prot · GZ0966 · 2012-02-02 00:00:00 — 1 § Justering av protokoll Justerades protokollet för . Förste vice talmannen meddelade att (M) avsagt sig uppdraget som ersättare för riksdagsledamot. Kammaren biföll denna avsägelse. 3 § Anmälan om inkommet protokollsutdrag från utskott Förste vice talmannen anmälde att ett utdrag ur prot. 2011/12:19 för i ärende om subsidiaritetsprövning av EU-förslag inkommit från utbildningsutskottet. 4 § Hänvisning av ärenden till utskott Föredrogs och hänvisades Proposition 2011/12:60 till socialförsäkringsutskottet Motioner 2011/12:C6 och C7 till civilutskottet /12:MJ3 till miljö- och jordbruksutskottet /12:Fö6 till försvarsutskottet /12:Fi4 till finansutskottet /12:Ub8 till utbildningsutskottet EU-dokument KOM(2011)874 och KOM(2011)876 till miljö- och jordbruksutskottet Åttaveckorsfristen för att avge ett motiverat yttrande skulle gå ut . 5 § Svar på interpellation 2011/12:189 om stärkt ställning för beroendepatienter inom hälso- och sjukvården 1 Statsrådet (KD): har frågat mig om jag kommer att verka för att korta kötiderna och skapa en mer likvärdig och rättvis beroendevård. Han har även frågat om jag kommer att verka för att stärka vårdgarantin som föreslår och om jag kommer att verka för att patienter ska ha rätt till ett bra bemötande inom och hälso- och sjukvården. När det gäller frågan om kötider inom beroendevården har haft i uppdrag att göra en fördjupad tillsyn av missbruks- och beroendevården. En aspekt som man tittade på var just tillgängligheten till vård. Det visade sig att det som regel gick snabbt att få kontakt med vården för ett första samtal och att det i de allra flesta fall inte var någon väntetid för att påbörja behandling. Varken inom öppenvård eller inom beroendevård var långa väntetider ett problem. Som jag tidigare informerat Petzäll om genomförde en särskild granskning av alla verksamheter som bedrev läkemedelsassisterad underhållsbehandling. Den granskningen visade då på brister när det gällde tillgänglighet till sådan vård. I den fördjupade tillsynen följde upp dessa brister och konstaterade att tillgängligheten har ökat i flera regioner men att det fortfarande finns regionala skillnader. Att tillhandahålla en god likvärdig vård är ett ansvar för landstingen. tillsyn är ett viktigt instrument för att säkerställa kvalitet och likvärdighet i vård och omsorg. Ett annat är publicering av öppna jämförelser. kommer att publicera öppna jämförelser inom missbruks- och beroendevården där tillgängligheten är en kvalitetsaspekt. Petzäll har även frågat mig om jag avser att genomföra de förslag som lämnat i sitt betänkande som rör en förstärkt vårdgaranti och krav på gott bemötande. samtliga förslag bereds nu inom , och jag vill därför invänta det arbetet. Förste vice talmannen konstaterade att interpellanten inte var närvarande i kammaren och förklarade överläggningen avslutad. 6 § Svar på interpellation 2011/12:190 om legalisering av cannabis 2 Statsrådet (KD): har frågat mig om jag avser att ta initiativ till att starta en utredning om att legalisera cannabis. Han har också frågat mig om det är mitt ställningstagande att det finns goda skäl att börja forska på cannabisens lindring av olika sjukdomstillstånd. Att röka cannabis kan ge akuta biverkningar som hallucinationer och akut toxisk psykos. Att röka cannabis kan också långsamt skapa ett beroende som kan vara mycket svårt att bryta. Abstinensreaktionerna efter långvarigt missbruk kan vara utdragna och psykiskt plågsamma. Att vanemässigt röka cannabis kan orsaka en mängd sjukdomar och störningar, bland annat svåra förvirringstillstånd av schizofrenityp, personlighetsförändringar och depression med självmordsrisk. Listan över skadorna kan göras lång. Jag avser inte att ta initiativ till att starta en utredning om att legalisera cannabis. I stället har regeringen vidtagit åtgärder för att förhindra bruk av bland annat cannabis och ge vård till dem som behöver det. I den av regering och riksdag antagna ANDT-strategin, proposition 2010/11:47, slås i de långsiktiga målen fast att tillgången till narkotika ska minska, att antalet barn och unga som börjar använda narkotika ska minska samt att personer med ett missbruk eller beroende ska ha ökad tillgänglighet till vård och stöd av god kvalitet. För att genomföra en långsiktig satsning på alla dessa områden avsätter regeringen under hela mandatperioden. Det innebär att kommuner och landsting får stöd i att utveckla både det preventiva arbetet och vård- och behandlingsinsatserna. Som svar på den andra frågan vill jag säga att det alltid finns skäl att forska för att hitta lindring av olika sjukdomstillstånd. Det förekommer en intensiv forskning kring eventuella läkande effekter av cannabinoider och övriga ämnen i cannabis. Det är också en av anledningarna till att vi har fått större kunskap om skadorna av cannabis. Förste vice talmannen konstaterade att interpellanten inte var närvarande i kammaren och förklarade överläggningen avslutad. 7 § Svar på interpellation 2011/12:191 om stopp för ökningar av utsläpp 3 Miljöminister (C): har frågat mig när jag avser att lägga fram förslag på styrmedel och investeringar som leder mot de beslutade klimatmålen. Jag kan inledningsvis notera att det svenska etappmålet för den första Kyotoperioden, det vill säga det globala klimatavtalet gällande 20082012, kommer att uppfyllas med råge. När det gäller mål för avser det utsläpp för den icke handlande sektorn. För den handlande sektorn, som ju omfattar de drygt 12 000 största industrianläggningarna i , finns målen på europeisk nivå. Vårt nationella svenska mål uppfylls genom att två tredjedelar av minskningarna sker i och en tredjedel genom åtgärder utanför landets gränser. I sin interpellation ifrågasätter de orsaker jag pekat på för att förklara uppgången av utsläppen , det vill säga det ovanligt kalla vintervädret, avställningen av kärnkraften liksom den ekonomiska uppgången efter den världsomfattande ekonomiska krisen. Innan jag går in på styrmedel och investeringar ska jag besvara frågor om vädret och var de huvudsakliga utsläppsökningarna skedde. anser i sin publicerade rapport att ökningen i hushålls- och servicesektorn förklaras av kall väderlek och att 2010 var kallare än ett normalår. En betydande utsläppsökning kunde noteras också i energisektorn som omfattar bland annat el och fjärrvärme. Denna sektor svarade för omkring en tredjedel av den totala utsläppsökningen. I själva verket menar att om man normalårskorrigerar statistiken för väderleken skulle utsläppen från denna sektor inte ha ökat alls jämfört med . Att peka på den kalla väderleken är ett argument som vilar på solid statistisk grund. Den helt övervägande delen av utsläppsökningen 20092010 inträffade i den handlande sektorn. För denna sektor har vi ju som bekant ett bindande gemensamt mål som satts på EU-nivå. Det innebär ett tak som medför en drygt 20-procentig minskning och om inget annat beslutas en sänkning till 2050. I har vi valt att låta EU:s utsläppshandel vara huvudstyrmedel för denna sektor som huvudsakligen omfattar tung industri. Under taket i EU:s utsläppshandel fördelas utsläppen ländervis och sektorsvis så att summan inte överskrider taket . En av fördelarna med handelssystemet är att tillfälliga variationer och rum kan omhändertas på ett kostnadseffektivt sätt. En temporär ökning i motsvaras av en lika stor minskning under det gemensamma taket. Prisnivån för utsläppsrätter är ett utryck för tillgång eller brist på utsläppsutrymme inom EU och därmed en förutsättning för EU:s åtagande. Priserna är nu lägre än tidigare, främst beroende på den nuvarande nedgången i ekonomin. Som jag redan understrukit i många tidigare interpellationssvar ska visa ledarskap såväl nationellt som inom EU och internationellt. Vi tar vårt nationella ansvar för att begränsa utsläppen genom vårt mål om en minskning till 2020. Detta mål är inom räckhåll. Vi arbetar vidare genom arbetet med en färdplan för noll klimatutsläpp till 2050. En första delrapport kommer från , och vi ska noggrant analysera utsläpp och möjliga åtgärder sektor för sektor. Det pågår också ett parallellt arbete som handlar om vilka styrmedel och andra åtgärder som behövs för att uppnå målet om en fossiloberoende fordonsflotta . Avslutningsvis vill jag säga att varje påminnelse om att det här är svårt är nyttig och ska naturligtvis föranleda reflexion inom både industrin och den icke-handlande sektorn och naturligtvis också hos regeringen. 4 (S): Jag börjar ärligt talat tröttna på de ord som bara svävar runt miljöminister och den borgerliga regeringen. Orsaken till de ökade utsläppen är inte vädret, utan de fossila utsläpp vi i gjorde när det var kallt. Det finns väl ingen naturlag som säger att elen måste produceras av kärnkraft, olja, naturgas eller torv? Det finns väl ett politiskt hantverk? Det finns väl aktiva styrmedel? Det finns väl åtgärder som den här regeringen kan vidta om kärnkraften nu återigen står stilla när det är kallt och man måste sätta i gång oljeeldade eller naturgaseldade kraftvärmeverk som ger en massa fossila utsläpp? Det finns väl politiska ställningstaganden? Det finns väl saker som den ansvariga miljöministern och den här regeringen kan göra så att det inte är fossila utsläpp som vi gör när det blir kallt i det här landet? Jag börjar tröttna på orden som svävar omkring miljöministern och regeringen. Det är dags att visa lite handling! Jag menar att vi har förlorat i klimatpolitiken. Miljöministern fortsätter att utreda. Klimatmålen ligger fast. Det är alldeles utmärkt. Problemet är att vi måste ha aktiva styrmedel som styr mot att vi klarar våra klimatmål. har den här regeringen inte presenterat de styrmedel som leder till att vi minskar våra utsläpp. Vi kan använda statistiken. Vi kan konstatera att utsläppen ökade , och det borde bekymra ansvarig miljöminister och ansvarig regering. I stället får vi en diskussion om det är rätt eller fel att skylla på vädret. Man kan också fråga sig om detta är strategin framåt i tiden. Är det så att den här regeringen hoppas på att det ska vara lågkonjunktur och varma vintrar och att vi då kommer att nå våra mål. Nej, det kan väl ändå inte vara en aktiv och offensiv klimatomställning. Jag saknar synen på klimatomställningen som en drivkraft till nya jobb, nya möjligheter och nya produkter. Vad är det som säger att vi i inte kan bli ännu bättre på att producera vindkraft? Vad är det som säger att vi i inte ska tillverka vindkraftverk som vi sedan ska sätta upp för att producera energi som kommer från vinden? Det handlar om politik, ställningstaganden och aktiva åtgärder som man kan vidta här och . Orsaken till utsläppen är inte vädret, utan de fossila utsläpp som vi gjorde när det var kallt. Det finns ingen naturlag omkring hur vi producerar el i det här landet. Svara på min fråga! När kommer de aktiva styrmedel som styr mot att vi minskar våra utsläpp? Det är viktigt för , för konkurrenskraft och för de nya jobben, men inte minst som en solidaritetshandling mot andra delar av världen, som behöver få möjlighet att växa och utvecklas för att de har en befolkning som ställer krav på en bättre välfärd och nya jobb. Det är en solidaritetshandling att aktivt och dramatiskt ställa om våra energi- och transportsystem i det här landet. Sluta vimsa med orden och börja ge lite svar på frågorna om hur vi ska ta landet framåt! 5 Miljöminister (C): Vi får börja sortera begreppen lite grann. Jag har sedan jag tillträdde som miljöminister besvarat en lång rad interpellationer i samma ämne utan att det kommit några alternativa förslag från Socialdemokraterna när det gäller klimatutsläppen. Jag kan notera att den hedervärde sedan han tillträdde ännu inte har nämnt ordet klimat på något sätt som har märkts men däremot berört en stor mängd andra politikområden. Det andra som jag gärna vill säga när jag sorterar i den här interpellationsdebatten är att jag uppskattar engagemanget och miljöintresset hos interpellanten. Det är väldigt viktigt. Fler ledamöter borde vara intresserade av sådana här diskussioner. Sedan sorterar vi de regler som finns och de åtgärder som är vidtagna. Vi har ett med övervägande majoritet taget riksdagsbeslut där regeringen går in i precis samma systematik som hela EU. För den tunga industrin sorteras utsläppen i handeln med utsläppsrätter under ETS. Den helt övervägande delen av utsläppsökningarna inträffade i den handlande sektorn, där vi har ett gemensamt EU-mål på sammantaget minus till 2020 för hela EU utan uppdelning på länder. Vi kan se att utvecklingen här går åt rätt håll. Sedan har vi den icke-handlande sektorn. Där kan vi titta på den statistik som förs i och som utvärderas av en oberoende myndighet jag påpekar detta igen nämligen . Jag hänvisar endast till deras genomgång av statistiken . I den långsiktiga statistiska trenden påpekar dessutom att utvecklingen går åt rätt håll och att det mål som vi har satt i genom en bedövande riksdagsmajoritet och på förslag av regeringen, minus till 2020, är inom räckhåll. Det finns åtgärder vidtagna när det gäller trafiksystemen. Det satsas på järnväg på ett sätt som inte har skett . Det finns regler för trafiken. Det finns regler för utsläpp av växthusgaser som är gemensamma på den inre marknaden, där har varit oerhört aktivt i förhandlingarna. Det finns regler om standard på motorer och däck. Det finns regler om trafikplanering som hänger ihop med detta. Den har kickstartat utvecklingen vad gäller miljöbilar, vilket gör att vi nu har en bra andel miljöbilar i . Det finns regler för bränsle och bränslekvalitet. Det medges att många av dessa regler är antagna på EU-nivå, men det är en gemensam politisk inriktning som Socialdemokraterna och Alliansen har: Det är viktigt att de regler som kan snedvrida konkurrensen är gemensamma på den inre marknaden. Utöver detta satsar alliansregeringen på forskning om miljö och klimat på ett sätt som inte har skett i historiskt förut. Det är naturligtvis väldigt bra. Det medges att det fortfarande finns väldigt mycket att göra. Vi diskuterar naturligtvis sådana åtgärder i regeringen och i budgetförberedande diskussioner. Det tänker jag inte utveckla i den här interpellationsdebatten. Man ska aldrig vara nöjd. Jag kan citera en socialdemokratisk kampanjslogan som lyder stolt men inte nöjd. Det kan nog sammanfatta regeringens inställning i klimatfrågorna. 6 (S): Det är ett fattigdomsbevis från ansvarig miljöminister när hon ägnar hela sitt inlägg åt att ondgöra sig över att det största oppositionspartiet i , Socialdemokraterna, enligt henne inte har lagt fram tillräckliga förslag. Jag utgår från att miljöministern följer med i politiken också utanför regeringen, och hon borde vara väl medveten om att det har lagts fram ett antal förslag i som den borgerliga minoriteten har röstat ned med stöd av de partier som man har i kammaren. Det är aktiva förslag som skulle ha minskat våra utsläpp här och . Det är inte så att du måste uppfinna hjulet på nytt. Du kan använda det som vi vet är beprövad erfarenhet som minskar våra utsläpp. Vi har lagt fram förslag på 1,6 miljarder till lokala klimatinvesteringsprogram. Vi har gjort det för att vi vet att under den socialdemokratiska regeringen utvärderades de programmen. räknade ut att det minskade utsläppen med . Det motsvarade två tredjedelar av utsläppen dessa år. Det är beprövat, det fungerar, och det minskar utsläppen här och . Vi har i den här kammaren lagt fram förslag om en miljöbilsbonus för att stödja människor att kunna byta till en bil som inte drivs av fossila bränslen och som dessutom kan underlätta för en bättre begagnatmarknad. Det är förslag som också har skrivit debattartiklar om men som man röstar ned här i kammaren. Ministern ägnar hela sitt inlägg till att försöka hävda att det inte finns kloka förslag att ta ställning till som minskar våra utsläpp här och . Det tycker jag är ett fattigdomsbevis. Du svarade inte på den fråga som jag har ställt. Vi har förlorat av klimatpolitiken. Du kan tala hur mycket du vill om hur fantastisk du och din regering är. Men resultaten uteblir, miljöminister . Då måste man väl som ansvarig minister vara beredd att göra någonting åt det. Det handlar om att lägga fram förslag till en aktiv politik på bord som vi får rösta om och visa på styrmedel som leder till minskade utsläpp och gör att vi når klimatmålen. I stället får jag ett svar på min interpellation där man går in i en diskussion där man försöker att statistiskt bestyrka: Jo, det var visst vädrets fel. Det är helt osannolikt. Som jag sade tidigare är orsaken inte vädret utan de fossila utsläpp vi gjorde här i när det var kallt. Det kan inte vara så att man bygger hela sin politik på att det ska vara ständig lågkonjunktur och varma vintrar. Är det inte så väntar vi med spänning på vad ansvarig minister är beredd att lägga fram för förslag om styrmedel som vi vet har effekt på utsläppen. Det är inte så att vi har råd att vänta. Det finns något unikt och spännande i att ställa om i klimatsmart riktning. Det kan skapa nya jobb och nya produkter. Det gäller inte minst det jag nämnde om vindkraften i mitt tidigare inlägg. Vi har lagt fram förslag om att man till exempel borde använda sig av vita certifikat som skulle driva på en energieffektivisering. Vi har lagt fram förslag om att investera i våra bostäder så att man kan rusta och renovera dem och göra dem mer energieffektiva och miljösmarta. Det skulle skapa mängder av jobb och minska våra utsläpp. Det finns ett antal som är möjliga att göra. Det handlar bara om att vilja, . Om du gillade mitt engagemang skulle jag önska att jag kunde säga att jag kunde gilla din vilja. 7 Miljöminister (C): Det är viktigt att ha en debatt vid ett interpellationssvar. Jag tänker fortsätta att diskutera och kritisera den nuvarande socialdemokratiska ledningens bristande klimatengagemang. Vi kan konstatera att åtgärder finns på plats. Vi kan konstatera att med råge kommer att uppfylla målet för första Kyotoperioden 20082012. Vi kan konstatera att statistiskt sett sjunker klimatutsläppen i frånsett det hack i kurvan som var 20092010. Vi kan konstatera att vindkraften är utbyggd på ett sätt som decennier av socialdemokratiska regeringar inte förmådde att göra över huvud taget. Vi kan konstatera att alliansregeringen har kickstartat miljöbilsutvecklingen. Behövs det vidare åtgärder kommer vi att vidta dem. Jag analyserar detta inom den grupp experter som jag har sammankallat under rubriken 2050 där vi följer utvecklingen väldigt noga. Vi har också förbättrat statistik och tidigarelagt statistik i ett uppdrag som vi redan har beslutat om. 8 (S): Detta inlägg säger allt. Det är en helt verklighetsfrånvänd miljöminister som står här framför oss. Hon tycker uppenbarligen att det är viktigare att kunna presentera på papper ett antal idéer och ord än att utgå från hur verkligheten ser ut. Verkligheten ser ut så att utsläppen ökade dramatiskt 2010. Vi kan konstatera att orsaken inte är vädret utan de fossila utsläpp som vi gör när det är kallt. Det går att göra någonting åt om man vill. har vi fått rapporter om att kärnkraften återigen står stilla och att man använder oljeeldade eller naturgaseldade värmekraftverk i stället. , som är en fantastiskt viktig gruvnäring, rapporterar att de inte klarar av att halvera sina utsläpp som det var tänkt. Det fungerade inte att binda in koldioxiden i gruvavfallet som man hade tänkt. Jag utgår från att ansvarig minister har varit i kontakt med och ställt frågan: Vad är det ni behöver för att gruvnäringen ska kunna vara en viktig aktiv del av vår välfärd och klara av att minska utsläppen? Jag utgår från att man har talat med dem som drar i gång oljeeldade värmeverk när kärnkraften står stilla. Hur kommer det sig att man driver dem med olja eller naturgas? Det finns ingen naturlag att man ska driva dem så. Det finns andra bra sätt att göra el i som vi kan vara och bli duktiga på. Det finns sol, vind, vatten och bioenergi. Det krävs bara att vi har en regering och en minister som känner lite ansvar för hur verkligheten ser ut. I stället svarar ministern: Det blev ett hack i kurvan, och om det behövs ytterligare åtgärder kommer jag att återkomma. Jag tycker att det är alldeles för passivt. Det borde inte råda något tvivel om att det behövs åtgärder och att klimatomställningen är någonting positivt som driver fram nya produkter och nya jobb som detta land behöver. 9 Miljöminister (C): Jag har i ett stort antal interpellationsdebatter talat om hur klimatsituationen globalt bekymrar mig. Jag har också besökt miljö- och jordbruksutskottet ett antal gånger där vi har haft liknande diskussioner. Jag har redovisat den aktiva roll som jag och har haft i och inför förhandlingarna i liksom hur aktivt vi driver arbetet inom Europeiska unionen och hur noga vi följer utvecklingen i . Man kan inte ha en regeringspolitik som bygger på enstaka år, utan man måste följa den långsiktiga trenden. Jag konstaterar återigen att det svenska etappmålet för den första Kyotoperioden 20082012 kommer att uppfyllas med råge. Trenden för det klimatmål som är satt, minus , följs förutom året 20092010. Det ger naturligtvis anledning till reflexion. Det är också anledning till att vi studerar utvärdering av situationen väldigt noggrant. Det är också anledningen till att jag har inkallat en expertgrupp som ska följa utvecklingen sektor för sektor. Jag kan konstatera att Alliansens energiöverenskommelse i har sett till att vindkraften har kunnat öka på det sätt vi nu ser. Vi är snart uppe från väldigt låga nivåer till runt sju terawatt i slutet av detta år, vilket är en betydande förändring. Jag kan konstatera att vi har påbörjat en biogasutveckling som inte någon föregående regering förmått åstadkomma och ökat andelen miljöbilar. Det är givet att det alltid kan förbättras. Vi kan ha fler miljöbilar, mer biogas och mer sol. Men statistiskt ligger kurvan fast, och målet minus mindre utsläpp och klimatgaser ligger fast. Överläggningen var härmed avslutad. 8 § Svar på interpellation 2011/12:193 om åtgärder för att minska koldioxidutsläppen från lastbilstrafiken 10 Miljöminister (C): Åhörare wherever you are! har frågat mig vilka konkreta åtgärder som jag avser att vidta för att snabbt och effektivt minska koldioxidutsläppen från lastbilstrafiken. Precis som är jag bekymrad över att utsläppen av växthusgaser från tunga transporter ökar. Den korrekta siffran för ökningen av utsläppen från tunga fordon ska dock vara , enligt av . Siffrorna visar också att utsläppen från tunga transporter i stort följer den ekonomiska konjunkturen med lägre utsläpp under den ekonomiska krisen . Det går emellertid inte att jämföra personbilstrafiken med lastbilstrafiken, som gör. Lastbilstrafiken har en mycket större press på sig än personbilstrafiken att vara så bränsleeffektiv som möjligt. Lastbilstillverkarnas kunder, det vill säga åkerierna, är bra på att ställa krav på låg bränsleförbrukning eftersom bränslekostnaden står för närmare en tredjedel av åkeriernas utgifter. Dessutom är lastbilarna ofta individuellt designade efter kundens önskemål, vilket gör det svårt att med generella incitament påverka bränsleförbrukningen och koldioxidutsläppen. Den positiva trenden med minskade utsläpp från personbilarna kan till stor del härledas till införandet av EU:s koldioxidkrav för personbilar. går det inte att ställa liknande koldioxidkrav på tunga fordon eftersom det saknas en enhetlig metod för att mäta bränsleförbrukning och koldioxidutsläpp från hela tunga fordon. Den metod som finns gäller endast för motorer exklusive chassi, hytt, längd med mera. har därför tagit initiativ till ett EU-program för att utveckla en mätmetod för bränsleförbrukning och koldioxidutsläpp från hela tunga fordon. De primära styrmedlen på nationell nivå för att minska koldioxidutsläppen från transportsektorn generellt, och från lastbilstrafiken i synnerhet, är energi- och koldioxidskatten på fossila drivmedel som bensin och diesel.