prot · GZ09128 · 2012-06-12 00:00:00 — Vi har höjt bostadsbidraget, vilket är mycket träffsäkert och bra, och vi har, precis som redogjorde för, höjt för barndelen i socialbidraget. Också det är naturligtvis väldigt viktigt och leder till förändringar av bilden, men ännu viktigare är att det leder till förändrade förhållanden för familjer som lever under mycket knappa omständigheter. När det gäller barn till ensamstående föräldrar är det viktigt att slå fast som ett faktum att om båda föräldrarna är i livet har båda föräldrarna ansvar för sina barn. Jag som förälder har ansvar för mina barn även om jag skulle jag ha skilt mig från barnens mamma. Det finns ibland en benägenhet att glida ifrån det resonemanget. Jag tycker att vi från det offentligas sida ibland har varit lite veka när det gäller att påtala det här ansvaret. Vuxna har ett ansvar också ekonomiskt för de barn som man har satt till världen, även när man inte lever ihop med den andra parten. Det måste vara utgångspunkten. Annars blir det andra som får betala, som kanske inte har det bättre ställt och som sliter och släpar för att få sin ekonomi att gå ihop. Det finns förstås fall där ena parten inte har en försörjningsförmåga, inte har inkomster eller kan få inkomster. Då ska det finnas ett gott skyddsnät, men det ska aldrig råda någon osäkerhet om att föräldrarna i första hand är de som har ansvar för sina barn. Sedan handlar det om när man vidtar åtgärder. Regeringen arbetar också mycket med hur man ska kunna förstärka ytterligare utan att man bygger upp fällor som försvårar för människor att ta sig ur en svår ekonomisk situation. Socialbidraget är ett sådant exempel. Det leder till en situation där människor om de går från försörjningsstöd, som det rätteligen heter, till arbete får hundraprocentiga marginaleffekter och ibland större än så. Då är det klart att man bygger en ganska effektiv tröskel. Till min glädje har jag noterat att också Socialdemokraterna anser att det finns skäl att titta närmare på det här för att se om man kan hitta vägar som gör det möjligt för fler att så att säga av egen kraft, om den möjligheten finns, häva sig upp till en annan ekonomisk nivå och att systemen inte fungerar som ett hinder för det. Grunden för alla möjligheter att bekämpa fattigdom är att vi har många människor i arbete och att det finns en utbredd solidaritet förstås att bidra till dem som är mindre lyckligt lottade. Det handlar mycket om den ekonomiska politiken, om arbetsmarknadspolitiken och inte minst om utbildningspolitiken. Här är socialpolitiken förstås också en väldigt viktig del i det pussel som ska säkra att är ett bra land att leva i även för den under små ekonomiska förhållanden. 17 (S): Mitt förslag att räkna upp underhållsstödet i förhållande till inflationen, alltså att indexreglera det, är ingen motsättning till att den andre föräldern betalar mer. är det så att den andre föräldern förväntas betala till för att täcka upp det som redan har gett till boendeföräldern. Det är för boendeförälderns skull som garanterar att man betalar detta , oavsett om den andre föräldern är försenad med sin betalning. Men sedan är det ju så att lämnar detta krav till kronofogden om den andre föräldern inte betalar. Hade man räknat upp underhållsstödet hade det till och med kunnat leda till att den andre föräldern i många fall betalade mer. Sedan är det självklart så att är man skuldsatt över öronen är det svårt att betala. Det sker ändå en utmätning i de fallen, och en del av de pengarna kan gå till detta ändamål. Att underhållsstödet finns är ju ingen motsättning till att den andre föräldern efter förmåga ska betala till barnets underhåll. Det är heller ingen motsättning till att man kan ha frivilliga överenskommelser. Jag välkomnar det, men självklart ska det ändå finnas en grundnivå där de boendeföräldrar som inte får stöd från den andre föräldern faktiskt ska ha en garanterad rättighet att få hjälp till barnets försörjning. I många fall kommer de pengarna dessutom att tas från den andre föräldern. När det gäller barnfattigdomen kan vi se att regeringen har skurit ned på vuxenutbildning som faktiskt kan leda till jobb. Sjukförsäkringen och a-kassan har försämrats kraftigt, vilket har gjort att många behöver få försörjningsstöd. Den politik man har fört är helt kontraproduktiv. Det är självklart att det också bidrar till barnfattigdom. Jag välkomnar växelvis boende, men där delar man ju underhållsstödet i två delar. Det är egentligen någonting helt annat. Bekämpa barnfattigdomen och indexreglera underhållsstödet! 18 Socialminister (KD): Det här är en jätteviktig fråga. Jag tror att vi, åtminstone med tanke på avståndet till barndomen, med lite god fantasi ändå kan uppbringa känslan av att vara det här barnet i klassen som inte har råd med de prylar som andra har, där man behöver ljuga för att man inte vill att någon ska komma hem och se hur man har det eller vad det nu kan vara. Det här är tuffa förhållanden för många barn. Därför är det otroligt betydelsefullt att vi gör saker som förbättrar situationen. Jag har redogjort för många av de saker som vi har gjort, och regeringen överväger vidare vad vi ska kunna göra för att ge ytterligare förstärkning. En gång till vill jag säga att lösningen långsiktigt väldigt mycket handlar om att vi bedriver en politik som gör det möjligt för fler människor att försörja sig själva. Det är det som är vägen framåt för att kunna få de resurser som krävs för att kunna ge ett bättre stöd till många. Jag kommer i min roll som socialminister att fortsätta vara en försvarsadvokat för de barn som är utsatta. Jag är väldigt glad över att de beräkningar som vi nu gör visar att vi har brutit en lång följd av år med en negativ utveckling, oavsett regering. Det här är betydelsefullt för många barn och också betydelsefullt för att vi ska få leva i ett anständigt samhälle också . Överläggningen var härmed avslutad. 10 § Svar på interpellation 2011/12:402 om regeringens jämställdhetspolitik 19 Statsrådet (FP): har frågat mig om jag avser att vidta några åtgärder för att de jämställdhetspolitiska målen fortsättningsvis ska genomsyra regeringens politik inom samtliga ansvarsområden. har ett systematiskt arbete med jämställdhetsintegrering bedrivits . Mot bakgrund av de erfarenheter vi har skaffat oss beslutade regeringen om en ny strategi för hur jämställdhet ska integreras i beslutsprocesser. Varje statsråd ansvarar för jämställdhet inom sitt ansvarsområde. Mitt ansvar som jämställdhetsminister är att driva på, samordna och följa upp departementens arbete. Jag är övertygad om att den nya strategin ytterligare kommer att stärka arbetet med jämställdhetsintegrering. Regeringen har även, under både föregående och innevarande mandatperiod, haft ett stort anslag för särskilda satsningar för ökad jämställdhet. Av årets anslag på satsas över hälften på att bekämpa mäns våld mot kvinnor. Vid sidan av den särskilda satsningen har regeringen tagit initiativ för att främja jämställdhet inom en rad andra områden, såsom kvinnors företagande och jämställdhet i det regionala tillväxtarbetet. nämner i sin interpellation uttaget av föräldrapenning. Jag vill därför framhålla att ett av regeringens jämställdhetspolitiska mål är en jämn fördelning av det obetalda hem- och omsorgsarbetet. Ett sätt att uppnå detta mål är att skapa goda förutsättningar för föräldrarna att dela mer lika på föräldrapenningsdagarna. Genom får föräldrarna information om regelverk och ekonomiska konsekvenser av olika val och därmed bättre förutsättningar att ta ett aktivt och jämställt ansvar för föräldraskapet. De föräldrapenningsdagar som inte är öronmärkta disponeras som tidigare fritt av föräldrarna. För att ytterligare skapa förutsättningar för ett jämställt föräldraskap förenklades jämställdhetsbonusen . Bonusen betalas nu ut till båda föräldrarna, utan ansökan, i samband med föräldrapenningen. Genom att öka familjernas ekonomiska möjligheter att fördela föräldraledigheten mer jämlikt förbättras förutsättningarna för jämställdhet, och barnets relation med båda föräldrarna stärks. Även jobbskatteavdraget bidrar till att göra det mer lönsamt för föräldrar att fördela föräldraledigheten mer jämställt. I sammanhanget vill jag också nämna att regeringen beslutat att tillsätta en delegation för jämställdhet i arbetslivet. Delegationen ska lämna förslag om insatser som kan främja jämställdhet i arbetslivet och minska lönegapet mellan kvinnor och män. Dessa exempel illustrerar hur regeringen arbetar med jämställdhetsintegrering, genom att insatser genomförs på en rad olika områden, i syfte att främja ett mer jämställt samhälle. 20 (S): Jag tackar för statsrådets svar på min interpellation. Bakgrunden till interpellationen är att jag inte är riktigt lika nöjd som statsrådet med regeringens jämställdhetspolitik. Jag upptäckte att regeringen har ändrat uppdraget till . skrivning i regleringsbrevet till var: Förutsättningarna för ett jämställt uttag av föräldrapenning mellan kvinnor och män ska förbättras. har uppdraget ändrats. Det står: Föräldrar ska genom information få bättre förutsättningar att välja hur man själv vill fördela föräldrapenningdagarna mellan sig. Jag ställde frågan till statsrådet vad hon avser att göra för att få regeringens politik mer jämställd. Detta var bara ett exempel. Jag har också konstaterat att uppdrag att främja jämställdhet i högskolesektorn försvinner. Det är ännu ett exempel på regeringens ointresse för jämställdhetspolitik. Att genusforskning om hälsa har rasat på den politiska agendan är ett annat exempel. ser vi hur de ekonomiska skillnaderna mellan kvinnor och män ökar i samhället. Det var därför intressant att höra från statsrådet vad hon tänker göra. Men jag kan inte tolka svaret på något annat sätt än att hon är nöjd. Jag ser inte hur statsrådet försöker uppnå jämställdhetsmålen. Om man som statsråd och regering är intresserad driver man på, och man ändrar inte uppdraget. Jämställdhetsbonusen har inte gett effekt. Inspektionen för socialförsäkringen konstaterade att jämställdhetsbonusen inte har gett någon som helst konkret effekt. Vårdnadsbidraget har inte heller ökat det jämställda föräldraskapet. Kan statsrådet förklara för mig hur det blir ett mer jämställt uttag av föräldrapenningen genom att man ändrar uppdrag? 21 (S): Det är en bra fråga som har ställt. var det tydligt att det skulle vara fokus på jämställdhet i information till föräldrarna. Man skulle visa föräldrarna hur de kunde välja jämställt. handlar det bara om att visa föräldrarna hur de kan välja som de vill när det gäller föräldraförsäkringen. Det är uppenbart att vi har ett problem vad gäller fördelningen av dagarna inom föräldraförsäkringen. Det är knappt en fjärdedel av dagarna som tas ut av papporna. Vi kan också se konsekvenserna av den ojämna fördelningen. När kvinnor föder barn riskerar de att tappa i inkomst, missa chanser till befordran och till och med, i en del fall, bli uppsagda och förlora jobbet. Många män går i motsatt riktning när de har fått barn. De får högre lön och blir befordrade. Detta visar att när kvinnor föder barn händer något som gör att de börjar särbehandlas på ett negativt sätt. Föräldraförsäkringen är en nyckel i detta. Hade man kunnat se till att föräldrarna tog ett mer jämnt uttag så att det blev lite mindre skevt hade det gynnat kvinnor på arbetsmarknaden. Forskningen visar att separationer är vanligare i relationer där det har varit ojämn fördelning i uttaget av föräldradagar. Detta skulle alltså kunna gynna familjernas möjlighet till sammanhållning, och framför allt skulle det gynna barnen. Det har visat sig vara mycket positivt att båda föräldrarna är hemma och lär känna det lilla barnet . Skulle en separation ändå bli oundviklig är det gynnsamt både för barnet och för föräldrarna att båda föräldrarna redan har en god relation till barnet. Det underlättar på alla sätt, även i vårdnadstvister, för möjligheten att få gemensam vårdnad. Föräldraförsäkringen är alltså en viktig fråga, speciellt i tider då det väcks förslag om att ta bort de två pappamånader som finns. De är visserligen inte renodlade pappamånader, för skulle pappan ha tagit ut blir de mammamånader. Men i den överväldigande andelen av fallen blir det pappamånader. Att ta bort dessa skulle innebära en katastrof. Risken är då att vissa pappor inte skulle vara hemma en enda dag med sina barn. Redan när det gäller de som ska bli om en månad då båda föräldrarna kan vara hemma , vilket är bra kan man se att det finns pappor som inte tar ut en enda pappadag i samband med förlossningen. Vi har alltså ett stort problem när det gäller föräldraförsäkringen, och man borde i stället jobba mer för att främja en utveckling där fler pappor tar ut fler dagar. Det finns en hel del som driver detta. Vi har till och med ministrar som tydligt har sagt att fler pappamånader skulle vara önskvärt. Vi vet att partiernas kvinnoförbund är drivande i denna fråga också. Riktlinjerna när det gäller kan tyckas vara en liten sak, men det ger en tydlig signal om vilken riktning man vill gå i. Det borde vara mot mer jämställdhet och mer jämn fördelning av föräldradagarna. 22 Statsrådet (FP): Jag tackar för det visade intresset för föräldraförsäkringen och dess utformning och också för intresset för regleringsbrevet som styr arbete på detta område. Precis som interpellanten tror jag att uttaget av föräldrapenningen är viktigt för jämställdheten, inte minst jämställdheten i arbetslivet. Ju mer fäder tar ansvar för barnen , desto bättre förutsättningar och möjligheter har kvinnor i arbetslivet. Det var för att uppmuntra detta man införde de öronmärkta månaderna. Det handlar dock om att finna en balans mellan politisk vilja, hur vi vill se att föräldrarna delar på föräldrapenningen, och föräldrarnas önskan att själva bestämma hur de ska dela på föräldrapenningen utifrån familjens levnadsvillkor. Man får se var den balansen går. Just nu har vi två öronmärkta månader, och övriga månader är det upp till föräldrarna att själva avgöra hur de delar. Målen för jämställdhetspolitiken är fastställda av och står fast. Ett delmål handlar om att det obetalda arbetet ska delas lika mellan män och kvinnor. Ansvaret för barnen ingår här. Det som har föranlett debatten är vissa förändringar som har genomförts i regleringsbrev. uppdrag kan dock inte vara det som stod tidigare, nämligen att skapa förutsättningar för jämställt uttag. Det är politikens ansvar. Det är vi som genom att formulera politiken i regering och riksdag skapar förutsättningar för föräldrar att dela lika. Däremot menar jag att har ett ansvar att informera om den politik som finns, hur lagstiftningen ser ut, hur jämställdhetsbonusen är utformad, vilka effekter de val man gör i vardagen får för löneutveckling, pension och så vidare . Jag tycker att de skrivningar som finns bättre än de tidigare speglar vad alltid har gjort och kommer att fortsätta att göra. Jag tar gärna till mig den diskussion som pågår. Det kanske finns bättre sätt att formulera sig för att få att jobba annorlunda. Men min uppfattning är att det är politiken som skapar förutsättningarna. informerar föräldrarna, och jag vill se att föräldrarna gör genomtänkta och upplysta val. visade också oro för högskolornas arbete för att främja jämställdhet. Vi håller på med en organisationsförändring inom högskolan. Uppdraget försvinner inte, utan uppdraget kommer att ligga hos de nya myndigheterna. Vi jobbar med en plattform där det kommer att vara viktigt med jämställdhetsintegrering på nationell nivå, där högskolor och universitet ingår, men också på regional och nivå. Det arbetet pågår. Vi fortsätter att utveckla jämställdhetsintegreringen i den riktning som önskar. 23 (S): Jag gav flera exempel på att jag inte tycker att regeringen prioriterar jämställdhetspolitik. När man tar bort uppdrag att främja jämställdhet är det en signal. Om genusforskning och hälsa rasar i den politiska prioriteringsordningen är det också en signal. En tredje signal är, som sagt, ett förändrat uppdrag till . Att och hennes regering har infört vårdnadsbidraget bidrar ju inte till att öka jämställdheten. Jag har i alla fall inte uppfattat att säger att vårdnadsbidraget bidrar till det. Regeringen pekar i stället på vissa saker. Man satsar på att bekämpa mäns våld mot kvinnor; det är jättebra. Regeringen främjar en massa saker, men inte ett jämställt föräldrauttag. Den kanske kan göra det. Jag förstår inte varför man tyckte att det var så viktigt att förändra skrivningen. Hur ökar den förändrade skrivningen jämställdheten och hur ökar den det jämställda uttaget bland föräldrarna? Hur säkerställer man att som en del av den myndighet som ska förverkliga mål medverkar till att öka pappors uttag av föräldraförsäkringen? Det måste ju ha funnits ett syfte med att man ändrade regleringsbrev. Jag tycker inte att statsrådet har svarat på varför man gjorde den förändringen. Min teori, fru talman, är att man har gjort det på uppdrag av , det parti som inte vill ha ett jämställt föräldrauttag. Man säger att man vill ha det, men man för en annan politik. Kan statsrådet berätta för mig varför man ändrade skrivningen? Hur ökar det det jämställda uttaget av föräldraförsäkringen? Det måste ha funnits ett syfte med förändringen. Vi är ju överens om att mål om jämställdhetspolitik ligger fast. Som jag har skrivit i interpellationen står det på hemsida: Uttag av föräldraledighet är ojämnt fördelat mellan olika grupper. När båda föräldrarna har högskoleutbildning är mäns uttag som högst. Utrikes födda pappor tar ut färre föräldraledighetsdagar än inrikes födda pappor. Jag tycker att det är viktigt att man ser det. kan ju genom sin information till föräldrarna medvetet och aktivt medverka till att fler förstår sambandet och vad som påverkar, till exempel uttag av pension, tillgången till arbetsmarknaden, om föräldrarna delar på föräldraledigheten och så vidare. Då kan man åtminstone närma sig målet om ett jämställt förhållande när det gäller ekonomisk utveckling i livet, makt och inflytande. Kan inte statsrådet berätta för mig varför man egentligen ändrade regleringsbrev? 24 (S): Jag tycker att det är egendomligt att man har ändrat regleringsbrevet. stod det att det skulle vara ett jämställt uttag och att man skulle hjälpa föräldrarna till det. ska föräldrarna kunna välja som de vill. Jag tycker att det är speciellt egendomligt med tanke på de förändringar som har skett när det gäller jämställdhetsbonusen, nämligen att den ska betalas ut automatiskt i stället för att man ska ansöka om den. Man skulle ju kunna informera om det. kommer jämställdhetsbonusen för många som en överraskning i brevlådan. Jaha, här kommer ett par hundralappar. Man kan ju styra sin föräldraledighet så att man får mer jämställdhetsbonus. Reformen har inte haft någon effekt. Den kanske hade haft lite större effekt om man åtminstone hade fått information om hur man ska gå till väga som förälder för att få så mycket jämställdhetsbonus som möjligt. Det rimmar illa med de reformer ni gör, nämligen att det ska bidra till ett jämställt uttag, att ni tar bort regleringen. Grunden för jämställdheten är kvinnors försörjning. Det är det som är det allvarliga med det ojämna uttaget i föräldraförsäkringen. Det drabbar ofta kvinnors försörjning. De får sämre lön. Många går ned till deltid för att de ska sköta både barnen och hemarbetet eftersom mannen inte gör det. En del förlorar till och med jobbet. På andra områden har regeringen inte lyckats när det gäller kvinnors försörjning. Arbetslösheten ökar, många kvinnor har drabbats hårt av försämringarna i sjukförsäkringen, och jobbskatteavdraget har huvudsakligen gått till män. Det finns mycket att göra på det här området. Det första steget är att peka ut att jämställdheten är målet. 25 Statsrådet (FP): har uttryckt oro för ett par tre områden där jag inte riktigt förstår hennes oro. Genusforskningsanslaget fanns 2006, när vi tog över makten, och det finns fortfarande. Vi arbetar nu igenom en ny forskningsproposition. Som jämställdhetsminister anser jag mig ha ansvar och skyldighet att tänka på hur vi kan utveckla detta. Jag är trött på att allt som har med jämställdhet och genus att göra alltid ska ha en liten egen pott och alltid ska ske i projektform. Jag vill införliva genusforskningen i den generella forskningen. Genusforskningen är nu mogen att konkurrera med annan forskning. Vi får se hur forskningspropositionen kommer att se ut. Just nu finns det genusforskning och ett öronmärkt anslag. Det är inte ändrat sedan den förra forskningspropositionen. När det gäller hälsa skulle jag gärna se att fler ville forska om hälsofrågor, framför allt om kvinnors hälsa. Jag har, till skillnad från mina företrädare, satsat 90 miljoner för att fokusera enbart på forskning om kvinnors hälsa. Det är också ett sätt att bygga upp kunskap och att se till att den mognar och att man väcker intresse för att fler forskare ska vilja ägna sig åt det forskningsområdet. Jag har svårt att se vad man oroar sig för. Vi har ju försökt stimulera ytterligare och införliva dessa frågor i den generella stora potten forskningspengar. Det finns väldigt mycket forskningspengar som de här forskningsfälten inte alltid får ta del av eftersom det finns öronmärkning som innebär en mindre del i det stora sammanhanget. När det gäller jämställdhet och högre utbildning handlar det bara om organisationsförändringar. Detta uppdrag kommer att finnas där. Det kommer att vara viktigt med jämställdhetsintegrering på både regional och nivå. Kommuner och Landsting ska fortsätta sitt arbete med hållbar jämställdhet som de har gjort bra. Det finns en hemsida som sprider kunskap. pratar om jämställdhetsbonus och tror att man genom att låta det bli krångligt kommer att få fler att använda sig av den. Jag har svårt att förstå den retoriken. Jag tror inte att den främsta opinionsbildningen som når människor vanligtvis sker via tv-soffor, radio eller tidningar. Jag tror att den bästa opinionsbildningen sker vid köksborden mellan vänner. Det kanske sitter några föräldrar där som säger: Vi fick ett par tusenlappar extra den här månaden för att vi delade lika. Bara på det sättet kan informationen och kunskapen spridas till andra par. Men om man sitter där och tycker att det är så krångligt att ansöka om jämställdhetsbonus att man inte gör det, då är det ingen som kommer att använda sig av den. Jag är därför glad över att vi har infört dessa förenklingar som gör att föräldrar upptäcker detta. Jag har vänner som berättar om jämställdhetsbonusen. De säger: Jag fick en extra tusenlapp, och min man fick också en. Helt plötsligt börjar man tala om detta. Det har man inte gjort tidigare. var det många som beklagade att det var så svårt. Återigen menar jag att skrivningarna kanske bättre speglar hur har jobbat med information till föräldrar om föräldrapenningen. Det är inte som skapar förutsättningar. Vi skapar förutsättningar med lagstiftning och med andra åtgärder. har ett ansvar för att informera och uppmuntra, till exempel att se till att det finns räknesnurror där man kan se att våra val påverkar vårt liv om 20, 30 eller . Det är uppdrag, och det är inte förändrat. 26 (S): En rapport från Inspektionen för socialförsäkringen visar att jämställdhetsbonusen inte har gett någon effekt. Jag tycker att det kan vara bra att lyssna på dem som gör ordentliga utredningar. Om den inte ger effekt, berodde det på att det var en krånglig konstruktion, eller berodde det på att det inte var pengarna som det handlade om utan någonting annat? Jag tycker i alla fall att man måste ta till sig det. Det sägs att det inte är som kan ge bättre förutsättningar. Men det står både i den tidigare och i den nuvarande skrivningen. I den nuvarande skrivningen står det: Föräldrar ska genom information få bättre förutsättningar att välja hur man vill fördela föräldrapenningsdagarna mellan sig. Det står ingenting om att det ska vara ur ett jämställt perspektiv. Det är inte det som man efterfrågar.