prot · GZ09112 · 2012-05-10 00:00:00 — Jag tror egentligen inte att någon med handen på hjärtat skulle vilja gå tillbaka till den extremt politiserade ordningen där politiker i fattade beslut om vem som fick lov att stanna och vem som inte fick lov att göra det. Det ska enskilda, självständiga domstolar göra inom ramen för en rättssäker asylprocess. Det är så vi ska ha det, och det är min avsikt att som migrationsminister fortsätta med den politiken. Inrättandet av ett innovationsråd 68 (S): Min fråga går till näringsminister . Den handlar om att vi socialdemokrater har föreslagit införandet av ett innovationsråd, där vi i dialog med näringslivet, akademin och fackliga organisationer vill utveckla en samverkansmodell som tar sin utgångspunkt i de centrala framtidsutmaningarna i vårt samhälle. Detta har vi hört statsministern kalla att sitta och fika med näringslivet, vilket känns ganska allvarligt mot bakgrund av den globala konkurrens som vi är en del av men också de stora utmaningar som finns angående miljö, transport och en åldrande befolkning. Min fråga blir: Delar statsministerns syn på att det är att sitta och fika när man vill samverka med näringslivet? (TALMANNEN: Jag påpekar att det även här gäller tjänsteutövningen.) 69 Näringsminister (C): Regeringen har ett antal kommissioner där vi arbetar med konkurrenskraft, den demografiska utmaningen och hållbar tillväxt till exempel. har arbetat i regeringens namn, när vi samlar olika perspektiv för att diskutera angelägna framtidsutmaningar. Som jag sade i ett tidigare inlägg arbetar regeringen intensivt med att arbeta fram en tydlig nationell innovationsstrategi. Det viktigaste där handlar om samverkan och god förankring förankring med olika aktörer. Därför har jag som näringsminister alltid min dörr öppen för att ha samtal med näringslivet om hur vi ska stärka innovationskraften. Vi har också haft ett antal fysiska möten. Det viktigaste tror jag inte är att se till att få ett innovationsråd på plats, utan det viktigaste är att nu se till att det efter alla de små råd och möten som vi har haft runt om i landet blir en konkret handlingsplan, en strategi framåt som vi kommer att presentera under tidig höst. Sedan är det viktigt att följa upp det med återkommande samlingar som vi har haft under processens gång. 70 (S): Jag konstaterar att ministern inte ger något svar beträffande själva synen att sitta och fika med näringslivet i förhållande till att faktiskt samverka. (TALMANNEN: Jag vill påminna om att en fråga under frågestunden enligt statuterna ska gälla ansvarsområdet eller tjänsteutövningen.) Jag utgår från att det är en enig regering som statsministern ingår i, och om statsministern har använt uttrycket att sitta och fika om de socialdemokratiska förslag som vi har i vår vårmotion måste detta ändå vara en fråga som angår näringsministern. Mot bakgrund av det vill vi faktiskt få det klargjort hur regeringen ser på detta, och då måste man få möjlighet här i kammaren att ställa den frågan. Åter till frågan: Vi får signaler om att näringslivet inte upplever att de har fått tillträde till näringsministern och kunnat diskutera de här frågorna. Frågan kvarstår alltså. 71 Näringsminister (C): Då bjuder jag på stående fot in det svenska näringslivet. Jag har regelbundna möten med enskilda företrädare för näringslivet . Jag har regionala dialoger ett flertal gånger på olika ställen i landet där jag också deltar. Jag träffar hundratals företagare , för det är viktigt att ha den täta dialogen och lyssna in. Det som är intressant med Socialdemokraternas förslag på innovations- och näringspolitik är att de föreslår att vi ska ha en innovationsstrategi, som redan är i gång och ska presenteras , att vi ska inrätta innovationsupphandlingar, som vi redan har gjort och investerat pengar i, och dessutom att det ska vara ett innovationsråd. Det är möjligt att vi ska införa ett sådant råd . Men det viktigaste är de verktyg och den strategi som vi nu har arbetat fram tillsammans med akademin och näringslivet och som vi ska presentera . Där efterfrågar de samverkan och handfasta verktyg före just ett innovationsråd. Ekonomisk ersättning till vanvårdade barn 72 (KD): Jag har en fråga till statsrådet . Vi berördes starkt av de berättelser som presenterades i utredningen om vanvårdade barn, barn som samhället hade tagit hand om för att de skulle få ett bättre liv. De har utsatts för de värsta missförhållanden. Jag är därför glad att se att regeringen är beredd att göra något. Utöver den ceremoni som var är man beredd att låta dem få ekonomisk ersättning. som har gått har jag träffat enskilda. En dam från sade för lite sedan: Tror du möjligtvis att jag kommer att hinna dö innan det går att ansöka om ersättningen? Min fråga till blir: När kommer all lagstiftning att vara på plats, så att människor som har varit utsatta för missförhållanden som barn kan ansöka om ersättning? 73 Statsrådet (KD): Tack för frågan! Jag är glad att vi har en lagrådsremiss färdig som säger att möjlighet ska finnas till en ersättning på , möjlig att söka för dem som har varit placerade och utsatta för vanvård av allvarlig art . Jag vet att många av de drabbade har väntat och undrat. Då är det väldigt glädjande att vi kan ge besked om att detta förutsatt att Lagrådet och behandlar förslaget välvilligt, där jag är glad att vi har en sjupartiuppgörelse bakom lagrådsremissen ska kunna vara på plats . Då tillsätter vi en ny myndighet som är en nämnd som kommer att hantera ärendena. Från finns det då möjlighet att lämna in sin ansökan till . 74 (KD): Tack för svaret! En annan fråga som jag har fått är kanske svår, men många undrar hur man ska kunna bevisa att man har varit utsatt för de övergrepp som ger rätt till ersättning. 75 Statsrådet (KD): Det är naturligtvis svårt med händelser som ligger långt tillbaka i tiden att ha en bevisföring enligt vanligt rättsförfarande. Det är därför som vi för den här särskilda ersättningen sätter beviskraven lägre. Vi har förståelse för den svåra situation det kan vara att få fram dokumentation. Vi erbjuder också muntlig förhandling, där man kan få komma med sin berättelse, utöver att man har intyg om att man har varit placerad. För min personliga del tror jag att många kommer att välja att använda sig av muntlig förhandling. Det kan också finnas stödbevisning i form av att flera personer som har varit på samma institution har samma eller likartade upplevelser. Det kan också finnas vittnen att inkalla. Men låt mig säga att detta inte är något vanligt rättsförfarande, där man ska utse en skyldig eller bedöma om brott har begåtts. Det handlar enbart om möjlighet för den enskilde som har varit utsatt att få sin rätt till ersättning prövad. Näringsministerns engagemang för drabbad industri i 76 (S): Många Gävlebor kommer ihåg förra näringsministerns passivitet. När lade ned massafabriken i valde hon trots många inbjudningar att inte besöka fabriken. När gjorde sin stora nedläggning visade hon samma ointresse. har vi begåvats med en ny näringsminister som kanske har en annan inställning till att besöka orter som råkar ut för omstrukturering. förvärvade Leaf, mer känt som Läkerol, enbart för att komma över varumärket, inte verksamheten, så vi har åter fått nya varsel om uppsägning och nedläggning i . Det vore därför lämpligt att näringsminister gjorde ett besök på Läkerol för att prata med de anställda, träffa företagsledningen och allmänt finnas med i diskussionen. Är beredd att åka dit om hon får en inbjudan? 77 Näringsminister (C): Socialdemokraterna har för vana att via interpellationsdebatter och frågestunder bjuda in mig till olika sammankomster. bjöd in mig till Glasriket för , och jag åkte dit. Jag hade också planerat det . Som regeringsföreträdare är det viktigt att vara ute och lyssna på företagsledningar men framför allt på de anställda som känner stor oro för vad som ska hända och för framtiden. Jag åker så mycket det går runt om i landet. reser jag runt och besöker arbetsplatser i hela landet. vet säkert att även en ministers dygn bara har . Jag arbetar dock för högtryck för att lyssna in så många röster som möjligt och för att presentera vad regeringen gör för att stärka näringslivsklimatet i hela landet. 78 (S): Läkerol är en symbol för och en del av Gävles själ. Det är därför viktigt att statsråd och övriga politiker åker ut och tar del av verkligheten och känner in stämningarna för att kunna diskutera olika lösningar. På så vis kan man också bygga sin kompetens. Jag tar svaret som ett ja. Det ska bli ett nöje att bjuda in till Läkerol. Vi får komma överens om tid och så vidare. Och om kommer till och besöker Läkerol ska vi bjuda på kaffe. 79 Näringsminister (C): Det är tur att jag har gott Gevaliakaffe hemma. På tal om och besök har jag varit där som näringsminister. Vi har många exempel på där vi har åkt ut så snabbt som möjligt för att lyssna in arbetstagarna och företagsledningarna när det är kris inte minst för att det skapar en stor oro och för att man vill ha någon som lyssnar och kan presentera vad som är på gång, till exempel att regeringen förstärkte arbetsmarknadsinsatserna med ett antal miljarder och att vi också står på tå för utbildningsinsatser och omställning. Det är viktigt att kunna presentera alla de åtgärder som regeringen och kommunerna runt om i landet vidtar för att människor snabbt ska få en omställning och komma tillbaka om det värsta skulle inträffa. bjöd in mig. Låt oss återkomma till vilka möjligheter som finns för mig eller mina medarbetare att besöka och Läkerol . 80 (S): Jag har en fråga till som handlar om det långa och fantastiska fibernät som , tidigare , har byggt upp och driver. Det är ett fibernät längs banvallarna i hela , från i söder till i norr. Det är , når stora delar av befolkningen och är en fantastisk tillgång för som it-nation. Tänker sälja sin del ICT? Vad tänker i så fall göra åt det? 81 Statsrådet (M): Jag kan ge ett kort svar. Det finns inget sådant beslut . I interpellationsdebatten kommer och jag tala många fler minuter i just denna fråga. 82 (S): Det är som får tala med om det . Jag vill veta vad ministern tänker göra om går vidare med sin påbörjade förstudie. Är det bra att vi säljer ut och blir av med vårt fantastiska fibernät och det kunnande som driften av ett sådant nät medför? Ska vi fortsätta privatiseringen? Jag tycker inte att det är lämpligt. Det finns dessutom en utredare som kommit fram till samma sak, nämligen att det vore bättre att driften hamnar i ett särskilt affärsdrivande verk som kan fortsätta vara en aktör på marknaden. 83 Statsrådet (M): Det finns många delar som på ett eller annat sätt blir berörda när det gäller just den del av som är ICT och fibernätet. Det pågår undersökningar från såväl ett försvarspolitiskt perspektiv som ett driftssäkerhetsperspektiv vad gäller banhållning och annat. Det är därför jag säger att det inte finns några beslut fattade hos eller regeringen. Vi kommer att använda tiden för att se vad det som är bäst för att få den mest optimala lösningen för alla parter. Däremot har det funnits ett intresse i de delar som inte skulle vara direkt bara berörda av och där det finns en marknad i övrigt. En bolagslösning för ICT skulle där kunna göra det möjligt för fler att ta del av nätet. Det finns dock inga beslut om detta , utan vi inväntar underlagen som är på väg. 84 ABDIRIZAK WABERI (M): Främlingsfientligheten och intoleransen ökar i . kom ett främlingsfientligt parti in i det grekiska parlamentet. Det är ett parti som inte försöker bli rumsrent utan visar sina nazistiska sympatier ganska öppet. I arrangerades ett rådslag mot främlingsfientlighet och intolerans. Det var mycket uppskattat. Jag hoppas att det blir handling bakom orden. Min fråga till statsrådet är: Vilka åtgärder avser regeringen att ta för att motverka de intoleranta gruppernas inflytande i samhället oavsett om det är i skolan, i det lokala samhället, i det offentliga rummet eller på internet? 85 Statsrådet (FP): Jag tackar för frågan. Jag är i likhet med frågeställaren rätt bekymrad över den utveckling i som har gått i mer intolerant riktning. Vi ska ha respekt för demokratiska val, men det är djupt bekymmersamt att ett parti med dessa värderingar fick detta stöd i . Det som har skett i flera länder är att ett missnöjesparti eller ett främlingsfientligt parti har kommit in i olika församlingar, och sedan har den övriga politiska kartan flyttats efter det partiet. Grundtanken är att man hoppas återvinna dessa väljare. Vi såg det i den franska valrörelsen. Detta flyttar hela det politiska klimatet i ett land. Det är regeringens och min fasta övertygelse att det viktigaste är ett politiskt ledarskap som står upp mot främlingsfientlighet och rasism. Vi vidtar också ett antal konkreta åtgärder, till exempel det rådslag som frågeställaren nämnde som vi höll för sedan för att samla det civila samhället. Vi har också en statlig utredning under ledning av som kommer med konkreta förslag på vad vi kan göra i skolan och på andra sätt för att möta främlingsfientlighet och intolerans. Det absolut viktigaste är dock ett politiskt ledarskap som står upp för den grundläggande idén om människors lika värde. 86 ABDIRIZAK WABERI (M): Jag tackar statsrådet för svaret. Vi har också sett det som terrorister och massmördare gjort i och . Dessa krafter har gått från ord till handling. Vad kan regeringen konkret göra för att motverka detta så att till exempel rekryteringen till sådana grupper stoppas? 87 Statsrådet (FP): Det var fruktansvärt i . I en hel stad var människor med utländskt utseende rädda för att bli beskjutna på öppen gata. Det var som med lasermannen i . Och så har vi det fruktansvärda som hände på Utøya. Sådant är ytterst en fråga för de rättsliga myndigheterna. Det är polisens, säkerhetspolisens och justitieministerns ansvar. Vi har från regeringens sida under statsrådet ledning och tillsammans med justitieminister tagit fram en handlingsplan mot våldsbejakande extremism som handlar om att tidigare kunna identifiera extrema idéer och ge polis, säkerhetspolis, socialtjänst och andra den kunskap som behövs för att kunna identifiera de människor som verkligen ligger i riskzonen och kunna sätta in rätt åtgärder . Det är centralt att göra. Inom ramen för mitt ansvarsområde har vi avhopparverksamhet för högerextrem rörelse det som är Exit på och dem som har fastnat i den typen av rörelse som kan bli riktigt farlig. Vi måste ta all extremism, såväl våldsbejakande islamistisk terrorism som högerextrem terrorism och vänsterextrem terrorism, på samma allvar. Därmed är dagens frågestund slut. Jag tackar deltagande ledamöter och statsråd. 9 § (forts. från 7 §) Förskolan (forts. UbU13) 89 (FP): Detta verkar bli en debatt om barnomsorg på oregelbunden arbetstid, eller vad vi väljer att kalla det. Låt mig först säga några ord om förskolan i stort. har så många barn gått i förskolan som . är över 470 000 barn inskrivna i förskolan. Det innebär en ökning med 150 000 barn och drygt 14 000 barn fler än 2010, det vill säga att av alla 15-åringar går i förskolan. var andelen och . I åldersgruppen är inskrivna i förskolan. Nästan varenda unge går alltså i svensk förskola. Det är den mest uppskattade verksamhet vi har. Den ligger i brukartoppen när vi frågar föräldrar och barn vad de tycker om förskolan. Den är internationellt erkänd och välkänd för sin höga kvalitet och goda tillgänglighet. Förskolan är viktig av flera skäl, och den har flera uppdrag. I läroplanen för förskolan står det att förskolan vilar på demokratins grund. Skollagen slår fast att utbildningen i förskolan syftar till att alla barn ska inhämta kunskap och utveckla kunskap och värden. Den ska främja alla barns utveckling och lärande och ge en livslång lust att lära. Det är en fröjd att läsa sådana rader. Förskolan har gått från att vara en del av familjepolitiken en omhändertagande omsorg som skapade möjlighet främst för kvinnor att gå ut i arbetslivet till att få en egen läroplan som markerar förskolans betydelse som det första steget i det livslånga lärandet. Förskolan har en nyckelroll för alla barn, men speciellt för de barn som kommer från inte studietraditionell bakgrund och för dem som kommer från en annan kultur. Förskolan ska vara en brygga. Den ska vara en kompenserande faktor för att skapa mer jämlika förhållanden för barnen i skolan. Undersökningar visar att elever som har gått i förskolan får bättre skolresultat än de som inte har gjort det. Ingen verksamhet är bättre än de människor som finns i den. Därför är tillgången till utbildade förskollärare avgörande för förskolans kvalitet och likvärdighet. råder det brist på utbildade förskollärare runt om i landet. Jag tror mig veta att upplösningen av den särskilda förskollärarutbildningen ledde till att förskolans utbildningar förlorade identitet och attraktionskraft. En bra förskola är proffs på barn och deras utveckling. Därför är det glädjande att se att trenden nu har vänt. Redan nu är det fler sökande till förskollärarutbildningarna i den nya lärarutbildningen. Det är tack vare att regeringen har lyft upp förskolans betydelse. Man satsar på kvalitet och på den pedagogiska verksamheten. Jag är därför glad över att se att det satsas på den kompetensutveckling för förskollärare och förskolechefer som redan finns i förskolan, det så kallade Förskollärarlyftet. Vi har en ny skolform, läroplan, lärarutbildning, fortbildning, forskarskolor och ett tydligt definierat ledarskap. Mycket är på gång för att kvalitetssäkra förskolan. Jag har sagt det förut, och jag upprepar mig med en papegojas envishet: Det samlade greppet om förskolan blir inte verklighet förrän kommunerna tar sitt ansvar och ser till att det inte bara blir vackra ord på ett papper utan att det omsätts i verkligheten. Skolan är än så länge en angelägenhet. Har man rättigheten har man också skyldigheterna. Se till att vi ute i kommunerna skapar möjlighet för lektorstjänster! Se till att vi använder Lärarlyftet och lever upp till skollagens krav och reglerna för barngruppernas storlek och lämplig sammansättning, och se till att barnen har en bra skolmiljö! Se till att skollagens skrivning om modersmålsstöd fullföljs så att barnen får möjlighet att utveckla både det svenska språket och sitt modersmål! Jag frånsäger mig inte ansvaret som riksdagsledamot. Jag frånsäger mig inte ansvaret som folkpartist. Jag kommer att fortsätta att fajtas i mitt forum, men kommunerna måste verkställa. Min allianskollega gick förtjänstfullt igenom de ställningstaganden som vi hade bakom oss när vi fattade beslut om hur vi skulle ställa oss till frågan om barnomsorg på oregelbunden arbetstid, men jag vill ändå säga några ord om det. Frågan har motionerats och debatterats långt innan jag kom in i 2002. Det verkar som om vilken modell man väljer för att lösa problemet beror på om man sitter i regeringsställning eller i opposition. Jag har tillhört dem som har motionerat om barnomsorg på oregelbunden arbetstid. Jag tycker att man ska ha rätt till barnomsorg oavsett när man behöver det. En tillgänglig och flexibel förskola är grundläggande om man ska kunna ställa krav på folk att ta ett arbete och om man ska kunna få ihop livspusslet, till exempel som ensamstående undersköterska. Den nya skollagen från innehåller en helt ny bestämmelse om barnomsorg på oregelbunden arbetstid. Kommunerna ska nu göra individuella bedömningar och sträva efter att erbjuda omsorg. Sträva efter är något som det ligger mycket tyngd i. Det kan man inte bortse från. Man kan inte heller bortse från att vi redan nu efter inte ens har fler platser i barnomsorg på oregelbunden arbetstid. Vi har alltså åstadkommit en förändring. tog upp i sitt anförande att lagen prövats och att inga förändringar har vunnit. Jag ställer mig tveksam till att det är den nya skollagen som har prövats. Jag tror mig veta att det är den gamla som har prövats. Vi vet inte hur det är i de 161 kommuner som inte erbjuder barnomsorg på oregelbunden arbetstid som den socialdemokratiska företrädaren talade om. Vi vet inte om det finns något behov i de kommunerna. Det finns ingen anledning att erbjuda det om det inte finns något behov. Vi avvaktar den kartläggning som pågår för att få en tydlig bild av vilka behov som finns så att vi kan rätta kassan efter munnen. Med de orden yrkar jag bifall till reservation 7 och i övrigt till förslaget i betänkandet. (Applåder) I detta anförande instämde och (båda FP). 90 (MP) replik: Skrivningarna avviker inte så mycket från det som har stått i skollagen. När det gäller erbjudande av förskola är texten densamma. I kap. 25 står det som refererades: Kommunen ska sträva efter att alltså sträva efter att erbjuda omsorg för barn under tid då förskola eller fritidshem Det stämmer att de domar som jag har refererat till inte ligger i nutid. Däremot när det gäller den motivering som man använder tror jag inte att det kommer att bli någon skillnad med det nya. Det man säger är nämligen att det inte finns någon sådan rätt och att det går för långt att uppställa generella krav på att verksamheten ska erbjudas även på andra tider än vad som kan anses som normal arbetstid under vardagar. Kammarrätten har i detta fall anfört att det inte finns någon anledning för kammarrätten att göra någon annan avvägning utifrån det som står i skollagen , i den texten. 91 (FP) replik: vet jag inte om har en djupare insikt i juridikens snårskog. Det är möjligt att hon har det. Men som jag har fått det förklarat av mycket goda och initierade källor innebär det en sällsynt stor skillnad bara att ändra denna ordalydelse. Detta innebär att kommunerna faktiskt inte kan som de tidigare på ett enklare sätt har kunnat göra vifta bort detta genom att säga att mormor eller morfar säkert kan lösa detta. Så kan de inte göra längre. De har en skyldighet att gå in i varje enskilt fall och pröva det. Då ska de ha det bästa för den enskilda individens verksamhet för ögonen. Det kan synas torftigt att byta ut ett ord här eller där. Men i lagtext är det en stor skillnad om det står bör, skall eller verka för. 92 (MP) replik: Det står ska sträva efter. Som jag sade tidigare i mitt anförande är det flera ganska tunga remissinstanser som har tyckt till om detta och som vi får förmoda också har en juridisk kompetens. De säger också att om man tittar på både kap. 12 och kap. 25 är det oklarheter. I det ena kapitlet sägs en sak, och i det andra kapitlet sägs en annan sak. Det sägs här att det enligt motivtexten inte bör vara möjligt att avskaffa tillgång på omsorg under obekväma arbetstider. Det är alltså många tunga remissinstanser som är kritiska på samma sätt som vi är. 93 (FP) replik: Vi kan stå och tvista om dessa ordval hur länge som helst. Till syvende och sist är det denna lagstiftning som har kommit fram. Där står det otvetydigt att man ska sträva efter detta. Kommunen har att se till individens bästa. Jag tycker att går in i detta med en tydlig linje. Man vill ha en rättighetslagstiftning. De som ni har skrivit ihop er med är däremot inte alls ute efter en rättighetslagstiftning. I själva verket förstår jag inte riktigt vilken samsyn som ni har i denna fråga. Är det en rättighetslagstiftning som man är ute efter tycker jag att är inne på rätt spår. Men jag ställer mig mycket frågande till de andra när de talar om stimulansbidrag och om att alla ska har rätt till detta. Det skulle i så fall kosta 23 miljarder. Det är inte samma sak. Först och främst vet vi inte hur stort behovet är . Det kommer vi att veta efter den enkät som har gått ut till föräldrar. Då kommer vi att få en överblick. kommer vi att se om denna trend den 13-procentiga ökningen av platser fortsätter. I så fall hoppas jag att och jag kan vara lika lyckliga i fortsättningen. 94 i (C): Tack och lov att jag har allianskamrater som kan vara med och tala om förskolans betydelse på olika sätt politiskt eftersom min röst inte kommer att hålla så länge . Men jag ska ändå kortfattat lyfta fram ett antal punkter som jag tycker är oerhört viktiga. Vi sjunger på olika sätt förskolans lov i debatten.