prot · GZ09100 · 2012-04-19 00:00:00 — På en högskola drar man in runt 80 miljoner. Det är alltså inte bara rosenrött, utan det är många högskolor som är väldigt rädda. Är det bara en myt? Är deras oro alldeles obefogad? 138 TREDJE VICE TALMANNEN: Innan får ordet ska jag säga att de frågor som ställs får ställas till . kan inte svara på sådant som rör det har tagit upp i sitt anförande. Jag vill bara förtydliga det. 139 (KD) replik: Jag tycker att det är väldigt intressant att lyfta den här problematiken. Först måste jag säga att varje högskolerektor naturligtvis har ansvar för att budgeten på myndigheten som han eller hon leder, ska gå ihop. Det är klart att man, om ungefär en fjärdedel av studenterna är borta av rent demografiska skäl , måste se upp och se: Vad kan vi göra åt detta? Då kan man tänka sig att man avrundar grundutbildningen och satsar mycket mer på forskning. Och när det gäller fördelningen mellan grundutbildning och forskning på lärosäten vill vi ha en ökad andel forskning. Jag hade förmånen att besöka och lyssna på rektorn och höra hur det såg ut där. De har riktigt bra satsningar inom forskningsdelen på flera håll. De har riktigt bra satsningar på delar av grundutbildningen, och de förstärker naturligtvis det här. För vad är det som händer framöver? Ja, med ett system som innebär att det inte är några förståsigpåare som talar om att där ska det vara så många platser och där ska det vara så är det systemet självt som ser till att det ska vara riktigt bra utbildning eller riktigt bra forskningsgrupper. Och satsar vi på detta. Och de kommer naturligtvis att finnas kvar. Oron skulle jag hellre vilja se som att det är utmaningar för samtliga lärosäten i landet. Det handlar om att de har bra utbildning, så att de får behålla sina examensrätter och att de har bra forskning, så att de kan behålla pengarna till forskningen. Vad jag säger är att alla borde vara oroliga, precis som du och jag, över hur framtiden ser ut. För vi måste alla se om vårt hus i de olika situationer som gäller för oss. Det ska naturligtvis myndighetscheferna också göra. 140 (MP) replik: kan en liten högskola sitta på pottkanten utan varken studenter eller examensrätter. Det säger utbildningsministern. Det är alltså inte konstigt att det finns oro. När det gäller forskning jag nämner det även om det hör till nästa del är det ett stort problem i sig, eftersom högskolorna får mycket mindre forskningsmedel än vad universitet får. lämnade tillbaka, tror jag, någonstans mellan 10 och 15 miljoner från ett forskningsanslag som de inte använde. finns det högskolor där docenter och professorer står på rad för att trycka upp handlingar för att kunna söka forskningsmedel. Det är ett annat sätt att strypa. Ja, det ska vara nära forskningen, men stryper man forskningsmedlen stryper man alltihop. Professorer ger sig av. Docenter ger sig av. Då förlorar man examensrätter. Det här blir som en ond cirkel. Det låter så enkelt när man tar dem en och en, men man måste se sammanhanget. Och det är ett svårt sammanhang för många av de mindre högskolorna, för de är i den här onda cirkeln. Man satsar på de stora universiteten, och de är världsbäst. När pengar försvinner, så försvinner examensrätter och forskning. Då försvinner också studenter. 141 (KD) replik: Nej, jag tror nog att min kollega ska läsa på lite grann, för det verkar som att hon debatterar utifrån hur det var tidigare. Det är inga forskningspengar som bara försvinner. Om det inte bedrivs forskning inom ett område och om man inte kan söka de konkurrensutsatta forskningsmedlen och om man inte kan söka de forskningsmedel som har att göra med innovation eller att man får de fakultetsmedlen direkt från staten för att det finns motsvarande antal utbildningsplatser handlar det om kvalitet i stället. De som har en kvalitetsinriktad forskning förlorar inga forskningsmedel . Examensrätterna försvinner om inte anser att de motsvarar den kvalitet vi kräver på utbildningen. Det är ett annat sätt att se det, och jag är glad att vi har kommit dit, för det är det som gör oss till en kunskapsnation i det globala perspektivet framöver. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas .) 18 § Forskning, forskarutbildning och rymdfrågor Föredrogs utbildningsutskottets betänkande 2011/12:UbU18 Forskning, forskarutbildning och rymdfrågor. 142 (S): Jag är övertygad om att alla som deltar i kvällens debatt kommer att framhålla att ska vara en ledande forskningsnation. Även om det finns en generell politisk samsyn kring betydelsen av forskning och innovation så finns det också några avgörande politiska skillnader i hur en sådan långsiktig och klok politik ska utformas. I det utskottsbetänkande som vi nu ska debattera finns en socialdemokratisk kommittémotion som redogör för hur vi vill utforma forsknings- och innovationspolitiken. Tiden medger inte att jag redogör för hela motionens innehåll, men jag vill utifrån våra reservationer säga några ord om de skillnader som föreligger mellan socialdemokratisk och borgerlig forsknings- och innovationspolitik. ska rustas för framtiden. Därför behövs mer forskning och fler innovationer. Vi kan inte vila på gamla lagrar. Vi måste tänka framåt. Vi måste leva i en ständig förbättringsprocess. Vi behöver en forsknings- och innovationspolitik som bidrar till en ekologiskt hållbar utveckling, en politik som stärker svenska företag och leder till fler företag och nya jobb. Med fler och nya jobb får vi en bättre ekonomi och ökade skatteintäkter. Det möjliggör i sin tur en god kvalitet i skolan, sjukvården och äldreomsorgen. Det bidrar kort och gott till en god samhällsutveckling. Forskningen ska också vara en kritisk röst som främjar ett öppet och demokratiskt samhälle, vidgar tanken och perspektiven samt ökar förståelsen och samspelet oss människor emellan. Forskningen ska stå i människans tjänst för ett solidariskt, jämlikt och rättvist samhälle. I möjligheternas ska människor känna sig trygga att ta nya språng i livet och det . Då är det nödvändigt med mer forskning och fler innovationer. För det första måste samverkan mellan akademi, näringsliv, samhälle och politik bli bättre. Det skedde en tyngdpunktsförskjutning i forsknings- och innovationspropositionen Ett lyft för forskning och innovation som presenterades . Den akademiska grundforskningen kom att betonas väldigt starkt, som samverkan mellan akademi, näringsliv, samhälle och politik nedprioriterades. Det tydliggjordes bland annat genom nedläggningen av de så kallade branschprogrammen. Dessa forskningsprogram hade stor framgång och hög näringslivsrelevans. Branschprogrammens idé var att öka samverkan mellan akademi, näringsliv, samhällsliv och politik. Man möttes till gemensam problemformulering. Man analyserade omvärlden samt företagens och samhällets behov och beslutade sedan om verkningsfulla forsknings- och innovationsåtgärder. Det är tillbaka till denna ömsesidiga och jämlika samverkan mellan akademi, näringsliv, samhälle och politik som vi bör komma. Även näringslivets parter efterlyser själva en bättre tingens ordning vad gäller samverkan kring forskning och innovation. Det är en önskan som en regering bör ta på största allvar. Låt mig för klarhetens skull poängtera att vi socialdemokrater står bakom satsningen på akademisk grundforskning eller nyfikenhetsforskning. Här går inte skiljelinjen mellan socialdemokratisk och borgerlig forskningspolitik. Vår kritik handlar om att vi fått en obalans genom en företagsfrånvänd forsknings- och innovationspolitik. är ett starkt exportberoende land. Därför är det avgörande att det finns ett fungerande och väl utvecklat samarbete mellan alla aktörer som kan bidra till att blir framgångsrikt i den globala konkurrensen. Vi behöver mer av samarbete och gemensamma prioriteringar av forskningsresurser, utbildningsinsatser samt export- och investeringsfrämjande åtgärder. Vi socialdemokrater vill därför utveckla en ny samverkansmodell som tar sin utgångspunkt i centrala framtidsutmaningar för vårt samhälle både inhemska och globala. Vi har därför i vår budgetmotion avsatt totalt för strategiska samverkansprogram. Några områden som angavs som naturliga att kraftsamla kring är miljö- och energiområdet framtidens transportlösningar den demografiska utmaningen hälsa och livsvetenskaperna samt attraktionskraft. För det andra medför den nu förda forskningspolitiken att de stora strömmarna av statens forskningsmedel går till de äldre och större universiteten. Det är endast en rännil av forskningsmedlen som går till högskolorna och de yngre universiteten. Det allvarliga är att vi håller på att få ett A- och B-lag bland lärosätena. Vi socialdemokrater vill säkerställa ett universitets- och högskolelandskap som präglas av mångfald, bredd och djup. Vi behöver inte mindre forskning. Vi behöver mer. Det är då inte fruktbart att ställa lärosäten mot varandra. Vi vill se en resursfördelningsmodell som garanterar forskning med bredd och djup i hela landet, ett resursfördelningssystem som både kan prioritera mångfald och ge tillräckliga resurser till excellenta forskningsmiljöer. För det tredje anser vi att regeringen sviker unga forskare genom att passa i frågan om yngre forskares villkor. Ungefär en tredjedel av doktoranderna saknar anställning. De är stipendiefinansierade, går på utbildningsbidrag eller saknar ordentlig finansiering knuten till sitt arbete. Dessa doktorander saknar tillgång till de sociala trygghetssystem och förmåner som är norm på arbetsmarknaden. Doktorandernas situation måste stärkas. Vi vill gå vidare med att göra doktorandtjänster mer lika regelrätta anställningar. Utbildningsbidrag ska bara kunna ges i max , och lärosäten ska inte kunna ersätta doktorander genom egeninrättade stipendier. Regeringen bör tillsammans med lärosäten och externa finansiärer utarbeta en överenskommelse om hur all stipendiefinansiering av forskarutbildning ska kanaliseras genom lärosätena och bekosta lön och sociala avgifter. Dessutom måste arbetsmarknadskopplingen bli tydligare i forskarutbildningen. Det är också viktigt att nydisputerade ges ökade möjligheter till fortsatt forskning och meritering. Vi måste skapa tydliga karriärvägar. För det fjärde behöver vi prioritera forskningssatsningar inom humaniora. De humanistiska perspektiven är nödvändiga för att rusta starkt, inte minst när vi ska bygga en hållbar och grön värld. Staten måste på ett särskilt sätt värna och utveckla de forskningsområden som inte lika lätt som andra kan kommersialiseras eller attrahera externa medel. Här vill jag särskilt peka på vikten av att stärka den utbildningsvetenskapliga forskningen. Om ska ha en högkvalitativ förskola, skola och vuxenutbildning krävs att undervisningen står på solid vetenskaplig grund. En stärkt utbildningsvetenskaplig forskning av högsta vetenskapliga kvalitet har därför en stor strategisk betydelse. Det är också viktigt att bygga broar mellan forskning och lokal skolutveckling. Vi behöver därför en ny organisation som kan sammanställa och sprida forskningsresultat till skolan. Vi vill också se att fler yrkesverksamma lärare får möjlighet att forska. För det femte behöver vi relatera svensk forskning till de stora forskningssatsningar som görs inom och utom EU. I en alltmer globaliserad värld är det viktigt att synkroniserar sin forskning med europeisk och global forskning. Därför vill vi etablera ett nationellt centrum för kompetensuppbyggnad och rådgivning till svenska forskningsfinansiärer. Målsättningen ska vara att öka antalet svenska forskare som deltar i europeiska forskningsprojekt samt att mer av EU:s statliga forskningsmedel allokeras till projekt där svenska universitet, högskolor och företag deltar. Svenskt forskningsutbyte måste också intensifieras med länder utanför Europeiska unionen. För det sjätte och avslutningsvis anser vi att genusforskning är ett strategiskt viktigt forskningsområde. Vi socialdemokrater anser att den borgerliga regeringen i alltför ringa grad uppmärksammar genusforskningens strategiska betydelse. Jämställdhet måste inom forskningsfinansieringen beaktas i större utsträckning än vad som är fallet . Instruktionerna till , Fas, Formas samt bör därför ses över i syfte att förstärka deras uppdrag avseende jämställdhet. Det är viktigt att genusperspektivet får genomslag i forskningens alla led, från beredningsprocesser till forskningens vardag. Vi socialdemokrater står bakom alla våra reservationer, men för tids vinnande yrkar jag bifall till reservationerna 1, 10 och 11. 143 (MP): Forskningen rustar oss för framtiden. I en värld i ständig förändring står vi inför nya utmaningar som vi behöver forskningens metoder, analys och slutsatser till hjälp för att hantera. Det gäller miljö- och klimatutmaningen, framtidens utbildning och lärande, välfärden och transportsystemen likaväl som frågor om hälsa, sjukdomar och epidemier. Dessa utmaningar måste ses ur ett globalt perspektiv, där den nationella arenans uppgift är att bidra med resurser för att lösa mänsklighetens problem, i stort och i smått. Forskningspolitiken handlar därför inte om en tävlan mellan länder utan om hur vi tillsammans skapar förutsättningar för en mer vetenskapligt förankrad samhällsutveckling, både lokalt och globalt. Men forskningen är också viktig ur ett nationellt perspektiv. ekonomi är och ska vara grundad på produktion av kunskapsintensiva varor och tjänster. För att svenska företag ska finnas i framkant på en global marknad krävs forskning av högsta kvalitet. Att bra forskningsresultat produceras räcker dock varken för att lösa de stora samhällsproblemen eller för att skapa ett kreativt och konkurrenskraftigt näringsliv. Forskningsresultaten måste omvandlas till handling. Det får inte vara så att en högskola går miste om resurser för att en doktorand placeras på ett företag eller i en av välfärdens verksamheter. Resursfördelningen måste i detta avseende ses över, och vi hoppas att så sker inför den proposition som kommer . välkomnar att forskarsamhället förutsättningslöst analyserar, diskuterar, utvärderar och medverkar till en mer upplyst offentlig debatt och förbättrade reformer för samhällets utveckling. Politiska förslag och beslut behöver i större utsträckning vara vetenskapligt förankrade. Fri forskning är en av förutsättningarna för ett fritt och öppet samhälle där akademin kan bidra med kunskap och nya perspektiv. Den statliga forskningspolitiken måste garantera både den fria nyfikenhetsstyrda forskningen och den tillämpade, lösningsfokuserade forskningen. Båda delarna behövs och hänger samman, såväl ur ett näringslivspolitiskt perspektiv som ur ett välfärdspolitiskt perspektiv. Forskningen, i sin bredaste bemärkelse, hjälper oss förstå vår samtid och rustar oss för framtiden. En ursprunglig tanke med högskolorna som bildades genom högskolereformen 1977 var att de skulle erbjuda både utbildning närmare hemmet, i regionen, och att de skulle bidra med forskning som hade en särskild betydelse lokalt och regionalt. Det behovet finns fortfarande kvar. En av de mest uppenbara formerna för samverkan mellan akademin och det allmänna rör den offentliga sektorn som arena för forskning och kunskapsproduktion. Behovet av en sådan verksamhet är allra tydligast i kommunala och landstingskommunala verksamheter. En sådan ansats bör vara deltagarorienterad, det vill säga att forskningen sker gemensamt och i dialog med verksamhetsföreträdare i kommunerna. Därigenom sker en omedelbar kunskapsöverföring, och forskningsprocessen har möjlighet att ge direkta, positiva konsekvenser i verkligheten. Det finns flera goda exempel på det runt om i landet, som forskningsråd, och delvis . Verksamhet som organiseras i allmännyttiga bolag, såsom avfallshantering, energi- och bostadsbolag, lämpar sig också väl för en starkare forskningsanknytning. Att bidra till utvecklingen av fler sådana samarbeten med aktionsforskning eller arbetslivsanknuten undervisning inom vissa strategiska områden vore gynnsamt av flera orsaker. Regeringen borde där göra mer. hade , och ett förslag som gick ut på att regeringen tillsammans med lärosäten och externa finansiärer skulle utarbeta en överenskommelse kring hur dagens stipendier bättre kan kanaliseras genom lärosätena och på så sätt bli en del i fasta och trygga anställningar för doktoranderna. Det skulle vara ett första steg för att göra vägen till forskningen och universiteten mer attraktiv för fler. Tyvärr motsatte sig Alliansen det förslaget. Mot den bakgrunden är det ganska konstigt att nu menar att vi ska ta vara på våra talanger. Morgondagens forskare i världsklass är dagens studenter. Genom kvalitetssatsningar redan i grundskoleutbildningen höjer vi kvaliteten också i forskningen. Forskningsanknytning på alla nivåer i den högre utbildningen är viktig. I grunden är det så vi garanterar bra forskare. Men på det området saknar regeringen förslag och satsningar. Avslutningsvis vill jag säga att staten ska styra forskningen med tydligare visioner och färre prioriterade områden. Förtroendet mellan politik och akademi måste återupprättas. står naturligtvis bakom alla våra reservationer, men för tids vinnande yrkar jag bifall till reservationerna 4 och 5. 144 (SD): Kolleger, om jag får säga så! Jag ska försöka hålla mig vaken. Det gäller väl alla kanske. Nåväl, är ett land vars välstånd i hög grad är byggt på vår goda innovationsförmåga, inte minst inom industrisektorn. är fortfarande ett av de stora innovationsländerna, men jag menar också att utvecklingen går åt fel håll. Det saknas sällan idéer, det saknas sällan visioner, men tyvärr ofta kapital för att förverkliga dessa visioner och idéer, vilket onekligen leder till att många potentiella arbetstillfällen aldrig skapas. Om ska kunna vara ett land med världsledande konkurrenskraft i högteknologiska och avancerade sektorer kan man inte endast förlita sig på att marknaden tillskjuter det efterfrågade kapitalet. Därför vill vi tillskjuta mer pengar till forskning och mer pengar till utveckling, men också möjliggöra för innovatörer att lättare få tillgång till riskkapital. Därigenom menar vi att vi också kommer att främja innovationsutvecklingen i vårt land. Framför allt saknar de svenska småföretagen möjligheter att till rimliga motkrav söka riskkapital, trots att det är främst hos mindre företag eller enskilda individer som grunden till morgondagens stora innovationer finns. Vi ser därför ett behov av en marknadskompletterande riskkapitalfond, där fonden prioriterar de företag som har små möjligheter att söka kapital på den ordinarie riskkapitalmarknaden. ska vara en framträdande kunskapsnation även , och vi ser en potential i att utveckla kompetensen inom ett antal forskningsfält. Särskilt intressant ser vi områden som informationsteknik, kärnfysik, genteknik, nanoteknik och rymdteknik. Det är inom dessa områden många av framtidens innovationsutmaningar kommer att ligga, och jag tror att vi kommer att se smärre revolutioner inte minst inom områden som hälsa och miljö när det gäller dessa fält. Här bör vara med och konkurrera som världsledande, och vi kan vara det om vi bara vill. har varit bland de främsta länderna i världen när det gäller det första området, alltså utveckling, kommersialisering och användning av it-baserade system. Detta är en position som har gett konkurrensfördelar och som vi på intet vis bör överge eller ringakta. Snarare menar jag att vi bör med varsamhet förvalta och vidareutveckla denna gynnsamma ställning. Stärkta anslag till universitet och högskolor som bedriver it-baserad forskning är därför motiverade. Kärnenergi är det andra området som är en ofrånkomlig del av vår verklighet. Jag menar att det skänker oss en klimatvänlig och prisvärd energiform. Djupare kunskap och insikter ger dock en större förmåga att hantera och kontrollera de risker som följer med brukande av fissionskraft. Med stigande oljepriser och diskussionerna kring hur människans förbrukning av fossila kolväten förändrar klimatet har efterfrågan på alternativa energiformer gjort kärnkraften mer aktuell än . Forskning i riktning mot såväl säkrare som mångdubbelt energieffektivare reaktorer är ett område som bör och, menar jag, ska satsa på. Det tredje området, gentekniken, har gett häpnadsväckande insikter i hur organismers dna och genetik fungerar. Dessa framsteg innebär stora möjligheter för framför allt sjukvårdsmässiga och medicinska ändamål men kommer även att ha en stor inverkan på framtidens industri, exempelvis genom framställning av kemiska och biologiska produkter. Gentekniken är också en viktig pusselbit för att minska människans påverkan på miljön och för att uppnå ett hållbart jordbruk. I våra ambitioner att minska vårt beroende av fossil olja tror sig vissa forskare kunna skapa växter som kan producera produkter för kemikalieindustrin. är världsledande på många av de områden som innefattas av gentekniken. Detta är en position vi bör sträva efter att behålla och utveckla. Många forskare menar dessutom att nanoteknologi, alltså det fjärde området, under de kommande decennierna kommer att innebära en större förändring för mänskligheten än vad den industriella revolutionen innebar, med potential att grundligt förbättra samtliga teknikformer vi använder oss av. De sociala och ekonomiska möjligheterna att ligga i framkant av denna utveckling är enorma. Detta kommer att kräva särskilda åtgärder från såväl stat som de organisationer och företag som är involverade i den nanoteknologiska sektorn. Därför är det viktigt att redan nu påbörja främjande investeringar, arbeten och diskussioner för att kunna stå på en stabil grund när världen går in i denna omvälvande fas vilket jag är helt övertygad om att vi kommer att göra . Avslutningsvis: Regeringen minskade i senaste budgetpropositionen anslaget till rymdforskningen det femte området. Det var till nackdel för ett område med många framtidsperspektiv och spin-off-effekter. Vi vill återställa regeringens sparbeting på rymdforskning genom att öka anslagen successivt, med målet att svensk rymdforskning ska ligga i framkant inom EU-området. Inte minst är säkra och oberoende kommunikationslösningar vid katastrofsituationer hett efterfrågade. Mot den bakgrunden och med tanke på den höga teknologi och systemkunskap som svensk industri besitter, i kombination med möjligheten till samarbete med andra länder och senare export av produkter inom området, föreslår vi en stor satsning på rymdteknik- och rymdsystem med ett säkerhetsperspektiv. 145 (M): har människan fascinerats av rymden. Det är lätt att förstå, för oavsett ålder är det lätt att känna storslagenheten då man tittar upp på ett stjärnbestrött himlavalv och den starkast lysande . var navigeringsverktyg för sjöfarare. Men rymden hjälper oss fortfarande att navigera tack vare gps-satelliterna hittar vi fram till rätt adress. Satelliter hjälper oss också att förutse väder och katastrofer, vilket min kollega tog upp, samt att ta ut pengar i bankomaten, förmedla direktsända nyheter, upptäcka oljeutsläpp och forska om klimatet. Ja, satelliterna har verkligen blivit ett viktigt inslag i våra liv. utvecklade sin rymdverksamhet , och vi är duktiga på området. Vi har internationellt erkända forskare, bygger kostnadseffektiva forskningssatelliter och har dessutom flera entreprenörer och företag som har utvecklat världsledande innovationer vilka används såväl i europeisk rymdverksamhet som av amerikanska . Detta är naturligtvis en fantastisk utveckling, som branschen är relativt okänd för svenskar i allmänhet. Uppmärksamheten och stoltheten var nog desto större då vår egen astronaut gjorde sina rymdpromenader upp i rymden. Kunskapen om rymdens betydelse behöver dock öka; där håller jag med tidigare talare. Detta område är nämligen inte science fiction. Tvärtom visar de exempel som nämnts att rymdtekniken är oerhört viktig för samhällsutvecklingen. Dessutom är det ett kunskapsområde som lockar ungdomar att satsa på studier inom områden som normalt inte lockar.