prot · GZ09107 · 2012-05-02 00:00:00 — 1 § Justering av protokoll Justerades protokollen för . 2 § Anmälan om ordförande i utrikesutskottet vice talmannen anmälde att (M) valts till ordförande i utrikesutskottet . 3 § Anmälan om fördröjda svar på interpellationer Till hade inkommit följande skrivelser: Interpellation 2011/12:330 Till Interpellation 2011/12:330 Digital kompetens av (S) Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är tidigare inbokade arrangemang och resor. (C) Enligt uppdrag expeditionschef Interpellation 2011/12:336 Till Interpellation 2011/12:336 Fortsatt subventionering av kärnkraften av (MP) Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är tidigare inbokade arrangemang och resor. (C) Enligt uppdrag expeditionschef 2011/12:337 Till Interpellation 2011/12:337 Systemet för utvärdering av högre utbildning av (S) Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är inbokade resor och engagemang. Interpellation 2011/12:338 Till Interpellation 2011/12:338 Hoten mot vår säkerhet av (MP) Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är att statsrådet vid de svarstillfällen som finns före befinner sig på resa och tar emot inkommande besök. Försvarsdepartementet (M) Enligt uppdrag 4 § Anmälan om inkommet protokollsutdrag från utskott vice talmannen anmälde att ett utdrag ur prot. 2011/12:27 för i ärende om subsidiaritetsprövning av EU-förslag inkommit från justitieutskottet. 5 § Anmälan om inkommen faktapromemoria om förslag från Europeiska kommissionen vice talmannen anmälde att följande faktapromemoria om förslag från Europeiska kommissionen inkommit och överlämnats till utskott: 2011/12:FPM136 Skuggbanksektorn KOM(2012)102 till finansutskottet 6 § Förnyad bordläggning Föredrogs och bordlades åter betänkande 2011/12:KrU6 betänkande 2011/12:KU9 betänkande 2011/12:SfU14 7 § Kommittéberättelse 2012 m.m. Föredrogs betänkande 2011/12:KU19 Kommittéberättelse 2012 m.m. (skr. 2011/12:103). 1 (M): Denna vackra vårmorgon när björkens blad precis har spruckit ut, i varje fall hos mig i , har kammaren att behandla kommittéberättelse. Det är regeringens redogörelse för sammansättningen av och verksamheten i de kommittéer regeringen har tillsatt, vanligen för att utreda en fråga och föreslå lagändringar eller en ny lag. Kommittéväsendet är en viktig del av den svenska lagstiftningsprocessen och ett inslag i beredningen av nya lagar som har utvecklat och strukturerat mer än många andra länder. Kommittéernas, utredningarnas, arbete är av stor betydelse för att vi ska få lagar som är noga genomtänkta. Det är en illustration av deras betydelse att regeringen redovisar en sammanställning av kommittéernas arbete för . Redogörelsen innehåller inga förslag utan är just en redogörelse, och därför är förslaget att den ska läggas till handlingarna. Till berättelsen fogas också utskottets ställningstagande till några motionsyrkanden från allmänna motionstiden. Det handlar först och främst om nordiska konsekvensanalyser, alltså att man noggrannare ska beakta de nordiska aspekterna i olika frågor som har att avgöra. Utskottets konstaterande är att det redan pågår ett mycket omfattande arbete med att beakta de nordiska dimensionerna i lagstiftningsarbetet, att riva de gränshinder som finns och att underlätta arbetsmarknadernas sammanväxning. Det finns ett förslag i en annan motion om att alla lagar borde få en tidsgräns så att de inte längre gäller . Syftet är gott. Det gäller naturligtvis alltid att tänka efter om varje lag och varje bestämmelse behövs. Förslaget ska ses i regelförenklingssammanhang. Men utskottet bedömer att det är praktiskt ogörligt att ha en sådan ordning. Man konstaterar att det måste pågå ett arbete med att följa upp och utvärdera den lagstiftning som finns. Regeringen har bedrivit ett omfattande regelförenklingsarbete, men mycket återstår fortfarande att göra för att göra det lättare för privatpersoner och företag att ha en överblick över de regler som gäller och att följa dem. Sist och slutligen föreslås ett särskilt it-verktyg för att göra medborgarna mer delaktiga i lagstiftningsprocessen. Utskottet menar dock att det i första hand är de politiska partierna och inte som sådan som har att föra dialog med medborgarna i lagstiftningsärenden och andra politiska frågor. I det arbetet kan partierna naturligtvis använda elektroniska kommunikationsmedel, men framför allt handlar det om att lyssna, föra dialog och möta medborgarna i deras vardag. Det handlar om att lära av deras verkligheter och att fånga upp deras förslag till förbättringar. Ett exempel är att nu genomför ett omfattande arbete för att utveckla och förnya vår politik när det gäller barn. Det handlar om lyssnande och dialog på förskolor, i föräldragrupper och i andra sammanhang där man kan möta barn och föräldrar och dem som arbetar med barn. Det är nog i grund och botten ett bättre sätt att gå till väga på än att införa ett nytt it-verktyg i riksdag. Med detta, herr talman, yrkar jag bifall till utskottets förslag i betänkandet. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under 13 §.) 8 § Handlingsplan för att värna demokratin mot våldsbejakande extremism Föredrogs betänkande 2011/12:KU18 Handlingsplan för att värna demokratin mot våldsbejakande extremism (skr. 2011/12:44). 2 (SD): På bordet har vi en handlingsplan för att värna demokratin mot våldsbejakande extremism. Det är bra. Lika välkommet som det är att den finns här på vårt bord, lika bedrövligt är det att den över huvud taget behövs. Vi kan bara hoppas att den visar sig bli framgångsrik när den omsätts i faktisk handling, för den berör ett oerhört väsentligt område när det gäller att värna vår demokrati. Jag tycker att det är särskilt glädjande att man skriver så klart hur man ser på den grundläggande frågan. Det står så här: I skrivelsen redovisar regeringen sin syn på demokrati och på våldsbejakande extremism samt presenterar de åtgärder som regeringen har vidtagit och avser att vidta för att stärka medvetenheten om demokratin och värna den mot våldsbejakande extremism. Man fortsätter med följande: Ordet extremism används i skrivelsen för att beskriva rörelser, ideologier eller personer som inte accepterar en demokratisk samhällsordning. En person anses som våldsbejakande om han eller hon vid upprepade tillfällen bedöms ha uppvisat ett beteende som inte bara accepterar våldsanvändning, utan stödjer eller utövar ideologiskt motiverat våld för att främja en sak. Sådana här grupper lever inte i ett vakuum, utan de är beroende av en kontext, som det heter numera, ett samhällssammanhang. Jag är i den ålder då man har sett en samhällsutveckling . Jag minns ett tv-program , tror jag att det var. var i varje fall statsminister, och det fanns en kanal att titta på. Där satt en programledare med ett antal unga män som sade att de tyckte att den Erlanderska skendemokratin inte gav folket dess rättmätiga plats. De menade att den bör avskaffas, och eftersom den inte torde låta sig avskaffas i allmänna val skulle man använda våld för att göra detta. Programledaren sade: Det var intressanta tankegångar. Tack för att ni kom hit! Jag såg ingen läsarstorm i tidningar eller hörde något om detta på radio. Saker kunde sägas . Om man däremot vid bodde jag i hörde talas om att någon faktiskt hade slagit någon reagerade man väldigt mycket och tyckte att det var helt på tok. har våldet blivit så vanligt att det egentligen bara är gratistidningarna som delas ut i olika stadsdelar som under rubriken rapporterar om väpnat rån på öppen gata, misshandel och liknande. En sak som jag tyckte var ganska skrämmande var när jag för någon vecka sedan tog del av en undersökning som man hade gjort på en skola. Man hade ställt den här frågan till killar i tonåren: Om du hör någon säga någonting som du inte vill höra, är det då okej att slå ned honom och fortsätta att sparka även med risk för allvarliga skador eller för att personen rent av dör? Nästan hälften svarade: Ja, ungefär, typ. I ett sådant sammanhang är det mycket viktigt att stor vikt läggs vid den här planen. Vår demokrati förutsätter trots allt att vi känner oss fria att uttrycka våra åsikter. Jag har inga som helst problem med planen. Det är bara på en punkt som vi skulle vilja se en annan skrivning. Det gäller det vi skriver i vår reservation, som jag yrkar bifall till. Vi skriver att undersökningar visar att ungdomar som ansluter sig till vänsterautonoma eller våldsbejakande islamistiska organisationer inte lämnar dessa när de blir äldre i samma omfattning som individer som ansluter sig till andra ideologiska våldsmiljöer. Vi anser därför att det är viktigt att bygga upp verksamheter som bedrivs för att förebygga rekrytering till dessa grupper samt stödja individer som vill lämna sådana grupper. har vi ingen organisation som bedriver en sådan verksamhet. Med det sagt yrkar jag bifall till förslaget i KU18 med undantag för vår reservation. 3 i (S): Våldsbejakande extremism ska alltid bekämpas på det mest effektiva sättet. Den målsättningen är vi helt övertygade om att även regeringen delar. Det är bra att regeringen redovisar de åtgärder man vidtagit det mesta startade ju under den förra , men det har fortsatt och vad man tänker göra för att värna demokratin mot just våldsbejakande extremism. Men, herr talman, vi tycker att handlingsplanen är tunn, och det har vi reagerat på. Den innehåller en hel del utredningar och studier och väldigt få konkreta åtgärder. Det är alltid bra att skaffa sig mer kunskap i olika sammanhang, men vi anser att det redan finns en hel del kunskap som bör tas till vara och att det i skrivelsen saknas en helhetssyn på de bakomliggande orsakerna. Det går inte att bara åtgärda symtomen, utan handlingsplanen och det förebyggande arbetet måste bygga på en genomarbetad samhällsanalys för att leda till effektiva åtgärder. Det är vår grundsyn att väldigt få människor under normala omständigheter frivilligt väljer att bli kriminella eller våldsbejakande extremister. Däremot är det väldigt många som upplever att de inte är en önskvärd del av samhället och därför väljer att vända sig ifrån det på olika sätt. Klyftorna i samhället har ökat. Utbildningsnivå, betygens betydelse och den klassegregering som skapas i utbildningssystemet är nyckelfaktorer som låser in individer. Andra faktorer är nedmonteringen av de sociala skyddsnäten som slår hårdast mot de individer som har en låg utbildningsnivå och är arbetslösa. En ökande segregation, inte minst i boendet, och en hög arbetslöshet, speciellt bland unga, leder till att fler och fler upplever ett utanförskap i samhället och känner sig diskriminerade. Denna utveckling leder fram till en ökad rekryteringsbas för all sorts kriminalitet och självfallet även för den våldsbejakande extremismen. För att komma till rätta med problemen med våldsbejakande extremism måste det förebyggande arbetet i form av skapandet av ett samhälle med ökad integration och minskade sociala spänningar inta en central position. Detta är ingen nyhet. Det finns redan en bred kunskap om dessa förhållanden. Det är alltså oerhört viktigt att regeringen agerar kraftfullt mot de ökade klyftorna i samhället och mot den massarbetslöshet som gör att människor hamnar i utanförskap. I vår motion och i vårt särskilda yttrande tar vi framför allt upp tre områden som det är nödvändigt att ta ett helhetsgrepp på. Det handlar om den ökande segregeringen i skolan, arbetslösheten bland ungdomar och den organiserade brottsligheten. Vårt mål är en sammanhållen skola där elever med olika bakgrund lär av varandra och där alla elever ges samma chans att lyckas. Skolhuvudmännen måste arbeta för att sammansättningen av elever i varje skola ska vara heterogen när det gäller kön och social och etnisk bakgrund. För att kunna ha förståelse och tolerans för alla människors sätt att vara och leva måste man ha möjlighet att vistas tillsammans, och där har skolan en oerhört viktig roll. De som är unga ska bära upp samhället . Det är ett ekonomiskt och mänskligt slöseri att låta många unga börja sitt vuxenliv med arbetslöshet. Har de inget arbete att gå till förlorar många känslan att vara behövda. Det behövs inga rutiner för att få livet att fungera, och risken är stor att man förlorar tron på samhällets förmåga till stöd och hjälp. Förlorar du den tron blir demokratin och dess uttryck och former oväsentliga och andra former och uttryck för att föra fram ditt budskap och dina åsikter ett alternativ. Fler än jag har säkert läst om behovstrappa under sin utbildning. Alla har behov. Det handlar inte bara om de primära behoven av mat och sömn, utan det handlar också om behov av trygghet, kontakt, gemenskap och uppskattning. Nästa steg i trappan är prestationsbehovet. Det handlar om att kunna påverka sin egen situation och ägna sig åt det man själv tycker är meningsfullt. Det är när det gäller de två sistnämnda trappstegen i behovstrappan som det i de flesta fall går åt fel håll för dem som ansluter sig till våldsbejakande grupper. Kan du inte vinna respekt och bli omtyckt för vad du kan eller vem du är kan du kanske sätta dig i respekt genom hot och våld. Har du inte ett socialt kontaktnät som accepterar de demokratiska värdena och samhällets uppbyggnad ansluter du dig till något annat nätverk eller någon annan grupp. Dessa är i många fall kriminella eller har extrema och snäva åsikter och en extrem och snäv världsbild. Det är viktigt att ha en tillhörighet och att någon ser en. Därför är det så otroligt viktigt att de unga får möjlighet att möta och lära känna andra elever från andra uppväxtförhållanden och får börja sitt vuxna liv på en arbetsplats. Det tredje området är organiserad brottslighet. Tar vi inte tag i unga lagöverträdare och sätter in åtgärder snabbt löper denna grupp stor risk att hamna i grövre kriminalitet och att ansluta sig till extrema rörelser. Även här handlar det om att bli sedd, respekterad och accepterad. Det måste finnas en rejäl och trygg möjlighet att lämna extrema och våldsbejakande miljöer. Jag hoppas att den satsning som polisen har gjort med en jourtelefon dygnet runt kan vara till någon hjälp. För att stödja dem som lämnar fängelset och få dem att bryta med gamla kriminella miljöer har vi också tagit fram ett förslag om en särskild utslussningspeng. Det är mycket viktigt att bryta gamla mönster och förhindra återrekrytering i de grupper som ägnar sig åt våldsbejakande extremism. Även segregerade bostadsområden kan skapa en grogrund för känslor av utanförskap och diskriminering hos dem som bor där. Invånarna upplever ofta en hopplöshet och en stark känsla av att vara satta på undantag i samhället. Ett sätt att bryta detta mönster kan vara att rusta upp själva bostadsområdena och försöka skapa en blandad bebyggelse. Regeringen skriver i skrivelsen att man avser att fördela medel till organisationer som har en verksamhet som stärker ungas demokratiska värderingar, och det är gott. Men vi anser att det också behövs medel för speciella insatser inför valet . Demokratin måste vinnas av varje generation. Får vi inte de unga att gå och rösta och tycka att det demokratiska system vi har är ett bra verktyg för påverkan och styrning ger de uttryck för sina åsikter på annat sätt, och i en del fall sker det på ett våldsamt sätt. Som distriktsordförande för i var jag med på en i samma helg som kravallerna i ägde rum. Våra unga stod i talarstolen och argumenterade för sina förslag och sina åsikter medan ungdomarna i kastade sten för att visa sitt ställningstagande och motstånd mot både toppmötet och det sätt de tyckte sig bli behandlade på av ordningsmakten. Den helgen kände jag hur viktigt det är att vi fortsätter att jobba för de demokratiska former som vi har i och att vi aldrig får göra avkall på dem eller ge efter för hot och våld eller extremgrupper som tar till andra medel för att få sin vilja igenom och skapar rädsla i samhället. Eftersom vi inte har någon reservation utan bara ett särskilt yttrande ställer jag mig bakom att KU:s betänkande nr 18 läggs till handlingarna. 4 (M): Regeringen tar arbetet med att förebygga våldsbejakande extremism på extremt stort allvar. Den viktigaste byggstenen i det arbetet är, som tidigare talare har nämnt, att värna demokratin och det demokratiska systemet. Det kan verka fullständigt självklart och är det för oss som sitter här, men det kräver arbete och engagemang . Demokratin är aldrig självklar. Enligt och Brå som har bidragit med fakta till den här handlingsplanen finns det ett antal olika extremistiska inriktningar. Jag tror att det är viktigt att man betonar det eftersom vi gärna ser all extremism som uttryck för ungefär samma typer av förhållanden. Enligt och Brå finns det de nynazistiska grupperingarna som förespråkar våld i största allmänhet utifrån något slags antidemokratisk, rasistisk världsbild. Där finns till exempel de aktiva inom den svenska vitmaktmiljön. Man har även identifierat de så kallade vänsterautonoma grupperna. De anser också att våld är ett fullständigt legitimt medel för att förändra det samhälle som de tycker illa om rättstat, marknadsekonomi och frihet betraktar man som fientliga. Därtill har Säkerhetspolisen också identifierat ett antal personer som aktivt stöttar och deltar i våldsbejakande islamistisk extremism. Vi tror gärna att även om uttrycken skiljer sig åt är grunderna för extremismen desamma. Extremister blir extremister på grund av fattigdom och på grund av att de står utanför det etablerade samhället och inte anser sig ha andra medel att ta till. Det finns något slags determinism här som gör att man tänker att somliga människor inte har något annat val än att hamna i extremistiska miljöer. Men så är det inte, eller i varje fall är det absolut inte så enkelt. Det råder visserligen delade meningar inom forskningen om varför människor hamnar i den här typen av miljöer och om orsakerna till att vissa människor lockas att ta till våld för att förändra samhället. Socioekonomisk exkludering och utanförskap är viktiga faktorer för somliga men inte så viktiga som debatten ibland kan ge sken av. I den vänsterautonoma miljön till exempel förekommer ofta unga som kommer från familjer med hög utbildningsnivå och hög inkomstnivå. Där handlar det inte alls om socioekonomiskt exkluderande, utan där handlar det om helt andra saker. För dem som ansluter sig till våldsbejakande islamistisk extremism finns det ingenting som tyder på att religiositeten i sig har särskilt stor betydelse. Det visar sig att det är personer med rätt lågt eller alldeles nyfunnet intresse för religionen som ansluter sig till de grupperna. Här finns ett delaktighetsproblem. På grund av att de här grupperna ser så olika ut är det viktigt med en plan som har stor bredd bland åtgärderna, och det är det som regeringen fokuserar på i sin handlingsplan. Målet är att motverka tendenser som kan utgöra hot mot demokratin. De här rörelserna utgör inget hot mot det demokratiska systemet. Däremot är de ofta utomordentligt obehagliga för de människor som hamnar i vägen för dem eller som rörelserna hamnar i vägen för. Det handlar om att stärka medvetenheten om de demokratiska värderingarna. Det handlar om att öka kunskapen om våldsbejakande extremism och vilka människor som ansluter sig, vad de vill och hur de fungerar. Det handlar om att stärka samverkansstrukturer mellan kommuner, det civila samhället och de offentliga myndigheterna, och det handlar om förebyggande arbete med att se till att människor inte hamnar i extremistgrupperna. Handlingsplanen har också till syfte att motverka grogrunderna för det ideologiskt motiverade våldet och försöka fördjupa internationellt samarbete. Extremismen känner inga nationsgränser. Arbetet berör väldigt många olika politikområden. Föregående talare var inne på hur viktigt det är att arbeta med de här frågorna i skolan, och jag instämmer i detta. Skolan har ett självklart uppdrag som arena för ungdomar. Skolan har också enligt skollagen ett självklart demokratiuppdrag där både demokrati och mänskliga rättigheter ska genomsyra utbildningen på alla nivåer. pågår ett intensivt arbete för att motverka extremismen, men det arbetet måste fördjupas, och det är det som handlingsplanen handlar om. Regeringen delar in åtgärderna i sex områden. Det handlar om att stärka medvetenheten om de demokratiska värderingarna. Det handlar om att öka kunskaperna om våldsbejakande extremism. Det handlar om vikten av samverkan. Det handlar om att samverka med myndigheter, kommuner, civila organisationer och andra aktörer som spelar roll. Det förebyggande arbetet vill jag speciellt betona. Det är utomordentligt viktigt, och där ingår också att hantera människor som väljer att hoppa av de här grupperingarna. Det finns organisationer som gör det. De gör ett fantasiskt arbete, men det behövs mer. Också åtgärder för att motverka grogrunderna för det ideologiskt motiverade våldet och att fördjupa det internationella samarbetet ingår i handlingsplanen. En väl fungerande demokrati är det främsta skyddet mot all form av extremism, och det är vårt ansvar vi som sitter här och alla våra kolleger att värna och skydda demokratin. Jag yrkar bifall till utskottets förslag. 5 (FP): Det är första gången som jag står här i talarstol, och det känns väldigt ärofyllt. Jag är glad att jag hittade hit, för jag började arbeta här i . Jag har haft kort förberedelsetid, men just den här frågan var bra att få börja med, för det finns många kopplingar till kommun- och landstingsnivå som jag är aktiv på. Jag läste rapporterna från Brå och Säkerhetspolisen och 2010, och när jag nu har läst regeringens handlingsplan har jag haft en händelse i bakhuvudet från valrörelsen i . En av våra kampanjarbetare blev nedslagen. Han blev sparkad i huvudet och hotad till livet. Anledningen till det var att han var folkpartist och hade engagerat sig för i valrörelsen. När vi efter den händelsen pratade med personer som kände till mannen som hade misshandlat kampanjarbetaren sade de att han ofta pratade om otäcka saker, som de uttryckte det. Några påstod att han hade kopplingar till islamister och , och andra sade att han själv var islamist. Hur det var med den saken vet inte jag , men som ni förstår påverkade detta vår valrörelse mycket. Vi fick en allvarlig påminnelse om hur konkret det här är. Se bara på det som hände i i går när vänsterautonoma och vit makt drabbade samman där. Jag tycker att den här planen innehåller många bra och konkreta punkter. Jag ska inte rabbla upp alla dessa, utan jag vill framför allt framhålla en av dem, och det är den som handlar om avhopparverksamheten. Av de här tre grupperna som vi pratar om vit makt, de vänsterautonoma och islamisterna finns det ett naturligt avhopp i de två första grupperna. Det är inte alls många som fortsätter . Men i islamistgruppen kan vi se att det naturliga avhoppet inte riktigt finns. Därför känns det extra viktigt med en avhopparverksamhet där, och därför tycker jag att det är bra att regeringen skjuter till pengar till . finns det att ansöka om till avhopparverksamhet och andra insatser mot våldsbejakande extremism. avsattes ½ miljon kronor för att bygga upp en nationell plattform till avhopparverksamheten. Inom vitmaktområdet finns en mycket bra avhopparverksamhet i form av Exit, men stöd till avhopparverksamhet för den vänsterautonoma gruppen och islamistgruppen finns inte . Det tas upp i handlingsplanen, och det finns pengar. Det är viktigt att detta blir av och att det kommer till i samarbete med civilsamhället. Jag vill kort kommentera oppositionens synpunkter och yttrande, och jag inser jag att jag nu låter som en lite naiv kommunpolitiker. På kommunnivå är vi nämligen duktiga på att i denna typ av mycket allvarliga frågor lyckas lyfta oss över det partipolitiska poängtagandet. Jag kanske är lite orättvis om jag hårdrar Socialdemokraternas yttrande, men om man genomför Socialdemokraternas budgetmotion försvinner dessa problem.