prot · GZ0979 · 2012-03-01 00:00:00 — Är då beskedet att i samband med nästa budget ska beslut fattas om en permanentning, eller hur ska jag tolka det svaret? Jag har en annan fråga, som anknyter till forskningen. Vi väntar ju också på en forskningsproposition. Ett annat område som beskrivs i utvärdering är just frågan om forskning och utveckling inom anhörigområdet som är relativt återhållsam, som de skriver. De skriver fortsättningsvis: Om forskning sker är den oftast teoretiskt inriktad. Nationellt Anhöriga vill försöka åstadkomma mer praktisk tillämpad forskning och att det skapas mer forskning inom området. Utvecklingen ska ske på ett mer systematiskt sätt och med vetenskapliga metoder. Det är av vikt att nå ut till forskare men också till den/dem som har forskningsanslag och kan bevilja medel. Jag vill mest litet nyfiket ställa frågan om det här är någonting som statsrådet spelar in i forskningspropositionen. Äldreomsorgsfrågor över huvud taget och forskning på äldre är väl inte det som riktigt är prioriterat när man tittar på hur forskningsmedel används. Vi har ju tillfälle i forskningspropositionen att möjligen gemensamt kunna driva och peka på detta. Det är en fråga. De andra frågorna var alltså: Kan vi förvänta oss att i samband med budgeten få ett besked om verksamheten ska permanentas eller inte? Avser statsrådet att engagera sig i frågan om lokalisering? 171 Statsrådet (KD): Mitt engagemang för anhörigfrågor tror jag har varit synligt och tydligt, inte minst genom att vi har etablerat det här centrumet. finns det på plats. Jag tror ändå att det är viktigt att säga att när man etablerar en ny verksamhet och har ett ansökningsförfarande är det betydelsefullt att titta på var det finns ett embryo till att kunna hantera den här verksamheten och ha en god kompetens. har vi fått en utvärdering som säger att man har lyckats väldigt väl i . Det finns från min sida självklart ingen ambition att flytta en verksamhet som är väl fungerande. Det jag säger är att det naturligtvis ibland är så att det inom ett partnerskap eller ett nätverk, som det här är, kan uppstå andra förhållanden som gör att verksamheten själv kan fundera på annan lokalisering. Det finns inga sådana ambitioner från min sida. Sedan är det så att man i samband med budgeten beslutar om vad man ska använda statsbudgeten till nästkommande år. Det är ingen nyhet. Det har varit med om ganska . Därför ska jag be att få återkomma. Inriktningen när vi startade verksamheten var att vi såg att det fanns ett behov av det här. När vi gav ett utvidgat uppdrag innebar det att vi fortfarande såg att behovet kvarstod. Sedan är ingenting klart förrän det är klart. Vi får återkomma med närmare besked när vi har haft en budgetgenomgång och budgetförhandlingar. Låt mig när det gäller forskningspropositionen som jag av förståeliga skäl inte har något svar på exakt vad den kommer att innehålla säga att behovet av forskning inom hela det sociala området naturligtvis är stort, inte minst av den praktiknära och verksamhetsnära forskningen. Vi har sett det här väldigt tydligt. Det är också anledningen till att vi har krokat arm med Kommuner och Landsting när det gäller området evidensbaserad praktik inom . Det är en gemensam överenskommelse som vi har haft , utvidgad efter hand, och som jag ser som väldigt betydelsefull just för att föra ned också forskningen och forskningens resultat till den praktiska vårdvardagen, anhörigvården och så vidare. Här finns en tydlig ambition uttalad att den kunskap som finns tillgänglig på respektive forskningsfält verkligen ska ned i myllan och kunna spridas. Kunskapscentrumen har en del i kunskapsspridningen, men det här är också ett bra sätt att sprida kunskap vidare. Det fortlöper väldigt väl. Vi har ett antal konferenser nu som är mycket välbesökta. Det är verkligen ett efterfrågetryck från , vilket är väldigt glädjande. 172 (S): Jag vet inte riktigt hur långt vi kommer i den här diskussionen. Vi har inga delade meningar om huruvida ämnet är relevant och viktigt. Tvärtom, det är jätteviktigt. Jag vill verkligen berömma för den här verksamheten. Om den är helt på plats kan vi diskutera, men den har i alla fall kommit i gång och den skulle kunna komma på plats. Jag vill fortfarande veta: Är det så att i samband med nästa budget kommer det ett besked om huruvida NkA ska permanentas eller inte, eller ska man leva med detta ? Det är ändå inga stora pengar som vi talar om. Vi pratar om till Nationellt Anhöriga och Svenskt Demenscentrum tillsammans. Det kan inte riktigt vara det som är den stora knäckfrågan. Kommer beskedet i samband med nästa budget? Om det nu är så att Nationellt Anhöriga i konkurrens med andra har fått verksamheten till en början, har lyckats över all förväntan enligt utvärderingen, är i ett län som är underrepresenterat när det gäller statliga arbetstillfällen och man nu har hittat ett område där vi verkligen inte kan säga att ni ska få något för att vi ska vara snälla mot utan det passar som hand i handsken att låta detta fortsätta vill jag fortfarande veta: Är intentioner att verksamheten ska kunna hamna i eller är det enkelt att säga att det är upp till samarbetspartnern att diskutera frågan? Jag vill veta om det finns ett stöd och en support hos äldreministern för att verksamheten ska permanentas i . 173 Statsrådet (KD): Det finns verkligen ett starkt stöd och en stark support för att anhörigfrågorna ska levandegöras och vinna spridning i hela vårt land och att det nätverksarbete som är så omfattande faktiskt också kan fortsätta. Det är ganska mycket vi har gjort åt anhörigfrågorna för att lyfta anhörigas betydelse, inte minst förändrade vi också lagstiftningen där vi skrev att ska erbjuda ett stöd åt den som har behov av stöd och hjälp för sina egna behov, inte för behoven hos den man vårdar. Den vägledning som sedan har tagits fram av med anledning av lagstiftningsförändringen håller också på att vinna spridning. Allt det här sammantaget är viktigt, att vi ökar vår kunskap ytterligare om anhörigas förhållande. Vi har ett uppdrag till som jag tror också kan vara till gagn för att öka kunskapen om hur anhörigvårdares situation blir när man går in i ett sådant här åtagande. För mig är det viktigt att säga att den insats man vill ge av kärlek och omtanke som anhörigvårdare ska vi som samhälle ta emot och vara tacksamma för. Men alla ska känna att det bara är av fri vilja. Man ska aldrig känna sig tvingad. Därför är det viktigt att öka kunskapen om anhörigvårdares situation. Därför fyller det nationella centrumet för anhörigvårdare en väldigt stor funktion. De har tillfört den kunskap som vi efterfrågade och eftersökte. kommer att få svar på alla frågor . Det kan jag garantera. Men ibland får man det inte riktigt och på studs. Tack för en bra debatt! Överläggningen var härmed avslutad. 20 § Svar på interpellation 2011/12:228 om personaltäthet i den privat utförda vården 174 Statsrådet (KD): har frågat mig vad jag avser att göra för att undvika en försämrad kvalitet och lägre personaltäthet i den svenska välfärden. Inledningsvis vill jag betona att regeringen har vidtagit kraftfulla åtgärder för att effektivisera kvalitetsarbetet inom äldreomsorgen såväl i enskild regi som i regi. framför att det förekommer systematiska kvalitetsskillnader i enskilt respektive offentligt driven äldreomsorg. anser också att höstens mediala uppmärksamhet kring bland andra visat att det var angeläget att undersöka om vårdkvaliteten påverkades av i vilken driftsform äldreomsorgen gavs. har den statliga tillsynen inte kunnat finna några systematiska kvalitetsskillnader mellan enskilt och kommunalt bedriven vård och omsorg om äldre. För en fördjupad analys har regeringen gett i uppdrag att utreda denna fråga och rapportera till regeringen . jämför bemanning i enskilt respektive kommunalt drivna äldreboenden i sin Lägesrapport och konstaterar att personaltätheten är lägre i boenden som drivs av enskilda utförare jämfört med de kommunalt drivna. har också i sin tillsyn av demensboenden riktat kritik mot bristande bemanning i såväl kommunalt som enskilt drivna boenden. Kritiken avsåg särskilt bemanningen då bedömde att den inte var tillräcklig för att tillgodose de boendes trygghet och säkerhet. På uppdrag av regeringen ska återkomma med kompletterande vägledning till de nationella riktlinjerna för vård och omsorg vid demenssjukdom. Regeringen inväntar myndighetens redovisning . Den låga personaltätheten är anmärkningsvärd men innebär inte självklart sämre kvalitet. Kvalitet handlar inte bara om antal personer. Det handlar också om resursfördelning, effektivitet, ledarskap, kompetens och organisation. Inte minst är det viktigt att den äldre bemöts med respekt och kompetens. Kommunernas ansvar för kontinuerlig uppföljning av dessa komponenter, oavsett vilken utförare som bedriver verksamheten, måste både betonas och respekteras. Vi ser det därför som mycket angeläget att stödja kommunerna i detta arbete och ge dem förutsättningar att bedriva äldreomsorg av god kvalitet. utgår från hypotesen att vårdbolag som drivs av riskkapitalbolag håller lägre kvalitet, ofta på grund av just lägre personaltäthet. Jag vill påpeka att vi inte har underlag för att fastslå detta samband. Jag vill understryka att en ökad valfrihet för den enskilde kräver att fler och olika aktörer har förutsättningar att etablera sig. Ökad mångfald av utförare kräver dock i än högre utsträckning att kommunerna uppfyller sitt ansvar gentemot sina medborgare i form av bra upphandling, uppföljning och egenkontroll. Jag skulle också gärna se att den icke vinstdrivande sektorn etablerar sig i större omfattning bland äldreomsorgens utförare. Uppföljning och kontroll är väsentlig för att uppnå en väl fungerande äldreomsorg. Den statliga tillsynen är ett centralt verktyg för att utveckla, granska och kontrollera kvaliteten i äldreomsorgen och är från samlad hos . Myndigheten kan lämna kritik, begära åtgärder, lämna föreläggande med eller utan vite och stänga hela eller delar av verksamheten, oberoende av om verksamheten bedrivs i enskild regi eller i regi. 175 (S): Jag tackar naturligtvis för svaret på min interpellation. Ytterst handlar interpellationen om de ord som var så frekventa bara för sedan i vårt land: Koppargården, Carema, räntesnurror, vanvård, lämnad ensam att dö, personalen vågar inte meddela, riskkapital, Tallbohov. Upprördheten var oerhörd, och med all rätt. De äldre har byggt upp vårt land, den välfärd vi har, och de omvandlas till lönsamma objekt. Vårdministern reagerar inte för att personalbemanningen är lägre i de privata äldreboendena, utan säger med en fluffig beskrivning att personalen inte är viktigast. Det privata vårdbolaget rekvirerar skattemedel från murare, snabbköpskassörskor och bankirer som rätteligen betalar sin skatt för att den ska fördelas rättvist till välfärd. Du får medel för att anställa tio undersköterskor, men en låter du bli att anställa. De pengarna stoppar du i egen ficka. Om du är riktigt fiffig ser du till att göra en sådan konstruktion att du tvättar bort skatteeffekten. Du slipper också skatt på vinsten. Det är sannerligen en lysande affär. i faktiska medel som skulle ha använts till verksamhet har man sparat in och omvandlat till vinst. Det hade räckt till 2 400 undersköterskor. Häcken i hade haft 2 400 på sin hemmamatch hade de sagt att det är fullsatt. Alla var där! Så många undersköterskor har omvandlats till något annat. Tycker du att det är rimligt, , att man kan rekvirera medel för att anställa tio men bara anställa nio? En tiondel av ersättningen används i direkt vinstuttag. Tycker du att det är rimligt? av den privata vården drivs ensidigt efter principen vinstmaximering. Tycker du att det är ett bra inslag i svensk äldreomsorg att av vården drivs i direkt vinstmaximeringssyfte? De frågorna skulle jag gärna vilja få ett klargörande svar på. 176 Statsrådet (KD): Låt mig först säga att vanvård eller dålig kvalitet i äldreomsorgen aldrig kan accepteras. Äldre ska känna sig trygga med att när de behöver omsorgen och vården ska den finnas på plats. Skatt ska betalas i . vet mycket väl att vi har tillsatt en utredning som tittar på att förhindra den typen av skatteflykt som inte är någon nytt fenomen utan som också fanns under partis regeringstid. Det är lite att måla världen svart och vit att säga att vanvård enbart kan förekomma när det finns en enskilt driven verksamhet. Jag vill påminna om att när vi fick se reportagen från äldreomsorgen i , demensboendet med låg bemanning, där det inte fanns någon personal , att det var fråga om ett kommunalt boende. När vi fick redovisningarna från om ett förfärligt bemötande handlade det om omsorg. Vi har sett historiskt att vanvård kan uppstå i olika verksamheter, vare sig det är enskild verksamhet eller det är verksamhet. Lösningen heter inte kommunalt monopol. Lösningen heter möjlighet att jämföra, att öppet redovisa, hur kvaliteten ser ut. Men det har ni socialdemokrater aldrig brytt er om . har vi fått ny och ökad kunskap tack vare att vi har infört öppna jämförelser och att vi har börjat fråga de äldre själva vad de tycker om kvaliteten. Plötsligt vet vi mycket mer än vi har någonsin gjorde under er regeringstid. har det varit möjligt att göra en tillsyn på 100 demensboenden . Det har skett tack vare den nya organisationen. Där har skett tillsyn på samma sätt i hela landet . 177 (S): är ivrig att försvara de privata verksamheterna. Det finns inte ett uns av kritik mot att en tiondel av den ekonomiska ersättningen försvinner, tas ut i vinst det är helt okej. Jag vill påstå att det spelar roll vem som driver verksamheten. Jag vill påstå att motiven bakom att driva verksamheten spelar en avgörande roll. , som har en professur, har gått igenom 38 miljoner patientöden över hela världen. Han har ställt frågan: Hur blir slutresultaten när det gäller kvalitet, effektivitet och kostnadsutveckling när vården drivs med krav på vinst? Svaret är: genomgående sämre. Jag tror att åtskilliga människor har kompetens och kvalifikation att själva göra denna värdering, utan ett omfattande forskningsarbete. Motivet i marknadens logik är nämligen att få ned kostnader och maximera din avkastning. När du bara har lokaler, människor och personal vet vi ju att det obönhörligen går ut över personalens arbetssituation, som är sämre ur arbetstidssynpunkt. Det gäller inte minst de plågor vi talade om kring de skandaler jag pekade på i mitt förra inlägg, när man inte vågar yttra sig om sin arbetsplats när man inte har rätten att yttra sig. sitter i en regering som vill öppna välfärden för marknaden och ge marknaden möjlighet att storma in. För de kommuner som är socialdemokratiska och som inte har infört den så kallade valfrihetsreformen, lag om valfrihetssystem, vill nu lagstifta. Hon vill tvångsprivatisera i hela landet. De kommuner som inte tar en tiondel av de ekonomiska resurserna och omvandlar i vinster ska tvingas att göra det. Fältropet är valfrihet, och valfriheten ska bestå i att två stora monopol inom vård- och omsorgsverksamheten som håller på att lägga landet under sig ska få njuta frukterna av våra skattemedel och omvandla till vinster. Det är oerhört att KD har vandrat så som man har gjort och att inte ser det som något som helst problem att omvandla svensk äldreomsorg till vinstgeneratorer och monopolistiska vårdbolag, inte sällan ägda av riskkapital moget för försäljning. De gamla på auktion åter! 178 Statsrådet (KD): Med sätt att resonera skulle han försvara dålig vård bara den utförs i regi. Det är ju vad han säger: Om man håller den offentligt knuten får den vara hurdan som helst. Det var väl därför ni aldrig brydde er om att tillsyna ordentligt eller öppna upp för öppna jämförelser. Bara vården var knuten till kommunen var allt bra, och ingen vågade lyfta förlåten och titta efter . För mig är transparens och öppenhet grundvärden. Det är därför jag tror på mångfalden och att det finns lite olika saker att välja på. Min och syn på de äldres kapacitet att välja, och vilja att faktiskt ha något att välja på, skiljer sig också åt. Jag tilltror äldre människor möjlighet och kraft att råda över sina egna liv, medan vill att de ska stå med mössan i hand som de har fått göra förr och ta emot det som erbjuds av en enda vårdgivare. För mig är det centrala att vi har en äldreomsorg med god kvalitet. Det är min utgångspunkt. Jag tror att kvaliteten förbättras om det är flera som är idégivare till varandra, och det är den utveckling vi har sett. har jag träffat äldreomsorgsinspektörer, och jag frågade dem just om de ser skillnad i kvaliteten på enskilt driven verksamhet och kommunalt driven verksamhet. De hade sju erfarenhet av sitt arbete, och de sade: Nej, det kan vi inte se. Det finns fantastiska kommunala boenden, och det finns de som har en väldigt dålig omsorg. Det finns fantastiska enskilt drivna boenden, och det finns de som inte håller måttet. Det är inte där problemet finns. Problemet har legat i uppföljningen, fram till att den här regeringen satte ett system för god uppföljning och utvärdering fram till att vi satte systemet med lex , där vi säger att inte bara allvarliga missförhållanden ska uppmärksammas utan att till och med risk för missförhållanden ska uppmärksammas. Jag tycker att ska ringa upp sina kolleger, i och i , som säger: LOV har varit fantastisk därför att den har satt vår egen verksamhet i ett helt nytt ljus. Vi har kunnat förbättra vår egen verksamhet, och vi välkomnar mångfalden. Lyssna på kollegerna! Lyssna på Socialdemokraterna i , i och på väldigt många andra ställen! De har lite mer vidsynthet än uppvisar i denna debatt. Här är monopolkramandet det centrala, inte att äldreomsorgen ska innehålla en god kvalitet. 179 (S): Jag tror att den gamles längtan efter valfrihet handlar om att påverka inriktningen och omfattningen av den vård och omsorg som ges. Den kvaliteten handlar ytterst om dem som arbetar inom verksamheten om de är 9 eller 10, 90 eller 100, 900 eller 1 000. tycker att det inte är några som helst problem att 2 400 undersköterskor omvandlas till vinster i riskkapitalbolag. Var tionde krona som går till de privata verksamheterna det som egentligen skulle ha använts till personal försvinner i vinst! Sedan har du i sak fel när det gäller tillsynsverksamheten. Jag minns 2004, när den dåvarande socialministern såg till att det anställdes skyddsombud, som de populärt benämndes. I var det tre personer som arbetade med råd, stöd och uppföljning särskilt ur ett medborgarperspektiv. De jobbade ihop med pensionärsorganisationer och fångade upp opinion. Jag kan upplysa om att det , när har tagit över verksamheten, är tre personer men de ska verka i , och . Ni har alltså kraftigt minskat den resurs som skulle följa upp och kontrollera äldrepolitiken. Det har väl också gått på skattesänkningarnas konto. 180 Statsrådet (KD): Jag hörde partiordförande säga bara för någon dag sedan att skattesänkningarna är något ni socialdemokrater accepterar, men kanske är av en annan mening. Det skulle vara väldigt intressant att få veta i så fall. Det skulle naturligtvis också vara intressant att veta varför inte har tagit kontakt med någon av sina kolleger som jag hänvisade till. Han vill inte ens svara på den frågan. Kanske är det så att är lite ensam i sitt parti om att stå för de åsikter som här framförs. Låt mig säga att tillsynen tillfördes mer resurser rejält mycket mer när vi satte den nya tillsynsorganisationen. Det är bara att läsa i budgeten. Sedan är det också så att jag är övertygad om att det finns en gräns för hur lite personal man kan vara. Jag tror att en hel del kommuner, kanske både socialdemokratiskt styrda och alliansstyrda, har en del boenden där man har för låg personalbemanning i den kommunala omsorgen. Jag tror även att det kan finnas enskilda verksamheter där det är för låg bemanning. Det är därför som vi nu har gett ett uppdrag till att titta på hur man kan vägleda kommunerna bättre när det gäller bemanningsnivåer. Men bemanningen är en kvalitetsfaktor. Den är inte den enda, och låt mig återkomma till det. såg jag en sammanställning av kostnaden per kommun . var sju gånger dyrare i den dyraste kommunen än i den billigaste. Men de äldre tyckte inte att den var bäst i den dyraste kommunen där man hade mest personal. Det är flera faktorer som spelar in. Bemanningen är en den är inte oviktig men vi måste se att den goda kvaliteten skapas av komplexa system där många olika saker ingår. Det är den vi ska eftersträva. Och den kommer inte att bli som bäst med monopolkramande, utan vi ska tillförsäkra de äldre en möjlighet att vara med och styra över sina egna liv, ha makt över sin egen vardag. De är beslutsföra och beslutskompetenta, och det måste vi faktiskt tillerkänna dem. Det hade jag hoppats att också skulle göra. Tack för debatten! Överläggningen var härmed avslutad. 21 § Svar på interpellation 2011/12:251 om rätt till ledsagning vid grav synskada 181 Statsrådet (KD): har frågat mig vad jag avser att göra för att blinda och gravt synskadade personer inte av ekonomiska skäl ska tvingas avstå från ledsagarservice. vill också veta vilka åtgärder jag tänker vidta för att synskadade personer ska få ökad frihet att bestämma vad ledsagningen ska användas till samt vilka initiativ jag avser att ta för att tillgodose rätten till ledsagarservice för blinda och synskadade enligt lagen om stöd och service till vissa funktionshindrade, LSS. Slutligen frågar om jag avser att verka för en mer enhetlig och likvärdig tillämpning när det gäller ledsagarservice. Lagen om stöd och service till vissa funktionshindrade, LSS, är en rättighetslagstiftning. Den som tillhör målgruppen i lagen och i övrigt uppfyller villkoren för att vara berättigad till någon av de i lagen tio angivna insatserna, av vilka en är ledsagarservice, har rätt till denna. Detta gäller givetvis oavsett vilken kommun eller vilket landsting personen är bosatt i. Skulle beslut om insatser avslås kan beslutet överklagas till förvaltningsdomstolen. För överklagande till kammarrätten krävs prövningstillstånd. Att den enskilde som insatsen gäller har ett inflytande och ett medbestämmande över insatser som ges är givetvis något som ska eftersträvas i så stor utsträckning som möjligt. Att så ska vara fallet anges också i LSS. I den redovisning från som nämner i sin interpellation, Ledsagning enligt LSS och SoL Kartläggning av kommunernas insatser 2010 som kom från , konstaterar styrelsen att i nästan samtliga kommuner följs ledsagningen upp i dialog med den enskilde som fått ta del av insatsen. Detta är mycket positivt. Av rapporten framgår dock att det i inte ens hälften av kommunerna finns rutiner för att återföra den enskildes omdöme om ledsagningen till berörd ledsagare, och detta ser jag som viktigt att kommunerna skulle kunna utveckla. Det är särskilt viktigt när någon annan än kommunen utför tjänsten. Lagen om valfrihetssystem, LOV, bidrar till att öka möjligheten till självbestämmande och valfrihet för den enskilde. Detta är inte minst viktigt vad gäller en insats som ledsagning. Jag hoppas att få se att många nya aktörer etablerar sig runt om i kommunerna och erbjuder kvalificerade ledsagningstjänster. Detta skulle också bidra till att synskadade personer i ökad utsträckning kan välja den service som de uppfattar som bäst. har till stöd för kommuner och landsting tagit fram en handbok och allmänna råd för handläggning och dokumentation för bland annat handläggning inom LSS. ska enligt 3 § förordning 2009:1243 med instruktion för följa, analysera och rapportera bland annat om stöd och service till vissa personer med funktionsnedsättning genom statistikframställning, uppföljning, utvärdering och epidemiologiska studier. Flertalet kommuner erbjuder även ledsagning som insats inom ramen för socialtjänstlagen. I den nämnda kartläggningen av , som refererar till, ges ingen enhetlig bild av ledsagningsinsatserna i riket, utan former, omfattning, villkor och begränsningar för ledsagningsinsatsen varierar.