typ av tillväxtskapande åtgärder, som man säger här. Kan statsministern på något sätt kommentera hur diskussionerna kring gick och hur man ska få en regering som är villig att ta ansvar för en hållbar utveckling? Eftersom vi trots allt vill försöka ha kvar i unionen och eurozonen tror jag att det är viktigt att vi har någonting att erbjuda konkret till en eventuell tillträdande regering . 30 Statsminister (M): företräddes av en hög domare, det vill säga en tillförordnad premiärminister, i avvaktan på nyvalet, som sker . Det skedde ett val i , men det var trots upprepade försök inte möjligt att bilda en regering på det valresultatet. Därför går till nyval. Vi har naturligtvis den största respekt för att det nyvalet måste hållas. Vi hoppas att det ur detta ska komma en handlingskraftig och folkligt förankrad grekisk regering. Jag nämner detta för att det i ljuset av det är utomordentligt komplicerat om ledare sätter sig och diskuterar exakt hur vi ska förhålla oss till olika detaljer i paket och lösningar för om det grekiska folket ännu inte fått säga sitt. Därför var vi försiktiga med det. Vi har sänt ut ett pressmeddelande. Jag nämnde i mitt svar till att det finns en balans: Man önskar att de ska vara kvar, men de måste fullgöra sina åtaganden. Det är tydligt för dem som följer den grekiska valrörelsen att det i grunden är detta valrörelserna handlar om: Ska vi göra detta eller inte? Jag är försiktig med att uttrycka mer än så. Dock kan jag påpeka en sak. Jag nämnde detta med projektobligationer, som ska testas. Då visar det sig att kraven vad jag förstår ställs på så sätt att det i princip bara är de mest utvecklade och rikaste länderna i EU som kommer att bli föremål för användande av projektobligationer, vilket visar hur komplicerat sådant här är. Det är mer användning av icke-använda budgetmedel som möjligen skulle kunna komma till del. Även där är vi ibland lite skeptiska som nettobidragsbetalare. Att använda icke-använda medel innebär i realiteten att mindre pengar återkommer till den svenska budgeten när de inte används på det sätt som varit avsett. Det är därför man alltid måste genomlysa vem som tar notan och hur bördefördelningen ser ut. 31 (V): Statsministern var inne på klimatförändringarna förut. De svenska utsläppen ökade enligt den senaste statistiken. Jag tycker att det talar för att vi har två kriser att hantera. Vi har klimatkrisen med växande utsläpp och vi har den ekonomiska krisen, inte minst med den stora arbetslösheten. Jag hade önskat att och den skulle vara den part i förhandlingarna som på allvar föreslog en grön omställning av den europeiska ekonomin för minskade utsläpp och nya gröna jobb med investeringar i vindkraft, solenergi, energieffektivisering, ny kollektivtrafik, miljöteknik och hjälp till medborgarna för en hållbarare livsstil. Men jag tycker inte att vi såg det på mötet , och vi har inte sett det tidigare. Jag vill fråga statsministern varför inte mycket tydligare driver en omställning av och för minskade utsläpp och nya gröna jobb. 32 Statsminister (M): I klimatpolitiken använder vi 1990 som basår för utsläppsnivåerna. Det är det som Kyotoprotokollet utgår från. tillhör de få länder i den utvecklade världen som både följer den målsättning som angavs för oss och dessutom överträffar den. Det vi diskuterar nu är de rätt komplicerade mätåren 2008, 2009 in mot 2010. Vi har ett enstaka år då vi får en ökning. Vi gick från ett läge där den svenska ekonomin det ena året krympte för att därefter växa med . Vi hade under dessa år otroligt kalla vintrar då en stor del av svensk kärnkraft stod still, och vi använde fossil bränsleproduktion för att skapa el. I ljuset av detta har vi ett enstaka år med en ökning ställd i relation före då befann sig i recession. Jag vill till svenska folket säga: Långvarig recession är inte svaret på att lösa klimatproblematiken. Därför bör man vara försiktig med att jämföra enstaka år och mer utgå från . Det är nämligen det vi internationellt jämför med. Då ligger väldigt väl till. Jag menar att via de mål som vi har formulerat finns inbyggt att vi ska reducera vår klimatpåverkan och upparbeta mer av förnybar energiproduktion. Väldigt mycket av trycket på att investeringar ska komma fram i syftar dock till att de ska göras men att någon annan ska betala. Frågan är mer: Ska betala stora investeringar i andra länder? Det är väldigt mycket så det är tänkt. Synpunkten från och också från brukar vara: Nej, det ska vi inte. Det bör man också komma ihåg när man sitter vid middagarna och inte räcka upp handen och säga: tycker vi att stora investeringar ska genomföras. Jag kan då berätta var en del av notan kommer att hamna. Det är därför man måste vara lite försiktig med exakt hur man utformar förslagen och synpunkterna när det gäller de gemensamma insatserna. 33 (V): Anledningen till att jag frågar är att jag vill att vi ska ha en klimatpolitik som är oberoende av upp- och nedgångar i ekonomin. Vi ska ständigt minska våra utsläpp. Att våra utsläpp har ökat kan inte vara okej. Den andra delen gäller den gröna omställningen. borde gå före och visa på en grön omställning av ekonomin. Om vi tittar till exempel på investeringarna i solenergi i är vi sämst i . Vi ligger också i botten när det gäller energieffektivisering. Självklart kostar detta en del pengar. Det är till stor del offentliga medel som behövs men även en del privata. Det fina är att om vi gör dessa gröna investeringar skapar vi också nya jobb. Därmed kan vi sända en signal till resten av att detta är kloka investeringar. Det räddar både miljön och skapar nya jobb. Jag har inte sett den politiken från regeringen. Men jag hoppas att vi kan få se den . Var vänlig och kom till frågan när det gäller återrapporteringen. Eventuella direktiv och synpunkter på vad regeringen ska ta upp sker före mötena. Detta är en återrapportering för att vi ska vinna mer kunskap. Statsministern kanske ändå vill kommentera detta. 35 Statsminister (M): Det är viktigt att påpeka att har väldigt ambitiösa klimatmål. Jag nämnde att klimatmålen i är inskrivna i Agenda . Vi ska ha en 20-procentig reduktion av klimatgaser och genomsnittlig andel av förnybar energianvändning. nationella mål är att vi ska göra 40-procentiga reduktioner och att vi ska ha i förnybar energianvändning. Vi ligger längst fram. Det nya att försöka beskriva att den som ligger längst fram gör minst blir lite märkligt. Jag ska gärna diskutera hur vi som ligger längst fram möjligen ska ta ytterligare steg. Men att få det till att vi på detta sätt skulle vara sämst är ett väldigt märkligt sätt att argumentera. Jag vill också påpeka att om tänker sig att på årlig basis konstruera ständiga klimatmål där vi kräver reduktioner skulle jag vilja se den lösningen. Jag skulle gärna vilja höra om de rödgröna är överens om det. Jag tror att det är närmast omöjligt att konstruera. 36 (M): Jag fortsätter på den inslagna linjen att ställa frågor om den ekonomiska krisen. EU har varit ett oerhört framgångsrikt projekt ända sedan det grundades. Det har överlevt kriser och behållit sin attraktionskraft. Länder efter länder har velat ansluta sig inte bara i utan också utanför gränser på grund av attraktionskraften. har vi en omfattande kris. Vi människor är kreativa, och det gäller också de länder som hamnar i kris. Jag kan se att här kommer förslag på olika finansiella åtgärder. Det handlar om transaktionsskatt och olika former av obligationer. Pudelns kärna att spara och få ordning och reda i ekonomin verkar det vara lite mindre intresse för. har gått igenom stålbad. Vi har lyckats att hålla statsfinanserna i skick och sett till att inte öka skulder. Jag undrar om det finns ett intresse från övriga att ta lärdom av hur vi har klarat kriserna i och om det också finns ett utrymme när statsministern för fram dessa synpunkter från övriga europeiska länder att ta till sig denna kunskap. 37 Statsminister (M): Det är viktigt att säga att jag tyckte att det fanns en allmän respekt för att vi måste hedra våra åtaganden såsom de har sett ut i och också i den framväxande finanspakten. Den gäller eurozonen. har till exempel ett eget finanspolitiskt ramverk. Det fanns bred enighet om att man inte kan lösa en skuldkris med ytterligare skulder, utan det måste i grunden finnas ordning och reda i offentliga finanser. Det är många länder som likt har reformerfarenheter av att göra betydande reformer och också mycket svåra åtgärder. Det har gjort att man har återvunnit marknadens förtroende och också sett ökad tillväxt som svar. Där finns och med 90-talserfarenheter. Mer närliggande har vi sett som har bland bästa tillväxttal efter mycket stora reformer och stora umbäranden. är ett nytillkommet exempel på kraftfulla reformer som genomförs som gradvis leder till att marknadens förtroende återvänder. Det finns rätt många exempel, både det svenska och andra, på att reformer gör att marknadens förtroende återvänder och att tillväxten förstärks när man väl genomför reformerna med kraft. Alternativet brukar ofta bli att problemen annars fördjupas. 38 BO (S): Också jag tänkte uppehålla mig vid frågan om tillväxten och hur den skapas. Frågan är inte ställd om vi ska ha ordnade statsfinanser i länder. Frågan ställs: På vilket sätt kan vi åstadkomma ordnade statsfinanser? Det bygger på att man kan få till stånd tillväxt. När statsministern var hos oss i inför avresan fick vi svaret att har diskuterat tillväxt. Det kan man se som en del av problemet. Man har diskuterat tillväxt i . Men har krisen fördjupats och problemen blivit ännu värre, vill jag påstå. Det måste vara något fel på tillväxtpolitiken eller de åtgärder som vidtas. finns det en annan debatt om ett mer balanserat program. Den förs av IMF-ekonomer, andra ekonomer och naturligtvis av politiker. Det har lyfts upp en rad förslag på bordet. Det handlar om tidsperspektiven, konkreta förslag som euroobligationer, projektobligationer, en annan roll för ECB, och så vidare. Jag skulle kunna göra listan ganska lång. Statsministern säger såvitt jag förstår nej till alla dessa förslag. Trots att krisen förvärras behövs det inga nya inslag eller ett mer balanserat program för tillväxt och goda statsfinanser utan det är gott och väl som det är. Min fråga är: Vad har statsministern för egna innovativa förslag för att råda bot på en situation där vi inte löser krisen utan den ser ut att bli allt djupare dag för dag, ? 39 Statsminister (M): Jag har deltagit i Europeiska rådets möten och genomgått kommissionens nationella rapporter med uppföljning av de reformer som ska lägga grunden för en bättre tillväxt i olika länder. Grundkritiken är att länderna inte åker hem och genomför åtgärderna. De genomför inte vad de har lovat, och de genomför inte det man ger dem råd om att genomföra. Då är det svårt att få tillväxt. I de länder som har bedrivit högt reformtempo har tillväxten förstärkts. Vi kan se att inte är enhetligt. har en avvikande högre tillväxtnivå jämfört med de problemtyngda länderna. Det är kvittot på reformpolitik vi har fört och som har saknats i länder som skulle ha behövt göra mer. Så pass dominerande är fortsatt den nationella ekonomin och budgeten och möjligheterna att påverka grundförutsättningarna för tillväxt att det EU gör bara ses på marginalen jämfört med det stora som ligger i nationella åtaganden. Jag redovisade också, som svar på en tidigare fråga, att jag hade en omfattande lista på det jag menar skulle ge ökad tillväxt. Det handlar om fler frihandelsavtal likt det vi har ingått med och förstärkta möjligheter till att den inre marknaden fås att fungera bättre både för varor och, framför allt, för tjänster. Titta på hur svensk sysselsättning växer! Det är framför allt i tjänstehandel och tjänstesektorer. Om vi gränsöverskridande ska kunna konkurrera och jobba med i utförda eller upparbetade tjänster och få sälja dem runt om i skulle det ge ökad sysselsättning och tillväxt. En digitalisering av den inre marknaden skulle också innebära bra förutsättningar för jobb i eftersom vi redan ligger långt fram. Det finns massvis vi borde göra. Det jag redovisar här är att en hel del av de innovativa förslagen är försök att kringgå olika ramverk och att få notan att bäras av svenska skattebetalare för sådant som man huvudsakligen vill se utfört i andra länder. Om Socialdemokraterna tycker att det är angeläget får de naturligtvis redovisa det. Men jag tycker att det är viktigt att redovisa att jag inte tycker att det är första prioritet. Jag tror inte heller att det ger den höga tillväxt som man ibland påstår. 40 (M): Herr talman och statsministern! Efter valen i och tycks EU-etablissemanget ha gjort en kraftig sväng åt vänster. I stället för balanserade budgetar och hållbara utgiftsnivåer talas det mer om ytterligare utgifter för att stimulera den ekonomiska tillväxten. Det kan ske genom euroobligationer som gör det billigare för oansvariga regeringar att låna pengar, och det sker i viss mån genom statlig utlåning till räntor långt under marknadsräntan. Det faktum att de europeiska länder som har problem har hamnat i en ohållbar situation just på grund av att de har stimulerat tillväxten med lånade pengar tycks nye president liksom miljöpartister och Socialdemokraterna här i ha missat. För del innebär den nya politiska agendan att vi i värsta fall på nytt måste ta ställning till i vilken utsträckning som vi med svenska skattepengar ska delta i gemensamma aktioner. Det är en sak att ge tillfälliga stödlån till länder som har problem men som sänker sina utgifter och effektiviserar sin skatteindrivning. Det är en annan sak att bidra till ekonomiska stimulanspaket. Jag undrar om statsministern ser framför sig önskemål om svenska insatser för att stimulera andra europeiska ekonomier, och jag undrar vad svar i så fall kommer att bli. 41 Statsminister (M): EU:s budget har inbyggt i sig solidaritetsuttryck, om vi kallar det så. Det innebär att från de rikare delarna av läs , till exempel går resurser över EU:s budget till fattigare delar av . Jag tror att det i grunden finns ett stöd för detta. bör vi dock notera att i en del av politiken går stora resurser från rika länder tillbaka till rika länder. Det upptar en stor del av EU:s budget. Det är därför jag ibland ifrågasätter om detta verkligen är det som svenska skattebetalare har störst intresse av. Jag tycker också det är viktigt när vi diskuterar kommande flerårsbudget att det nu finns förslag från kommissionen på en betydande utbyggnad av de gemensamma medlen i Europeiska unionen. Det skulle ha mycket stor inverkan på nettobidragsbetalaren ; i princip hela det reformutrymme som troligtvis skulle kunna uppvisa framöver skulle täckas enkom av att vi gav mer pengar till EU:s gemensamma budget. Mycket lite av detta skulle sedan återkomma till . Om det finns partier i denna riksdag som tycker att det är rätt får de naturligtvis redovisa det. Men vi är mycket skeptiska. Vi tycker att det ska vara större restriktivitet. Vi tycker att budgeten som den nu ligger ska användas på ett annat sätt än hur den används . Till exempel bör de omfattande jordbrukssubventionerna, som inte sällan går till stora jordbruk i redan rika länder, minska i omfattning. Det kan inte göras sedan eller bortses ifrån. Man kan inte låta allt annat sedan bara byggas på redan befintliga insatser. Detta var inte huvuddiskussionen vid det här mötet. Det kommer att vara huvuddiskussionen under det kommande halvåret och året när vi ska förhandla flerårsbudget och kommande årsbudget. Jag kommer att återkomma med detta både till och till . 42 (S): Jag tackar statsministern. Man talar om tillväxtskapande åtgärder. har statsministern varit tydlig med att jämställdhet och jämställdhetspolitik är en viktig tillväxtskapande åtgärd. Frågan är: Kom detta upp på middagen? I brevet från talade han om att man välkomnar kontroversiella och innovativa förslag. Min fråga är: Kom det några kontroversiella förslag som fortfarande inte har nämnts under denna frågestund, och i så fall vilka? Då talar jag inte om eurobondförslagen, som har varit uppe tidigare, utan om andra, nya och kontroversiella förslag. 43 Statsminister (M): Nej, det redovisades inga andra kontroversiella förslag. Av den formulering som fanns redan i ordförandens herdabrev, det vill säga i själva inbjudan, tror jag att de som förstår uttryckssätt också förstår att med detta menas euroobligationer. Den fråga som har förts fram, det vill säga att man inom eurozonen skulle betrakta de samlade skulderna i länderna som gemensamma och upprätta obligationer för att finansiera detta, skulle i realiteten innebära att länder som är välskötta fick se stigande räntor. I stället skulle länder som inte är lika välskötta på detta sätt få se sjunkande räntor. Jag menar att det vore fel drivkraft och fel incitament i bägge ändar. Men det är detta man menar med ordet kontroversiell. Det har återkommit i diskussionen, men det syntes vara med ungefär samma uppdelning på dem som förespråkar detta och dem som inte förespråkar detta när det sedan diskuterades på middagen. Det är helt riktigt att jag har redovisat att en stor del av den verkliga tillväxtpotentialen i finns i att kvinnor uppmuntras att öka sitt arbetskraftsdeltagande antingen gå från att inte jobba alls till att arbeta eller gå upp från deltid till heltid som det mer handlar om i det svenska fallet. Det finns också inskrivet när det gäller benchmarkmålen i som ett mått att vi ska öka sysselsättningsgraden för män såväl som för kvinnor. Det har varit viktigt från svensk utgångspunkt att vi nämner män och kvinnor, för arbetskraftsdeltagandet ser väldigt olika ut. Det väcker olika typer av frågor, till exempel hur man lättar omsorgstrycket på kvinnor för att möjliggöra att de kan arbeta i ökad utsträckning. Detta har som sagt mycket större tillväxtpotential än att få män att öka sitt arbetskraftsdeltagande i förhållande till hur det ser ut . Var detta uppe på middagen? Nej, bara i mycket ringa utsträckning eftersom det var stort fokus just på innovativa finansiella lösningar för att expandera investeringsvolymer av olika slag. Överläggningen var härmed avslutad. Anmäldes och bordlades Redogörelse /12:RS5 Verksamhetsberättelse för delegationer till Interparlamentariska unionen (IPU) respektive den parlamentariska församlingen för Unionen för (PA-UFM) betänkanden /12:FiU40 Godkännande av Europeiska rådets beslut om ändring av artikel 136 i EUF-fördraget stabilitetsmekanism för euroländer 2011/12:FiU46 Samordningsförbunds rätt till ersättning för viss mervärdesskatt 2011/12:FiU47 Auktionering av utsläppsrätter /12:FiU49 Nya regler om prospekt Miljö- och jordbruksutskottets betänkanden /12:MJU22 Ändringar i lagen om verksamhet inom djurens hälso- och sjukvård 2011/12:MJU23 Försäljning av drivmedel till fordonsindustrin betänkanden /12:CU24 Ansvarsförsäkring vid sjötransporter 2011/12:CU26 Energideklarationer betänkande 2011/12:AU13 Frågor om ledighet och anställningsformer betänkanden /12:SfU12 Anhöriginvandring 2011/12:SfU11 Arbetskraftsinvandring utlåtande /12:SfU15 om pensioner betänkanden /12:TU12 Trafiksäkerhet 2011/12:TU14 Cykeltrafik 2011/12:TU17 Bemyndiganden på sjöfartsområdet betänkande 2011/12:UU16 7 § Anmälan om interpellationer Anmäldes att följande interpellationer framställts 2011/12:379 Skogspolitiken av (V) till landsbygdsminister (C) 2011/12:380 Arméinspektörens förslag till förbättringar av arméstrukturen av (SD) till försvarsminister (M) 2011/12:381 Lokalisering av statliga myndigheter av (S) till näringsminister (C) Interpellationerna redovisas i bilaga som fogats till snabbprotokoll . 8 § Anmälan om frågor för skriftliga svar Anmäldes att följande frågor för skriftliga svar framställts