prot · GZ09117 · 2012-05-24 00:00:00 — Jag tror att våra åsikter mer överensstämmer när det gäller detta, och det finns många områden där det är likadant. Saker som vi inte vill att man ska tänka i gäller till exempel de här imamerna i moskéerna. Jag förmodar att du kallar dig själv feminist. Det är ingen hemlighet vilka åsikter de imamer som redovisade för någon vecka sedan står för. Det är ingenting som det helt plötsligt går upp ett ljus för och där man tänker: Oj, är det så de tycker! Det har ju alla vetat. Det har också du, , och ni från vetat. Men ni är så förbaskat rädda att ställa krav och säga att dessa värderingar inte är acceptabla i det svenska samhället. Du kan stå här och säga precis vad du vill åt mig som sverigedemokrat. Det kan jag ta. Men en imam stryker ni medhårs. Han får inte den kritik han förtjänar, för ni är rädda och fega. Ni vågar inte anta feminismens största utmaning i . Det är sanningen, . 8 (V) replik: står och hittar på vad han tror att andra människor tycker och har för uppfattningar. Jag kan tala om för dig, , att är ett parti som står för jämlikhet och jämställdhet. Vi anser dessutom att man ska använda det demokratiska samtalet och argument för att angripa personer som har uppfattningar som man inte tycker om. Mitt parti och jag själv har alltid varit oerhört tydliga med att vi inte accepterar kvinnoförtryck i någon form oavsett om det begås av en person som är infödd svensk eller om det begås av en person som är född i ett annat land. Vi ser ingen skillnad på den typen av kvinnoförtryck. Låt oss vara tydliga med det. Det finns extremt gott om människor av båda könen som är födda och uppvuxna i i 150 generationer tillbaka som ägnar sig åt misshandel av kvinnor och barn och andra typer av övergrepp och som rättfärdigar det inför sig själva. Det finns också personer som kommer från andra länder som begår samma typer av övergrepp. motiverar människor detta med religiösa skäl och ibland har de någon annan ursäkt, till exempel att man är full, tycker sig ha rätt att göra detta eller det ena eller det andra. Oavsett av vilket skäl personer anser sig ha rätt att förtrycka kvinnor, barn eller någon annan människa tar vi tydligt avstånd från det. Vi gör ingen skillnad på om denna person påstår sig ha grund för detta i en speciell trosuppfattning, i en speciell ideologi eller någonting annat. Det är där vi skiljer oss från . Vi anser att alla människors lika värde och lika rättigheter är universella och gäller lika för alla. Vi anser inte att det går att förändra ett samhälle eller bygga ett bra samhälle på tankekontroll eller förbud mot vissa människors sätt att tänka. Det måste man göra genom argumentation och genom en lagstiftning som tillämpas lika för alla människor som lever i det här landet. 9 (M): I arbetsmarknadsutskottets betänkande AU12 Samverkan mellan kommuner om samhällsorientering, m.m. behandlas regeringens proposition och tre motioner som har väckts med anledning av propositionen. Det handlar om fyra separata förslag utan koppling till varandra. För det första handlar det om att kammarrättens sammansättning ändras på så sätt att nämndemän inte ska medverka i mål som rör lagen om arbetslöshetsförsäkring eller lagen om arbetslöshetskassor. För det andra finns det ett förslag om samhällsorientering till vissa nyanlända invandrare. Det finns vidare ett tredje förslag som medverkar till att vi får en bättre struktur på det arbetsmarknadspolitiska regelverket. Det fjärde och sista förslaget handlar om att upphäva Arbetsförmedlingens möjligheter att begränsa byggverksamhet. Mål i kammarrätten där nämndemän medverkar och som rör arbetslöshetsförsäkringen och arbetslöshetskassor uppvisar stora likheter med socialförsäkringsmålen. Nämndemän deltar inte i kammarrätts avgörande av socialförsäkringsmål. Den förändring som då skedde motiverades med att den typen av mål där prövningstillstånd motiveras är mål med mycket komplicerade försäkringsrättsliga frågor. Det handlar om bedömningar som kräver särskild kompetens. Om ett socialförsäkringsmål eller ett mål som rör arbetslöshetsförsäkringen eller a-kassorna prövats i förvaltningsrätt, tidigare länsrätt, och inte kan avgöras i första instans utan fått prövningstillstånd till kammarrätt är vi inne på mycket komplicerade mål. Det kan gälla tvistemål som kräver många underliga utvärderingar och bedömningar. Det kan handla om tekniska, medicinska och juridiskt komplicerade avgöranden. När det gäller arbetslöshetsförsäkringen och a-kassan kan det handla om arbetsrättsliga frågor som fordrar juridisk kompetens och i vissa fall spetskompetens inom olika områden. I Socialdemokraternas följdmotion, där de i och för sig motsätter sig förslaget, kan vi nog ändå anse att det framgår, och det har också framgått tidigare här från talarstolen, att vi är rätt överens om att det är mycket komplicerade mål som överklagas och får prövningstillstånd. Men Socialdemokraterna vill ändå ha kvar nämndemännen även i kammarrätten i den typ av mål som vi diskuterar. Av Vänsterns motion framgår att de anser målen vara komplicerade, men de drar lite annorlunda slutsatser. Vänsterns och argument handlar mycket om att arbetslöshetsförsäkringens regler borde förenklas. Men förenklingsambitionerna i regelverket kan inte drivas så långt att det skapas ett godtycke som innebär att man kanske hamnar i ett system där det ges ut schabloniserade ersättningar som inte på ett rättvist sätt avspeglar skillnader mellan olika ersättningstagare, deras bakgrund, arbetshistoria och så vidare. Jag tycker också att det är viktigt att påpeka, efter tidigare inlägg här från talarstolen, att nämndemännens roll i stort inte tas upp i propositionen. Men i mål som överklagas till högre instans, exempelvis kammarrätt, vill vi ha en förändring. Vi menar att det fordras speciell kompetens. Det fordras stor juridisk kompetens för att mål på allra bästa sätt ska kunna avgöras efter vad lagen föreskriver. Det är också viktigt att erinra om att det i socialförsäkringsmålen, efter den förändring som skett där nämndemän inte deltar i kammarrätten, har fungerat väl såvitt jag har förstått. Det finns många uppgifter om det. Det här betänkandet och den här propositionen handlar mycket om samhällsorientering för vissa nyanlända invandrare. Vi stöder regeringens förslag att ge kommuner en möjlighet att samverka om att erbjuda samhällsorientering till vissa nyanlända invandrare. När man kommer från ett annat land är den ofta avgörande för hur det går längre fram. Människor som tappar tron kan kanske inte komma igen och få en bra framtid. Det kan innebära problem längre fram om man inte får en bra start. Etableringsreformen som infördes kräver att samhällsorientering sker. Det ställer krav på kommunerna som därmed kan behöva samverka för att klara av detta. Man kan eventuellt också behöva köpa tjänsten, och får man den möjligheten. , ideella föreningar och mindre företag kan bidra till en orientering som både har anknytning till den lokala arbetsmarknaden och är mer individanpassad. Det är också viktigt att erinra om att SKL, Kommuner och Landsting, står bakom det här förslaget. Det primära syftet med samhällsorienteringen är att underlätta de nyanländas etablering i samhällslivet med sikte på att de också ska få en möjlighet att snabbt få ett arbete. Jag tycker att det är viktigt att påminna om att det är regeringsformen som gäller. Det finns en värdegrund som våra grundlagar ger uttryck för. har väckt en följdmotion. Vi kan konstatera, och det sade också , att man inte vänder sig mot de förslag som finns i propositionen, men man vill, och det kanske inte var oväntat, ha med att samhällsorienteringen ska ske, som man skriver, i assimilationsfrämjande syfte. Det finns kanske från sida en föreställning om att nyanlända genom att undervisas om svenska värderingar också kommer att tänka och agera som motionären önskar. Man kan självfallet ha en viss kontroll över undervisningen. Det måste man ha. Men det handlar också om vad som tas emot, hur individen tänker och handlar utifrån detta. Det är också viktigt att komma ihåg att samhällsorienteringen ska utgå ifrån de lagar och regler vi har i vårt land, och man ska diskutera normer och värden i samhället. Samhällsorienteringens värdeaspekt bör hämtas från regeringsformen och utgå ifrån ett medborgarperspektiv som tar fasta på de gemensamma värderingar som det svenska samhället ger uttryck för genom regeringsformen. I propositionen finns också förslag om förenklingar i det arbetsmarknadspolitiska regelverket med målsättningen att skapa ett regelverk som är överskådligt, enkelt att tillämpa och fungerar . Vi ser det som viktigt att genom regelförändringar underlätta för regeringen att föra en bättre och aktivare arbetsmarknadspolitik så att vi ökar möjligheten för fler människor att få ett jobb. Här finns förslag på förändringar som medverkar till detta. Avslutningsvis finns också ett förslag i propositionen om att upphäva en lag om byggnadstillstånd som funnits . Det är en lag som gör det möjligt för Arbetsförmedlingen att begränsa byggnadsverksamheten med hänsyn till samhällsekonomiska förhållanden, läget på arbetsmarknaden eller, som man skriver, andra väsentliga intressen. Den här byggnadsregleringen var ett konjunktur- och regionalpolitiskt medel som gav samhället en möjlighet att styra byggnadsinvesteringar. Möjligheten att styra byggnadsverksamheten genom regelverket om byggnadstillstånd har inte använts . Att ha kvar detta system för att Arbetsförmedlingen ska få statistik över olika byggnadsprojekt är inte tidsenligt. Arbetsförmedlingen har förvisso andra viktiga uppgifter att jobba med. Jag yrkar bifall till utskottets förslag till beslut och avslag på samtliga reservationer. (Applåder) I detta anförande instämde och (båda M), (FP) och (C). 10 (SD) replik: upprepar en del av det jag sade från talarstolen. Man kan inte förvänta sig att den som deltar i samhällsinformationen för nyanlända verkligen tar till sig den och anser att det är värderingar som den personen vill stå bakom. Anser att de värderingar som ges uttryck för i imamers syn på kvinnans roll i samhället i , att de värderingar som ges uttryck för i hedersrelaterat våld och att de värderingar som ges uttryck för i hur man möter polis, brandkår och räddningstjänst i vissa förorter är acceptabla i ? Eller anser och att vi måste ställa hårdare krav på att man inte bara läser utan också tar till sig de här värderingarna för att ha rätt att bli en del av det svenska samhället? Eller anser och att detta är ett smörgåsbord där man kan välja själv och avstå från att ta till sig värderingarna om alla människors lika värde, demokrati, mänskliga rättigheter, kvinnors rättigheter, skydd för utsatta och så vidare? 11 (M) replik: Det måste finnas en tydlighet i samhällsorienteringen. Det är mycket viktigt att människor som är födda i andra länder får en bra start och får möjlighet att studera den svenska lagstiftningen. Det finns med bland de här fyra målen. Det är viktigt att de får en möjlighet att se hur det svenska samhället är organiserat. Det är viktigt att de får en inblick i hur arbetsmarknaden fungerar. Det är också viktigt att de kan klara den praktiska vardagen. Det finns väldigt mycket att göra, och det görs också. Den etableringsreform som alliansregeringen införde var mycket viktig i det här sammanhanget. Det kanske är för tidigt att utvärdera den fullt ut, men den har fått en bra start. Det har gjorts många värdefulla insatser här. Man får kanske hjälp av en lots för att komma vidare och få ett jobb. Man kan få en egen etableringsplan. Man får kontakter med arbetslivet. Etableringsreformen var väldigt viktig och avgörande för att kunna gå vidare och få en bättre möjlighet för dem som kommer från andra länder med sin kompetens och sina kunskaper. De kan vara en tillgång för , och ska vi också hjälpa dem och se till att de har möjlighet att få en bra etablering. Etableringsreformen var alltså väldigt viktig. Jag vill upprepa det jag sade inledningsvis: Det är självklart att man om man kommer från ett annat land ska följa den svenska lagstiftningen. I vårt resonemang utgår vi från regeringsformen, våra grundlagar som talar om hur vi får bete oss och inte får bete oss i olika situationer. Den svenska lagstiftningen gäller givetvis. Skillnaden mellan oss och är att ni ju ser problem när det kommer människor hit från andra länder, medan vi ser det som en möjlighet. Människor kommer från andra länder med sin erfarenhet och sina kunskaper. Det kan berika vårt samhälle. I slutändan landar man i diskussionen om vilken människosyn man har. Vi ställer inte upp på er främlingsfientliga syn, . 12 (SD) replik: Jag ska vara mycket tydlig, . Nej, vi accepterar inte det uttryck för bristen på respekt för kvinnors rättigheter som imamer delger i svenska moskéer. Nej, jag respekterar inte att man ger sig på utryckningsfordon, ambulanser och brandkår som rycker ut för att hjälpa andra människor. Nej, vi accepterar inte hedersvåld i någon form. Låt mig vara mycket tydlig: I mitt samhälle är det inte acceptabelt att en svensk, oavsett om man är född i med svenskt ursprung eller om man har bott i och blivit svensk, super sig full eller av andra anledningar slår sin fru. Skillnaden mellan det och hedersvåld är att heller ingen annan i samhället tycker att det är acceptabelt inte hans familj, inte hans släkt, inte hans vänner. Med hedersvåldet är det precis tvärtom. Den som stöts ut är den utsatta, och den som lyfts upp är den som utsätter den utsatta för våldet. Dessa värderingar har ingen plats i mitt . Där skiljer vi oss radikalt åt, för i och har dessa värderingar en plats. Ni vågar nämligen inte ta de steg som krävs för att göra klart för de här männen, för det är oftast män, att dessa värderingar inte är acceptabla. Man säger inte sådana saker till utsatta kvinnor. Man kastar inte sten och andra föremål på brandkår, ambulans och utryckningsfordon. Man utsätter inte unga tjejer och kvinnor för förföljelse och förtryck i hederns namn inte i mitt men tyvärr i ert . 13 (M) replik: Jag får än en gång betona att den svenska lagstiftningen gäller. Hela vårt samhälle bygger på respekt för våra grundlagar. Vi ska inte tillåta våld över huvud taget, utan straff måste till för saker man inte får göra enligt den svenska lagstiftningen. Det måste åtgärdas. Det vi vill, och det är egentligen det som det handlar om i dagens debatt, är att se till att hjälpa människor som är födda i ett annat land och som kommer till vårt land. Vi ska se till att de får bra stöd, men vi ska också tala om hur den svenska grundlagen fungerar och hur regeringsformen är utformad. vill stänga alla gränser. De ser bara problem, och det finns inte någonting som någon från ett annat land kan tillföra och berika vårt samhälle med. Det är det som skiljer oss åt. Vi har framför oss en situation där vi behöver ha fler människor som arbetar. Arbetskraftsinvandringen kommer att vara väldigt betydelsefull för oss om vi ska klara det framtida arbetskraftsbehovet. Allt färre ska försörja allt fler; det vet vi . Det är tänkvärt att ungefär 600 000 utrikes födda personer går till ett arbete och ser till att skatteintäkterna ökar för kommuner, landsting och stat och medverkar till att vi också kan få kulturella inslag i samhället och en ökad mångfald som berikar oss alla. Det är det som skiljer oss åt, . Tyvärr är det så. Det är inget nytt. Ni vill ha regler, som ni säger här, som innebär att man i assimilationsfrämjande syfte ska programmera något som människor ska acceptera. Vad är svenskhet för dig, ? För oss är det människors delaktighet. Man kan vara med i samhället och bygga ett som blir ännu bättre. 14 HANS (FP): Jag vill börja med att yrka bifall till förslaget i betänkandet AU12 Samverkan mellan kommuner om samhällsorientering, m.m. Det kan konstateras att frågorna om i vilken ordning arbetslöshetsförsäkringsmål respektive andra socialförsäkringsmål ska prövas inom rättsväsendet har följts nära åt historiskt. Som vi också anför i propositionen deltar nämndemän inte i kammarrättens avgöranden av socialförsäkringsmål. Det förslaget motiverades just med att frågorna i flertalet av de mål där prövningstillstånd beviljas avser till exempel komplicerade försäkringsrättsliga eller processuella frågor, medicinska bedömningar som kräver särskild kompetens eller tekniskt komplicerade beräkningar av livränta. Frågorna i de mål där kammarrätten meddelar prövningstillstånd kunde, enligt vad regeringen anförde, således sällan antas innehålla sådana lämplighets- och skälighetsbedömningar där nämndemannamedverkan kan anses vara av särskilt värde. följde också regeringens förslag. föreslår regeringen med en analog motivering att nämndemannamedverkan i kammarrätten ska avskaffas även vid mål om arbetslöshetsförsäkringen. Frågorna om instansordning för de två typerna av mål har ju följts nära åt . Det är naturligt eftersom målen till sin karaktär uppvisar stora likheter, även när det gäller de ALF- och LAK-mål som får prövningstillstånd i kammarrätten i fråga om tekniskt komplicerade bedömningar inom just lagen om arbetslöshetsförsäkringen och lagen om arbetslöshetskassan. välkomnar den möjlighet som regeringens förslag ger kommuner att samarbeta om tillhandahållandet av samhällsorientering för vissa nyanlända invandrare. Som konstateras i propositionen ställer dagens regelverk stora krav på kommunerna. Inte minst det faktum att samhällsorienteringen i möjligaste mån ska bedrivas på modersmålet eller annat språk som deltagarna behärskar väl innebär stora utmaningar för mindre kommuner som tar emot nyanlända från olika delar av världen. Det är därför angeläget att regeringen nu gör det möjligt för kommuner som så önskar att samarbeta och dela på åtagandena. Möjligheten att upphandla orientering utanför den egna kommunen kan för mindre kommuner antas innebära tydliga effektivitetsvinster. Jag vill också lyfta fram vikten av att inte kväva den lilla men betydelsefulla marknaden för orienteringstjänster. , ideella föreningar och mindre företag kan bidra till en orientering som både har tydligare anknytning till den lokala arbetsmarknaden och är mer individanpassad. För att sådana aktörer ska kunna erbjuda tjänster krävs att den orienteringsverksamhet som kommunerna står för bedrivs på affärsmässiga grunder så att den inte slår ut övriga aktörer på marknaden. Att frångå självkostnadsprincipen är därför enligt och Alliansens mening nödvändigt. konstaterade i sitt betänkande att förväntningarna på vad samhällsorientering kan åstadkomma är stora och inte alltid motsvaras av vad som är möjligt ens med den bästa information eller utbildning. Både informationen och innehållet i en utbildning består ju av erbjudanden och möjligheter. I vilken utsträckning den som erbjuds information förmår eller vill ta till sig innehållet beror ytterst alltid på den enskilda individen. Det går enligt utredningen att ha viss kontroll över vad som erbjuds men aldrig över vad som i slutändan tas emot och hur individen handlar utifrån detta, som vi skriver i betänkandet. Detta gäller inte bara samhällsorientering för invandrare utan all form av undervisning. Det förefaller orealistiskt att alla människor med ett visst etniskt svenskt ursprung, som det tidigare talades om här i talarstolen, och en uppväxt och skolgång i skulle förmodas tillägna sig och genom hela livet bära på samma specifika uppsättning värderingar, oberoende av skillnader i övriga omständigheter och erfarenheter, inte minst med tanke på att värderingar förändras . De jämställdhetsvärderingar vi hade i är inte exakt lika dem vi har . Här har vi utvecklats i en positiv riktning. Att slå fast en viss värdering känns därför för oss i inte rimligt. Jag välkomnar att regeringen när man har utformat innehållet i samhällsorienteringen inte har låtit sig styras av de uppfattningar om svenskhet eller krav på ensidig assimilation som framför här i kammaren . Utredningen om samhällsorientering för invandrare ansåg att samhällsorientering inte borde utgå från vilka värderingar som funnits mer eller mindre uttalade i det svenska samhället. I stället förordade den att orienteringen skulle utgå från ett medborgarperspektiv som tar fasta på de gemensamma värderingar som det svenska samhället genom regeringsformen ger uttryck för. Regeringen har valt denna inriktning när man har utformat förordningen om samhällsorientering för vissa nyanlända invandrare. Jag ser positivt på att samhällsorienteringen fick ett medborgarperspektiv och konstaterar att det sammanfaller väl med målet för den svenska integrationspolitiken, nämligen lika rättigheter, skyldigheter och möjligheter för alla, oavsett etnisk och kulturell bakgrund. Syftet med samhällsorienteringen är primärt att underlätta de nyanländas etablering i arbets- och samhällslivet. Förordningens fokus på praktiska aspekter av det svenska samhället är därför väl avvägd. De värderande moment som ingår och som bör ingå har sin utgångspunkt i den värdegemenskap som de svenska grundlagarna ger uttryck för. Detta är viktigt. Denna ordning vill hålla fast vid. I detta anförande instämde (M) och (C). 15 (SD) replik: gör det lite enkelt för sig och läser direkt ur betänkandet, men det är väl helt okej. Du säger, Hans, att samhällsorienteringen ska ta sin grund i det som står i regeringsformen. Du tycker också att det speglar det medborgerliga perspektivet. Men regeringsformen är trots allt ett politiskt dokument. Det är någonting som har beslutats i den här kammaren. Jag vill bara ha sagt det. Jag har en del frågor till dig. Den första frågan är: Tycker du att integrationspolitiken är misslyckad eller tycker du att den fungerar? Vilken roll har samhällsintegrationen för invandrare i att få er integrationspolitik att fungera eller att misslyckas? Tycker att de värderingar som det ges uttryck för i svenska moskéer och att det faktum att gäng i de svenska integrationsbostadsområdena kastar sten på utryckningsfordon som har kommit ut för att hjälpa människor när det brinner eller när de har andra problem är sådant som också ryms och som är okej? Tycker att problematiken med hedersvåld också är en del av det smörgåsbord av värderingar där man kan välja att anamma det svenska synsättet eller välja att inte anamma det svenska synsättet? 16 HANS (FP) replik: Tack, , för frågorna! I det här fallet tycker jag att det är viktigt att hålla sig till den text vi har arbetat fram i betänkandet, för det är en väldigt viktig värderingsfråga som vi diskuterar i kammaren . vet att regeringen jobbar mycket hårt för att förbättra integrationspolitiken ytterligare. Vi tycker inte att den har lyckats fullt ut, men det finns goda exempel. Se på kommun, som vi fick information om. De har lyckats bra med exempelvis företagsamheten som de har en stor andel invandrare i sin kommun. Det finns goda exempel, men det finns mycket mer att göra i den delen, absolut. När vi kommer till om vi i skulle acceptera olagligheter som stenkastning och hedersvåld måste jag säga att det är självklart att vi inte gör det. Det är ju olagligt. Jag sade själv att det är grundlagarna och de svenska lagarna som gäller i . Där ingår inte att man får kasta sten eller utöva hedersvåld. Våld i alla sammanhang är otillåtet i . Det vet om. 17 (SD) replik: Jag tror att Hans, medvetet eller omedvetet, missförstod mig lite grann. Jag frågade inte om det är lagligt eller olagligt. Jag frågade om det är värderingar som är acceptabla i det svenska samhället. Det är inte så att det här är engångsföreteelser. Det är inte så att det är pojkstreck. Det är ingenting man ångrar . Det här är systematiserad verksamhet som förekommer , eller i imamernas fall . Om vi till exempel tar de värderingar som imamerna ger uttryck för är det inte heller alltigenom olagligt att ge kvinnor dåliga råd. Men det visar på fruktansvärda värderingar. Det är värderingar som ni har släppt in och som ni har accepterat. Jag tycker inte, som vår moderata företrädare svarade förut, att det här berikar vårt samhälle.