prot · GZ0985 · 2012-03-20 00:00:00 — Vi finansierar det med skatter, varav en del är sociala avgifter. Sedan är det en annan sak att vi löpande och från system till system behöver se över avvägningen mellan drivkrafter och trygghet. Det måste alltid vara så att det lönar sig att komma tillbaka och arbeta. Det måste finnas en grundläggande drivkraft i systemen att vara omställningsförsäkringar. Oavsett om det rör sjukdom eller arbetslöshet måste kombinationen av kontroll, stöd och drivkrafter vara sådan att människor kommer tillbaka till egen försörjning. Här har vi och Socialdemokraterna lite olika syn. Vi har drivit en konsekvent linje för att återställa arbetslinjen. Den har inte drivits i termer av att vi har tagit ifrån löntagarna pengar. Låt mig ta ett tydligt exempel som jag fick redovisat när vi tittade på disponibelinkomstutvecklingen. , det värsta krisåret, hade en stark real disponibelinkomstökning. Året står ut med en kraftig ökning jämfört med andra krisår. Man kan inte ens se att det är ett krisår. Vad berodde det på? Ja, det berodde inte på lönekostnaderna, för lönerna ökade inte speciellt mycket . De låg nästan oförändrade när vi tittar på den del av disponibelinkomsten som kommer därifrån. Det berodde på att vi under krisen kunde genomföra betydande skattesänkningar. De flesta löntagare har fått mer i plånboken. Att vi kunde göra det var naturligtvis jättebra. Det bidrog till att stabilisera efterfrågan. Det gjorde att fler kunde handla i butikerna och fler kunde se till att det därmed fanns jobb. Det här är vi i grund och botten överens om, om jag har förstått det rätt, eftersom Socialdemokraterna ju inte längre vågar föreslå att man ska ta tillbaka de i förstärkning som löntagarna har fått i plånboken. Jag skulle naturligtvis välkomna om Socialdemokraterna drar konsekvenserna av den kritik de riktar mot regeringen, går till val på kraftigt höjda skatter och står för att deras grundläggande idé är att det inte spelar så stor roll om det finns drivkrafter. Använd de pengarna det gör ni i och för sig till att bygga ut trygghetssystemen och bidragssystemen! Det är ju kärnan i den socialdemokratiska politiken. Stå för den mot väljarna, och jag är övertygad om att vi kommer att ha en väldigt bra valrörelse, åtminstone för alliansregeringen. 34 (S): Jag kan säga äntligen! Äntligen har finansministern nu erkänt att han har tagit från de försäkringspremier som löntagarna betalat in och gett till sänkta skatter. Och vi vet ju hur man fördelar de sänkta skatterna. Äntligen har vi fått svaret att det är så det går till. Om jag nu återgår till , eftersom jag började där, kan jag säga att inte är ett starkt företag därför att det är ett fenomen, utan det beror på att det finns ett antal arbetare där, ett antal människor som jobbar i företaget och är produktiva. Om de skulle råka ut för en olycka kan man säga: Okej, ni får inte längre den försäkring som ni skulle ha haft, men ni får ett bidrag från staten eftersom ni redan har fått sänkt skatt. Det är något nytt i den svenska modellen. Den svenska modellen har inte varit uppbyggd så här tidigare, men är den det. Det finns ett grundbelopp, och sedan får man lite pengar . Det är ungefär som att leva för dagen och inte tänka . Det är den politik som finansminister nu har erkänt. Jag tycker att det är spännande att ministern gör det. Det gäller inte bara socialförsäkringen utan också arbetslöshetsförsäkringen. Jag kommer ursprungligen från , fru talman, och där hade kommunisterna makten. Fas 3 påminner faktiskt om de planekonomiska lösningar som man hade i när arbetslösheten slår till. Det är fantastiskt, för det är nästan som att man har gått till historieböckerna från och bara kopierat modellen från något papper. Fas 3 är snudd på en kommunistmodell av hur man förvarar folk. Varför måste man göra det nu i , fru talman? Jo, man har plockat ut pengar från arbetsmarknadsavgiften man har ju sänkt den. Dessutom har arbetslösheten ökat kraftigt. Då har man ett antal huvuden som man på något sätt måste förvara någonstans, för man investerar inte i utbildningen. Finansministern säger i svaret att sänkta socialavgifter hjälper. Det kostar staten 900 000 för varje ungdom som har fått jobb, enligt . En utbildningsplats som ger ungdomar bättre kunskap, som ger dem bättre möjligheter att konkurrera på arbetsmarknaden och nå en bredare arbetsmarknad, kostar 275 000 i snitt. Man kan få tre utbildningar för de sänkta socialavgifterna. Det är ingenting som leder till jobb. Det har vi sett. Ungdomsarbetslösheten har ökat trots sänkta socialavgifter. 35 FINN (M): Det blir lite lustiga turer i den här interpellationsdebatten. utpekas de seriösa aktörerna inom fas 3-verksamheten som kommunistledare, i stället för som just de seriösa aktörer de är inom arbetsmarknadspolitikens område, noga granskade av Arbetsförmedlingen på regeringens uppdrag. Jag har besökt ett antal av dessa i mitt hemlän och kan nog säga att de är betydligt mer att betrakta som seriösa aktörer för att hjälpa folk att söka jobb och få en sysselsättning, än att de ska utpekas som kommunistledare, vilket jag tycker är mycket förklenande. Om jag går tillbaka till interpellationen vill jag återigen nämna att det som står i finansministerns svar är väldigt viktigt, alltså riktade lättnader av socialavgifterna. Det är någonting som stimulerar dem som står längst ifrån arbetsmarknaden att komma närmare den. Vi talar om unga, nyanlända, invandrare och inte minst funktionshindrade individer, som på detta sätt kan erbjudas bättre möjligheter och mindre trösklar in på arbetsmarknaden. Parar vi detta med jobbskatteavdraget, som ministern också nämnde i sitt svar, med alla effekter detta ger med att vi under en finanskris kan ha en efterfrågan och därmed en skatteintäktssida som är väldigt positiv för staten, blir det till slut mer resurser att fördela dit de bör gå. Hela systemet handlar väl i grunden om tryggheten, där socialavgifterna ingår som en delfinansiering, om att trygga detta system långsiktigt. Lägger vi därtill reformeringen för att få en bättre fungerande sjukförsäkring har vi de möjligheter vi har redovisat i innevarande års budgetproposition, med kraftigt stöd till arbetsmarknadspolitik via bland annat Arbetsförmedlingens insatser och inom sjukförsäkringen ge möjlighet för att agera på ett sunt sätt. Min fråga kvarstår: Hur ska Socialdemokraterna finansiera sjuklöneansvarets övervältrande på staten? 36 (S): Tack, , för en bra och viktig interpellation, och tack, finansministern, för svaret! Behovet av tilltro till skattesystemet för att finansiera vår gemensamma välfärd tror jag att vi är helt överens om. Har man inte tilltro till skattesystemet vill man inte heller vara med och betala till det. Då får man en situation som i , till exempel, där man har fört en politik som har lett till att man inte har tilltro till skattesystemet. Det är ganska intressant att fråga vad som har hänt med århundradets skattereform, som från början var tänkt att jämna ut skillnaderna. Vad har hänt med socialförsäkringsavgifterna, som är en del av skattefinansieringssystemet, sedan den borgerliga regeringen tillträdde? Jag fick en fråga med mig från en företagarträff i . Där hävdade man att vi har fått ett skattesystem som är ett lapptäcke av olika skattesatser och som det krävs en heltidskonsult för att reda ut. Det var en företagare i turistbranschen som uttryckte dessa funderingar. En annan företagare fick veta att han egentligen var straffbeskattad, för han betalade en högre allmän löneavgift än andra företagare. Min fråga till finansministern är: Straffbeskattar vi vissa företagare för att kunna subventionera andra företagare och finansiera ineffektiva åtgärder? Är det på det viset? 37 Finansminister (M): Låt oss börja med att konstatera att har mycket omfattande trygghetssystem. Omkring 400500 miljarder använder vi för att omfördela trygghetsresurser för människor. Det har minskat därför att utanförskapet har minskat. Vi har gått från ned mot , och under den här regeringen går vi ned mot . Vi är på väg ned mot de nivåer som vi upplevde när det gäller helårsekvivalenser det mått som den socialdemokratiska regeringen satte upp och använde för att formulera sina mål i arbetsmarknadspolitiken. Det är klart att man kan hävda att allt i den här politiken har försämrat och förvärrat. Men då måste jag ändå få redovisa det faktum att sett till tillväxt ligger bättre, väsentligt mycket bättre, än praktiskt taget alla jämförbara länder. Om man tittar på bnp-nivån för åren 20062010 kan man se att den har ökat fyra gånger mer i än den har i till exempel , som är ett jämförbart land. Sysselsättningen i har stigit snabbare än i de andra länderna dubbelt så snabbt som och så snabbt som . Inflationen har varit lägre i än i de flesta andra länder, och de offentliga finanserna står lite i en klass för sig. Detta, som av socialdemokrater alltid beskrivs som katastrofala konsekvenser, som att man raserar och som att allt blir sämre, framstår faktiskt som att politiken har lagt grunden för rätt god utveckling i samhällsekonomin, inte minst i termer av att vanliga löntagare har fått mer pengar kvar i plånboken trots att vi har gått igenom vad som i världsekonomin beskrivs som den värsta ekonomiska krisen sedan depressionen. Är det inte bra att löntagarna i hade pengar kvar i plånboken när krisvargarna ylade runt hela den europeiska ekonomin och andra fick dra åt svångremmen? Är det inte en klassisk socialdemokratisk idé att man faktiskt ska se till att människor har pengar i plånboken i dåliga tider? Låt oss titta på förutsättningarna när vi blickar framåt. Det är ju det vi ska utvärdera när det blir valrörelse. behöver inte göra någon sanering. Vi har inga stora underskott som behöver skäras bort . Vi har en fantastiskt välfungerande arbetsmarknad som avtalsrörelse efter avtalsrörelse levererar ansvarsfulla överenskommelser från parterna. Vi har en exportindustri, ett företagsklimat, ett innovationsklimat och ett kreativitetsklimat som ofta rankas bland de bästa i världen. Vi har goda förutsättningar att bedriva verksamhet. Och tack vare produktiviteten har vi ett löneläge och kostnadsläge som står sig väl i konkurrensen med de flesta andra länder. Detta ger oss en stark ställning för när det gäller att bekämpa långtidsarbetslöshet, att trycka tillbaka arbetslösheten, för att sysselsättningen ska öka och för att vi ska ha mer resurser till välfärden. Mot detta står S-receptet. Det har i grund och botten bara två pelare: bidragshöjningar och skattehöjningar. Det är den politik Socialdemokraterna står för. Jag har aldrig varit på någon företagarträff någonstans i där någon endaste företagare har rest sig upp och sagt: Jag sitter här och suger lite på en idé ska vi inte ta och höja skatterna för företagen med 25 miljarder? Om vi fördubblar egenavgifterna för ungdomar blir det fler jobb. Om vi avskaffar lättnaderna för restaurangbranschen blir det fler jobb. Och om vi försämrar och blir det fler sysselsatta. Jag har aldrig varit på ett möte där någon har framfört denna idé, men det är exakt den politik som Socialdemokraterna förordar. Ni vill se kraftiga skattehöjningar, och de pengarna ska sedan läggas på att förstärka bidragssystemen inte på investeringar i infrastruktur eller utbildning eller på att stärka vår kapitalstock i nationen. De ska användas till att bygga upp bidragssystem som tyvärr kommer att leda till att fler människor förlorar sina arbeten och blir kvar i utanförskap och till att de sociala skillnaderna åter ökar. 38 (S): Jag är ganska nöjd. Jag har fått svaret att de 80 miljarder som man har tagit från försäkringar har man använt till sänkta skatter. Då säger finansministern så här: Människor ska ha mer pengar i plånboken. Jag vill då informera finansministern om att sjuka och arbetslösa också är människor. Finn gjorde ett inlägg där han påstod att jag skulle ha sagt att de som anordnare i fas 3, alltså de som genomför själva projektet, är kommunister. Det har jag inte alls sagt. Jag har sagt att Finn och hade en idé med fas 3 som i mycket liknar det kommunistiska sättet att förvara människor. Jag har inte vänt mig mot någon som levererar en tjänst som regeringen vill ha och som upphandlas öppet på marknaden. Men den tjänst de ska leverera liknar de metoder som kommunisterna använde. Det är ni som står för fas 3. Att förvara folk i fas 3, att sätta dem i karantän och så vidare är typisk planekonomi. Jag är glad att ministern har sagt att 80 miljarder som skulle ha gått till sjuka och arbetslösa har gått till andras plånböcker trots att sjuka och arbetslösa också är människor som har en plånbok. 39 (S): Jag noterade inget svar på mina frågor från finansministern. Är det så att vissa branscher genom den allmänna löneavgiften subventionerar andra branscher? Är det verkstadsindustrin som ska finansiera tjänstesektorns framväxt? Ska vi ha dessa stora skillnader mellan olika branscher? Får vi då en framtida tilltro till det skattesystem som vi bägge två säger att vi vill värna, så att man har tilltro till det och vill betala till det som enskilda och som företagare? 40 Finansminister (M): Debatterna i kammaren bjuder alltid på nya beskrivningar från Socialdemokraterna av det armod som har drabbats av under alliansregeringen. har vi fått veta att kommunismens brott mot mänskligheten är jämförbara med fas 3. Kommunismens förvaring av människor vi vet alla vad det handlade om är jämförbar med fas 3. Första gången tänkte jag: Jag säger inget, för det måste vara ett felsteg i upphetsningen i debatten. Men upprepas att kommunismens förvaring av människor är jämförbar med fas 3, och jag kan inte förstå hur man kan anklaga oss för något som ens påminner om det. Vi har ett system där Arbetsförmedlingens uppgift är att hjälpa människor tillbaka till arbete. Det är vad syftet och det uttalade målet med verksamheten är. Det är inte fråga om någon kommunistisk förvaringsverksamhet. Vi ska ha bra trygghetssystem i som ska finansieras med skatter, men skatterna ska också ge drivkrafter. Det är precis detta vi har ombalanserat för att få ett bra system som bidrar till positiva effekter i termer av bättre tillväxt, bättre sysselsättning, bättre offentliga finanser och bättre inflation än praktiskt taget alla länder. Socialdemokraterna kan inte framhålla något land som är jämförbart med som har en starkare utveckling. Mot detta ställs den socialdemokratiska politiken som i grund och botten handlar om att höja skatterna med 25 miljarder för företagen. Jag har inte siffran i huvudet för hur många anställda i industrin som är , men det måste handla om miljardbelopp i skattehöjningar för industrin när man fördubblar arbetsgivaravgifterna för alla . Jag ska återkomma och redovisa hur stora skattehöjningar industrin drabbas av genom Socialdemokraternas förslag. Jag föreställer mig att de rätt betydande, fru talman. Överläggningen var härmed avslutad. 12 § Svar på interpellation 2011/12:257 om unga vuxnas framtidstro 41 Statsrådet (FP): har frågat mig om vilka konkreta åtgärder jag avser att vidta för att arbetslösa, bostadslösa och unga utan framtid ska känna framtidstro och faktiskt bli delaktiga i samhället. Att skapa goda förutsättningar för barn och unga att växa upp är en central fråga för regeringen. Varje ung människa som hamnar i ett utanförskap utan tro på sig själv eller samhället är ett misslyckande. Självfallet genomförs därför ett stort antal insatser för att förbättra ungas situation. Jag vill ge några exempel. Det nu pågående läsåret är det första med en ny skollag och en helt ny gymnasieskola. Vi kommer att se färre avhopp genom nya yrkesprogram, och regeringen genomför den största satsningen på gymnasial lärlingsutbildning . Vi ersätter det individuella programmet med fem olika introduktionsprogram. Regeringen har gjort det billigare att anställa ungdomar genom halverade socialavgifter. Regeringen har sänkt restaurangmomsen för att skapa fler arbetstillfällen. Regeringen har infört en jobbgaranti för ungdomar för att erbjuda unga i åldern som varken arbetar eller studerar individuellt utformade insatser. Regeringen har uppdragit åt Arbetsförmedlingen och att tillsammans genomföra en satsning på studiemotiverande folkhögskolekurser för de unga i jobbgarantin som saknar grundskole- eller gymnasieutbildning. Dessa åtgärder syftar till att förbättra kvaliteten i skolan, minska avhoppen och pressa tillbaka ungdomsarbetslösheten. Alla unga ska ha en framtid. har analyserat ungas bostadssituation. Rapporten 11 en analys av ungas bostadssituation (2011:4) visar bland annat att det framför allt är i tillväxtkommuner som bostadsbristen för unga är ett problem. Förslagen i rapporten bereds inom . Ungas tilltro till demokratin är hög, och förstagångsväljarnas valdeltagande 2010 var högre än . En analys av valundersökningar och framåt som gjorts i om ungas inflytande visar också att en större andel av dagens unga uppger sig vara intresserade av politik än vad unga har varit i tidigare generationer. Men i rapporten lyfts det också fram att unga är pessimistiska när det gäller möjligheten att påverka beslutsfattare. Det är därför angeläget att samhället använder de arenor som finns för att öka ungas möjlighet till inflytande och välfärd för att nå de mål om ungas rätt till inflytande och välfärd som riksdag och regering har ställt upp. Där har vi alla ett ansvar. Jag håller med om att kommunernas informationsansvar när det gäller unga som inte har börjat eller som har gjort avbrott i sina gymnasiestudier inte tycks fungera tillfredsställande. har följt upp kommunernas arbete , 2006 och 2010. Den senaste uppföljningen visar att bara drygt fyra av tio kommuner anser att de lyckas mycket eller ganska bra med att samla in information, få kontakt med ungdomar och erbjuda dem åtgärder. tog jag till exempel emot föräldrars möjligheter att slutföra sin utbildning. Rapporten visar att av dem som blir föräldrar slutför sin gymnasieutbildning. För att sätta tydligt fokus på ungdomsfrågor och hitta långsiktiga lösningar på de utmaningar som finns inom det ungdomspolitiska området avser regeringen att presentera en ny ungdomspolitisk proposition . Arbetet med en sådan proposition har påbörjats. Att ta del av ungdomars egna synpunkter kommer att bli en viktig del i arbetet. 42 (S): Alla ungdomar ska ha en god framtid. Jag tackar ungdomsminister för svaret. Det är ett svar som i huvudsak tar upp vad regeringen har gjort men som inte visat sig verkningsfullt. Det långa svaret visar ändå att regeringen och statsrådet anser att frågan viktig och känslig, och frågan har ju kommit upp i ljuset på ett helt annat sätt . Om inte annat så för ungdomarnas skull är det viktigt. Egentligen är det viktigare att tala med ungdomar än om ungdomar, men en interpellation handlar om att granska vad regeringen gör. Jag tackar också ungdomsministern för att hon inte i sitt svar framhåller att sänkta ungdomslöner skulle vara modellen, vilket tidigare lyft fram. Hon lyfter dock upp restaurangmomsen som är en dyr reform som kommer att utvärderas . Kommer det verkligen att ge de arbetstillfällen som regeringen lovat? Vad ger de halverade socialförsäkringsavgifterna för unga? Regeringen, och kanske särskilt , har länge talat om den svenska skolans förfall, och i konsekvens med detta har man vidtagit ett antal åtgärder som lyfter fram i sitt svar. Men i konsekvens med den politiken har söksiffrorna till de praktiska programmen varit förskräckande låga mycket för att ungdomar är smarta och vill ha flera vägar. Vi vet också att nästan en fjärdedel av svenska ungdomar saknade arbete . Trots fagra ord har ungdomsarbetslösheten blivit ett kroniskt tillstånd. Enligt de senaste AKU-siffrorna är arbetslösheten för unga mellan . De unga som hoppat av skolan och inte fått ett arbete är ca 130 000. Man jobbar ganska olika runt om i landet med dessa frågor. i samlar kommunala och statliga insatser i en bra organisation. Det funkar för att kommunen orkar hålla i och driva detta. Det funkar inte på andra ställen. Framför allt funkar det inte i mindre kommuner där staten har dragit tillbaka Arbetsförmedlingen och . Färre jobb är lika med lägre skatteintäkter, sämre statsfinanser och ökade sociala klyftor. Det riskerar att slita isär landet. En annan viktig faktor för unga vuxnas framtidstro är möjligheterna till egen bostad. Enligt har 156 kommuner brist på bostäder för unga, framför allt hyresrätter. Bristen är störst på studentorter och tillväxtorter dit ungdomar vill flytta. såg jag en debatt i kammaren där bostadsminister deltog. Han lyfte fram behovet av att unga vuxna måste börja spara mer och tidigare till sin bostad. Det framgick inte i debatten hur mycket och hur länge unga ska spara. Jag undrar om ungdomsministern kanske kan svara på den frågan. När ska en ungdom börja spara till sin första bostad och hur mycket? Framtidstro skapar ordning och reda. En gemensam nämnare som kanske utlöste den arabiska våren, kravallerna i och oroligheterna i och kan ytterst vara en fråga om ungdomsarbetslöshet och tilltro till det politiska systemet och tilltron till samhället. Det är bekymmersamt på många plan. Jag har fortfarande inte fått svar på frågan vad ungdomsministern tänker göra . 43 FINN (M): Jag vill tacka för en intressant interpellation och statsrådet för ett uttömmande svar som beskriver alla de proaktiva åtgärder som alliansregeringen har gjort under tidigare och aktuell mandatperiod för att komma till rätta med problemet med ungdomars utanförskap. Låt mig stanna upp vid interpellationens ingång där man ger en väldigt dyster bild utifrån en undersökning som har gjorts på drygt 1 200 ungdomar. De har fått uttala olika åsikter. Det förefaller mig som om det inte är representativt för ungdomar. I sitt svar säger ministern också att undersökningar som har gjorts har givit en mer positiv ansats. Jag, liksom ministern, delar interpellantens synpunkt att det finns en pessimism som vi måste ta till oss. Vi måste förbättra möjligheten att bli av med den. Kommunernas informationsansvar behöver också förbättras. Det är positivt att svenska ungdomar deltar flitigt i våra allmänna val och att intresset för den politiska utvecklingen tycks vara stort, även om man tycker sig ha svårt att komma i kontakt med beslutsfattare. Det tror jag är ett problem som har funnits i långa tider. Det är något som vi säkert också kan förbättra. Något som jag tror är roten till det onda har att göra med den långsiktiga strategin. De åtgärder som regeringen har vidtagit kommer naturligtvis inte att omgående förbättra situationen, även om siffrorna pekar åt rätt håll. Det kommer till exempel att ta för att inte säga decennier innan en gymnasiereform får fullt genomslag. I budgetpropositionen framgår att, mätt i helårsekvivalenter som ju är Socialdemokraternas framtagna mått på vad som är utanförskap, från det att alliansregeringen tillträdde 2006 har det minskat från ett 20-procentigt utanförskap ned mot ett 15-procentigt. Prognosen pekar på att det blir ännu bättre fram mot 2014 kanske ned mot . Det är konsekvensen av en politik som långsamt visar sig motverka utanförskapet när individer hamnar i sjuk- och aktivitetsersättning, sjukpenning eller får ekonomiskt bistånd. Om det behövs ska det naturligtvis finnas, men när det är överanvänt hamnar vi i en sådan bidragspolitik med bidragshöjningar och skattehöjningar som Socialdemokraterna förordar som lösning på problemet. Införandet av jobbskatteavdrag och reformering av sjukförsäkringen är också ingredienser för att minska utanförskapet. Om vi ser på hur ungdomar kan hamna i utanförskap visar en analys som har gjort att familjer som fått ekonomiskt bistånd var över 150 2005 när Socialdemokraterna hade regeringsmakten. Det hade sjunkit till under 120 2007. Det är en utveckling i rätt riktning. Det säger långtifrån allt, men det visar att en del siffror som kablats ut om att fattigdomen ökar i det här landet förefaller vara väldigt överdrivna.