prot · GZ09129 · 2012-06-13 00:00:00 — Man blundar också för att de allra flesta svenska muslimer godtar kött från djur som har bedövats före slakt, så länge man i övrigt följer halalreglerna. Jag vill därför vara tydlig med att frågan om slakt utan bedövning för mig handlar om djurskydd och inte om religion. För även om frågan delvis har kidnappats av människor med en grumlig agenda ska vi inte blunda för att slakt utan bedövning är oerhört smärtsamt. Det kan ta från det att halspulsådern skärs av tills djuret är helt dött. Under de minuterna känner djuret en oerhörd smärta, stress och ångest allteftersom syrebristen tilltar. I är slakt utan bedövning tack och lov förbjudet, så svenska halalslakterier slaktar med bedövning. Däremot kan importerat kött mycket väl vara från djur som slaktats utan bedövning, oavsett om det står halal på det eller inte. Det kan ju vara ganska praktiskt att ta bort ett moment om man ändå får göra det. Jag är glad att landsbygdsministern har engagerat sig i den här frågan och vill att man ska minska överutnyttjandet av detta undantag. För min del tycker jag inte att det ska vara tillåtet över huvud taget, men ett första steg skulle i alla fall kunna vara en märkning så att konsumenten kan göra ett aktivt val. Vi har fått positiva signaler från landsbygdsministern, om än i lite vaga ordalag. tyckte att det var väldigt tydligt, men för att vara petig tänkte jag läsa upp det skriftliga underlag vi fått om vad landsbygdsministern verkligen har sagt: Man framhåller att märkning skulle kunna vara ett verktyg och ser fram emot kommissionens rapport om märkning. Det är försiktigt positivt, absolut, men om vi nu är överens om att vi verkligen vill ha en märkning av det här köttet, varför då inte bara säga det? Jag tycker inte att vi behöver göra det så mycket krångligare än så. Som jag var inne på tidigare önskar jag att vi kunde ägna lite mer energi inte bara åt hur djuren dör utan också åt hur de har det när de lever. Egentligen ser det rätt bra ut i djurskyddslagen: Djur ska ha rätt att bete sig naturligt, och de ska skyddas mot onödigt lidande. Men tittar vi på hur detta översätts i föreskrifter är det plötsligt okej med sönderavlade kycklingar eller hönor som inte kan sträcka ut vingarna ordentligt eller andra former av djurhållning där djuren inte får utlopp för sina naturliga beteenden och där de faktiskt lider av olika skäl. Det är ett bekymmer när vi sätter upp en standard i lagen som sedan inte följs upp i föreskrifterna som reglerar vad det innebär i praktiken. Att då, vilket föreslås i , flytta ned ännu fler bestämmelser på föreskriftsnivå gör mig därför lite nervös. Om jag som politiker har ambitionen att stärka djurskyddet och förbättra djurens välfärd, hur ska jag då kunna påverka det om mitt enda verktyg är djurskyddslagens allmänna bestämmelser och portalparagrafer som ändå inte följs i praktiken? Tyvärr är det många djurskyddsfrågor som jag inte kommer att hinna prata om , men eftersom det här betänkandet också behandlar en proposition om försöksdjur vill jag säga några ord om just det. De förändringarna handlar framför allt om en EU-anpassning som förvisso i många fall är bra men knappast revolutionerande om vi ska vara ärliga. Om vi på allvar vill ersätta plågsamma djurförsök med moderna, djurfria metoder som också ofta innebär stora vetenskapliga fördelar behövs lite mer än så. Då behöver vi bland annat ett 3R-center som var inne på. Vi behöver en handlingsplan för hur vi successivt kan minska djurförsöken och ersätta dem med bättre metoder. Vi behöver mer forskning om dessa moderna metoder, och vi behöver möjligheter för djurskyddsorganisationer att överklaga beslut om djurförsök som aldrig borde ha tillåtits. Djuren kan inte själva föra sin talan här . De är beroende av att vi kan se längre än till vårt egenintresse. De är beroende av att vi kan se djuren som de individer de är, med egna känslor, intressen och behov. De har inte själva valt att ge sitt liv för att ge oss kött, mjölk, päls eller vad det nu är människor begär av dem. Det är en makt som människor har tagit sig. Vi kan diskutera om det är rätt eller fel. Det tror jag är en fråga som varje människa måste hitta sitt svar på. Men det vi kan och det vi måste göra som politiker är att se till att den makten också följs av ansvar. Så länge människan håller djur för sin egen skull är det minsta man kan begära att djuren får ett gott liv. Jag önskar att vi kan rösta så att fler djur får den möjligheten. 124 (FP): debatterar vi ett ämne som är oerhört angeläget. Vi har redan märkt här i kammaren att det finns ett stort engagemang i frågor om djurskydd och djurförsök. Vid ett samtal jag hade med en person som arbetar med frågor om djurskydd och djurförsök lyfte den personen upp att det har hänt mycket positivt på området. Många beslut har fattats i positiv riktning. Bland annat lyftes Scaw fram, ett välfärdscenter. samordnas och utvecklas verksamheten inom djurskyddsområdet. har man fått ytterligare 10 statliga miljoner för arbetet med samordning. Scaw har också fått uppdraget att vara nationell kontaktpunkt för validering, det man här kan översätta till utvärdering av alternativ till djurförsök. Man ska arbeta fram ett förslag, en strategi, till hur arbetet med alternativa metoder kan utvecklas i ljuset av de tre r:ens princip. Det är ett uppdrag som ska redovisas till regeringen . I detta sammanhang kan jag konstatera att såväl kommissionen som medlemsstaterna ska bidra till utveckling och validering av alternativa metoder. Samverkan och bästa praxis ska råda. Det är ett arbete där Formas tilldelats forskningsmedel för att bidra till svenska laboratoriers deltagande i valideringsprojekt på EU-nivå. Allt detta är mycket välkommet. Jag anser att det också är angeläget i det här sammanhanget, herr talman, att lyfta fram det som tog upp, nämligen att där det fortfarande inte finns alternativa testmetoder utan djurförsök fortfarande används är dessa djurförsök nödvändiga för att rädda människoliv och för att lindra mänskligt lidande. De av oss som mist en person som stått oss nära hade innerligt hoppats att forskningen gått fortare framåt. Det sker ändå en snabb internationell utveckling, bland annat inom Reach, för att använda djurfria metoder, vilket vi alla välkomnar. En kommissionsrapport ska tas fram som kan resultera i djurfria, billigare och enklare testmetoder. Man har kommit en god bit på väg med växtskyddsmedelsförordningen. Man har kommit ännu längre med kosmetikadirektivet. Det finns såväl ett djurförsöksförbud som ett försäljningsförbud av både slutprodukter och ämnen testade på djur. Valideringsarbetet pågår, och en bortre tidsgräns är satt till . Här är det viktigt att poängtera att är fast beslutet att inte tillåta en förlängning utan att det är den tidsrymden som gäller. För anordnade här i ett mycket intressant djurskyddsseminarium. Det som etsade sig fast hos mig var professor beskrivning av antibiotikaresistens. Han redogjorde för att två tredjedelar av all antibiotika används för djur. En tredjedel används för human konsumtion. nämnde också det positiva med antibiotika, nämligen att den har förlängt vår livslängd . Det som är dramatiskt negativt är den resistens som vi alla hotas av. Vi har ett stort ansvar att arbeta globalt med frågorna. Vi har förbud mot antibiotika i djurfoder, och här behövs ett förbud globalt. Vi behöver också gemensamt bygga ordentliga reningsverk, och vi måste fortsätta att bedriva tvärvetenskaplig forskning för att kunna hantera situationen. har för övrigt under drivit på och uppmuntrat regeringen att verka för att EU:s centrum för djurskydd ska förläggas till . Det skulle vara ett centrum där denna typ av frågor kan hanteras. har vi tagit del av djurskyddsutredning Nydjurskyddslag. Den har lyfts fram i kammaren . Det är förstås glädjande att utredningen har presenterats. När de vanliga remissomgångarna har genomförts och vi kan se fram emot en proposition kommer det sannolikt att visa sig att vi kommer att satsa på en skärpning på flera områden. Jag ser fram emot de samtalen med oppositionen. Bland annat lyfter fram i utredningen att djurskyddsarbetet ska vila på etisk grund. Det innebär en djurhållning som ger god djurvälfärd både fysiskt och psykiskt. Det är intressant, och det är viktigt att den aspekten tas upp. En definition av begreppet naturligt beteende tas upp. Där nämns som exempel rörelse, vila, sysselsättning, födosök och socialt umgänge. Djurägarens ansvar tas också upp. Det är viktigt att vi inte tänker att det är någon annan som har ansvaret. Det är djurägaren som har ett ansvar. Det som också har tagits upp är förslag på ett lagförbud mot tidelag, men det har också kommit fram förslag på märkning och registrering av katter vilket många har efterfrågat . Det är välkommet. var också pälsdjursutredare för , och i utredningen lades fram förslag om att näringen skulle få tiden på sig att vidta förbättringsåtgärder. har varit kritiskt till den ytterligare fördröjning som har skett. Det har inte varit acceptabelt att ett antal minkuppfödare inte varit beredda att snabbt vidta förbättringsåtgärder. Andra har gjort det. De har redan infört tvåvåningsburar och berikning. De kraven har redan uppfyllts. De nya föreskrifterna ligger nu på bordet och innebär ytterligare krav på etageburar burar med en och en halv våning högst två djur i varje bur och fler berikningar. Många av oss har tagit emot mejl och brev. Skörden har varit riklig. Jag har försökt som säkert flera av mina kolleger också har gjort att besvara så många som möjligt. Det intressanta är att i många av breven ifrågasätts bärandet av päls. Här är det viktigt att vi politiker är tydliga med att den frågan inte är vår uppgift. Om man håller djur för sällskap, mjölkproduktion, tävling eller pälsproduktion är inte en politisk fråga. Det är däremot en politisk fråga för oss att det oavsett syftet med djuruppfödningen ska finnas ett gott djurskydd och en god djuromsorg. Det är vår uppgift. I betänkandet föreslås ändringar i djurskyddslagen för att vi ska anpassa oss till EU:s direktiv om skydd av djurförsöksdjur. Det handlar om klassificering efter svårighetsgrad, tydligare tillståndskrav och avgiftsfinansiering. I de fall som har ett starkare skydd ska vi behålla det. Vi har till exempel en vidare definition, vilket också har tagits upp i debatten här , av vad som är djurförsök. Den kommer tills vidare, står det i betänkandet, att behållas. I utredningen föreslås någonting annat. Låt oss ta den debatten . De tre r:ens princip är som sagt vår ledstjärna. Det här arbetet innebär förbättringar på flera områden. Inrättandet av ett djurskyddsorgan kan nämnas. Det är ett organ som ska råda personalen i fråga om djurskydd och övervaka verksamheten ur djurskyddssynpunkt. Också inrättandet av en central djurförsöksetisk nämnd med en forskarmajoritet som har möjlighet att göra egna bedömningar eller en ny bedömning föreslås. Förslaget på en central djurförsöksetisk nämnd innebär att de andra nämnderna blir regionala. I de här nämnderna finns det också representanter för djurskyddet. Jag vill slutligen slå fast att precis som har varit uppe i diskussionen driver landsbygdsminister frågan i EU om en märkning så att man vet om djuren har slaktats utan föregående bedövning. Det är viktigt, och det är viktigt att vi fortsätter att ge landsbygdsministern stöd i de här frågorna. Då denna debatt är den sista före sommaruppehållet för min del, eftersom jag kommer att delta i + 20-mötet, vill jag passa på att önska er alla utskottet, personalen, herr talmannen och presidiet en riktigt skön sommar. Jag vill avsluta med att yrka bifall till förslaget i betänkandet och avslag på samtliga motionsyrkanden. 125 (MP) replik: Jag får tacka och också önska henne en skön sommar och hoppas att hon når framgång i . Jag tänker inte prata om utan om minkar. Jag har ett minne av att jag och satt i en tv-studio . Det var , och Djurrättsalliansen hade just släppt sina skakande bilder av hur det såg ut på svenska minkfarmer. Där fick man inte bara se minkar som snodde av och an i stereotypa beteenden utan också minkar som hade rena sår och bitskador. Det var verkligen riktigt otäcka bilder. Jag minns att var bekymrad och sade, precis som hon sade i anförandet, att den tidigare gav minkfarmningen fram på sig att komma till rätta med de djurskyddsproblem som fanns. Det här var september, så de hade några månader på sig, och hoppades in i det sista att de skulle fixa det där på sluttampen. hann gå till sitt slut, och vi är nu inne på 2012. Tycker att minknäringen har fixat det där nu? Har vi kommit till rätta med djurskyddsproblemen eftersom uppenbarligen inte ser några som helst problem med näringen och inte vill stödja de lagförslag som vi har från oppositionen om att djurskyddslagen ska gälla även på minkfarmer? 126 (FP) replik: Jag minns den debatten mycket väl. Jag minns också att vi var ganska många som var kritiska. Den kritiken har vi från Alliansen hållit fast vid. Vi har drivit frågorna, och vi har förlitat oss på som har agerat. Minknäringen fick krav på sig att komma med ett åtgärdsprogram. Vi avvaktade för att se vad det innehöll. Man lämnade in det, och det fick underkänt. skickade tillbaka det, och på flera punkter fick man återkomma. Den här processen tog , och vi beslutade oss för att vi skulle avvakta och se vad man var beredd att göra. Man återkom med ett nytt program, och då blev det en mer rejäl process. skrev ned sina föreskrifter som har varit en vända nere i EU och precis har kommit tillbaka. Jag sade också i mitt anförande att ett antal av minkuppfödarna redan är färdiga med att iordningställa burarna och också med att titta på berikning och olika förbättringsåtgärder. Men ett antal av dem har inte gjort någonting alls, och då finns det inget berättigande för dem. Är man inte beredd att följa lagens krav har man inget berättigande att driva sin verksamhet. 127 (MP) replik: Jag hoppas verkligen att de som inte ens kan leva upp till föreskrifterna inte ska få fortsätta! Min lite mer grundläggande fråga är om det räcker att man lägger på en halvvåning eller slänger in ett plaströr. Krävs det inte någonting mer grundläggande för att minkar ska kunna få det naturliga beteende som de enligt djurskyddslagen har rätt till? Faktum är att när jag besökte minkfarmerna kunde vi se några sådana här plaströr. I burarna med valpar hade de tagit bort plaströren för att de bara blev nedbajsade och äckliga, men annars fanns det plaströr i burarna. Vi såg några äldre hanar som hade plaströr inne sina burar. De hade ingen större glädje av dem, för de tröttnar ganska snabbt. I naturen finns ständigt nya stimulanser och impulser djuren kan utforska och upptäcka. Det ger en helt annan stimulans till djuren än ett plaströr som de har upptäckt klart. Frågan är: Räcker det med de här quick fix-lösningarna, eller behövs det mer genomgripande förändringar? Är det rent av så att det inte finns förutsättningar för att hålla minkar i bur i linje med djurskyddslagens krav? Hur kommer det sig annars att man när det gäller djurparker kräver stora inhägnader med simmöjligheter för att djurskyddslagens krav ska uppfyllas? När det gäller minkfarmning räcker det med de här smågrejerna. Är verkligen övertygad om att minkfarmsminkar har andra, mindre behov än vad djurparksminkar har? Räcker det med de här små förändringarna, eller behöver vi faktiskt lägga ned minkfarmerna för att de inte har förutsättningar att erbjuda en god välfärd för djuren? 128 (FP) replik: Jag ska, om jag hinner, avsluta med det här om huruvida man behöver lägga ned farmerna, för jag har en konkret fråga till om päls. När det gäller berikning räcker det inte med ett plaströr. Det står till och med i föreskrifterna att det ska vara ett par olika rör. Det finns olika modeller. Berikningen kommer att innebära mer än ett plaströr. Under har forskare följt det här tillsammans med näringen och jobbat vidare med att se på vad som är naturligt för minkarna och vad de behöver. Vattnet har varit en stor fråga, men det har också handlat om etageburar och behovet av att komma upp en bit, ha koll på läget och kunna få vara lite i fred. föreslås att det ska vara två minkar i varje bur i stället för tre. Näringen har kritiserat det här. Det måste vi följa, för är man inte forskare eller inom näringen upplever man kanske att det är bättre med två än tre, för djuren får större utrymme och det blir färre att kämpa mot när det handlar om mat till exempel. Det pågår en ständig diskussion när det gäller vatten. Här går åsikterna isär, och det här är sådant som man får jobba vidare med. Falangen för vatten säger att det handlar om ett naturligt beteende, och att det är när man söker föda som det är viktigt. Forskare och förespråkarna för att man inte ska ha vatten säger att det är en hälsorisk eftersom vattnet blir förorenat och att det bara är initialt som minkarna tycker att det är intressant med vatten. Vi får fortsätta med det här. Det viktiga är nu att samtliga som vill fortsätta att vara näringsidkare följer föreskrifterna. 129 (C): Herr talman, ledamöter och åhörare! Djurskyddsfrågan är en fråga som engagerar över hela landet. Den engagerar djurhållande bönder och den engagerar oss som medborgare och konsumenter. Och det svenska djurskyddet är något som vi ska vara stolta över. Vi har en djurhållning och en djurvälfärd i det här landet i världsklass. Exempelvis har som enda EU-land ett absolut krav på att djur ska vara bedövade före slakt. Det är ett absolut krav utan undantag. Huvudregeln, herr talman, i EU är att djur ska vara bedövade före slakt, men övriga EU-länder har ett undantag för obedövad slakt, ett undantag av religiösa skäl. I hela EU skulle undantaget för slakt som sker utan bedövning omfatta , men undersökningar visar att det kan vara så mycket som av slakten inom EU som sker utan bedövning. Det är allvarligt och oacceptabelt. Och det här handlar då inte om religiositet. Det handlar om ren och skär ekonomi, för det är billigare för slakteriet att ha ett moment mindre. Det är viktigt att understryka att det finns halalgodkänt kött i av fågel och av får som är bedövade före slakt, så det här är ingen fråga om religiositet, även om gärna skulle vilja göra den till det. har agerat kraftfullt inom EU för att få behålla vårt absoluta krav på att inte ha något undantag av religiösa skäl eller undantag över huvud taget för slakt utan bedövning. Det fick vi ta strid för. och landsbygdsminister har också tagit initiativ till gemensamma riktlinjer för hur slakten bör gå till och kontrolleras just för att inte undantaget ska överutnyttjas. har också föreslagit en märkning på EU-nivå av kött från djur som slaktats utan bedövning, just också för att inte undantaget ska överutnyttjas. Därför tycker jag att det är sorgligt att , , och vill slå in en öppen dörr och göra ett tillkännagivande till regeringen. Det tycker jag, herr talman, är att missbruka instrumentet tillkännagivande som har. När det gäller de djurförsök som tas upp i den andra delen i betänkandet är det viktigt att jobba utifrån 3R-principen, precis som påpekade i sitt anförande, att ersätta, begränsa och förfina användningen av djurförsök. tar landsbygdsminister emot 3R-utredningens betänkande. I betänkandet kommer det att föreslås ett 3R-center, så även här lyckas oppositionen slå in en öppen dörr. Det är ju inte för inte som och regeringen har beställt utredningen. Utredningen kommer som sagt att föreslå ett 3R-center. Att jobba utifrån 3R-principen om att ersätta, begränsa och förfina användningen av djurförsök tycker jag är ett sätt att utveckla nya affärsmöjligheter i . nåddes vi av beskedet att lägger ned sin forskningsverksamhet i . Det är viktigt att den kompetens inom toxikologi som finns på Gärtuna, forskningslabbet i , tas till vara. Regeringen har tillsatt en särskild utredare som ska titta på hur man just kan ta till vara den kompetensen. I det utredningsunderlag som har lagts fram finns det tankar om att inrätta ett toxikologiskt institut. Det är olyckligt och en tråkig nyhet att labbet i Gärtuna ska läggas ned, men då har vi ett window opportunity, alltså en möjlighet, eftersom det kommer att läggas fram en forsknings- och innovationsproposition och regeringen får en 3R-utredning på sitt bord. Då har vi en möjlighet att inrätta inte bara ett 3R-center utan att också ett toxikologiskt institut med inriktning mot 3R. I Gärtuna forskar man kring läkemedel, men man har en allmän toxikologisk kunskap. Den kan användas på kemikalieområdet. I EU:s kemikalielagstiftning Reach är den riktigt stora flaskhalsen alla djurtester som skulle behövas för att uppfylla Reach. Det är därför som vi behöver hitta djurförsöksfria testmetoder. Jag menar att det skulle vara en ny näringsmöjlighet för att använda den kompetens som finns i och docka ihop den med 3R-utredningens förslag om ett 3R-center. Avslutningsvis, herr talman, skulle jag vilja uttrycka min tillfredsställelse över de skrivningar som ett enigt utskott har gjort med anledning av en motion som lyfter fram rättssäkerheten vid prövningar av dispens för att ha häst bakom taggtrådsstängsel. Hästar är flyktdjur, och det är riktigt att vi har ett generellt förbud mot att ha hästar bakom taggtrådsstängsel. Men det finns olika hästraser. Lugna hästar, kallblodiga hästar, nordsvenska hästar är lika lugna som nötkreatur. Det är helt okej att ha nötkreatur bakom taggtrådsstängsel. Om man har ett sambete skulle det vara ett skäl för dispens. avslår dispenser utan motivering. Därför är jag väldigt glad för att utskottet har uttryckt i sin text att det är viktigt att prövning av dispensansökningar sker från fall till fall men att beslutet måste motiveras. 130 (SD): debatterar vi djurskydd och djur som används för vetenskapliga ändamål. har i betänkande MjU21 tre reservationer som jag vill inleda med att yrka bifall till, nämligen reservationerna 1, 18, och 20. Jag tänker dock i första hand uppehålla mig vid de frågor som behandlar hur djur i får sina halsar avskurna utan bedövning och vars kött sedan importeras till intet ont anande svenskar. I detta betänkande finns ett tillkännagivande från oppositionen, som egentligen samtliga partier i sak är helt överens om, nämligen att vi i EU ska verka för att allt kött från obedövad halal- och kosherslakt ska märkas för att möjliggöra för konsumenten att välja bort detta vidriga djurplågeri. Det är glädjande, men det har skett en radikal åsiktsförskjutning som har föregåtts av ett anmärkningsvärt hycklande från samtliga partier i utom just , som gång efter annan försökt lyfta denna fråga. Låt mig återkomma till detta hycklande. Jag anser att beröm ska ges när så förtjänas. Med detta sagt vill jag utdela beröm till alla de politiker i miljö- och jordbruksutskottet som stått upp för svensk djurskyddslagstiftning när krav har framförts på att öppna upp för det djurplågeri som det innebär med obedövad slakt enligt nämnda religiösa riter. Ser man tillbaka i protokoll och dokument hittar man ett flertal krav på statssanktionerat djurplågeri från åtminstone socialdemokratiskt, kristdemokratiskt och folkpartistiskt håll. behandlades en motion från en folkpartist som ville upphäva lagstiftade krav på bedövning före avblodning. Men beröm ska ges inte minst till vår landsbygdsminister som har varit väldigt tydlig med att försvara den svenska djurskyddslagstiftningen, som har närmare på nacken. Dock kan jag inte ge vare sig landsbygdsministern eller övriga partier något beröm för hur man hanterat frågan om det ritualslaktade köttet som väller in över våra gränser från vår omvärld. ska jag berätta om den krokiga väg som lett fram till dagens 180-graderssväng och hur dagens nya konsensusfråga kom till när det gäller krav på märkning av kött från obedövad slakt. Vi sverigedemokrater lyfte problematiken med import av köttprodukter från djur som utsatts för obedövad ritualslakt första gången redan i vår skuggbudget 2010.