prot · GZ0995 · 2012-04-12 00:00:00 — Det kan vara såsom jag var inne på i mitt anförande att just upplägget i kooperativ där man lägger in sitt eget kapital, får tillbaka elen och får skatta för den är ett av problemen. Det finns andra sätt att lösa frågan om ekonomin. Du och jag kan köpa strömmen, och det finns även andra sätt som lär göra att uttagskatten inte blir fullt så kännbar. Men vindkraft ska vi som sagt hjälpas åt med. Jag tror mycket på det småskaliga, så låt oss göra ett gemensamt besök hos min granne! 131 (FP): Jag börjar med att yrka bifall till utskottets förslag i betänkandet. Det är intressant att följa de olika inlägg som oppositionen har framfört i debatten. Jag tycker att de visar ganska tydligt att vi inte har en regering som står mot oppositionen, utan vi har fem olika förslag till skattepolitik att ta ställning till här i riksdag . Vi har Socialdemokraternas besked vad det nu innehåller. Väldigt mycket vet vi fortfarande ingenting om. Vi har , som ger klarare besked. Om man lägger dessa fyra bredvid varandra ser man att det spretar våldsamt när det gäller i vilken riktning de vill gå. I det ena fallet kommer det klara och tydliga besked från , till exempel, om att förmögenhetsskatten inte ska återinföras. Detta besked välkomnar jag. kommer från andra delar av oppositionen besked om att förmögenhetsskatten ska återinföras. Så sent som gick tre av partierna till val på att införa en förmögenhetsskatt som skulle ge 4 miljarder mer i skatteintäkter. Mot detta står alliansregeringens skattepolitik, som när det gäller företagande, sparande, bostäder och andra fastigheter har lett till väsentliga förbättringar som vi har haft makten. För oss i är det centralt att skattepolitiken är utformad så att det inte bara lönar sig att arbeta utan att det också lönar sig att spara. Det ska också kunna löna sig att ta de risker som det innebär att starta och driva företag och riskera mycket mer än den som väljer en fast anställning gör. Därför är det viktigt att vi har ett attraktivt företagsklimat i och att vi har konkurrenskraftiga och attraktiva skattevillkor för de företag som väljer att investera och skapa jobb i . Det är viktigt att , som sitter , ser över företagsbeskattningen som helhet. Det är viktigt att vi också ser på de olika frågor där delbetänkanden nu läggs fram. Det är till exempel viktigt att fortsätta arbetet för att i en eller annan form få fram ett riskkapitalavdrag. När det gäller bolagsskatter tycker jag att det är intressant att höra resonemang i talarstolen om att en låg bolagsskatt är någon form av ett misslyckande. Man kan nästan tolka det så att om man sänker bolagsskatten är det detsamma som att man har misslyckats med att skapa ett bra företagsklimat och därmed hålla uppe en hög bolagsskattesats. Det där tål att tänkas på. Man kan till exempel reflektera över om det betyder att vi hade världens mest attraktiva företagsklimat 1989 när bolagsskatten låg på . Var det själva kvittot på att vi hade ett bra företagsklimat? Jag tycker att man kan ställa denna fråga inte bara till utan också till svenska företagare. Jag tror att det är viktigt att man också i detta perspektiv ser på det nu pågående arbetet för att täppa till luckorna i bolagsskattelagstiftningen genom att få bukt med aggressiva ränteupplägg i enbart skatteplanerande syfte. Detta använder vissa företag som verkar internationellt för att komma undan svensk bolagsskatt. Om man gör det skapas ett utrymme att sänka företagsbeskattningen. Det är ett viktigt budskap till de andra företag som verkar i och som betalar en högre skatt än vad som annars hade varit nödvändigt. En viktig del av sparande och kapitalbildning i samhället handlar om att också uppmuntra enskilda att bygga upp ett eget kapital och ett eget sparande. För de allra flesta människor ligger den största delen av sparandet i bostaden. Där är det också viktigt att få besked, till exempel från Socialdemokraterna. Vad vill Socialdemokraterna? Ni gick till val på att lyfta bort taket på fastighetsavgiften. Vad är ert besked ? Jag tycker också att det är lite märkligt att klagar på skattevillkoren för hyresrätter och kallar dagens besked om att sänka fastighetsavgiften för flerbostadshus, däribland hyresrätter, med en fjärdedel för ett marginellt förslag. Jag tycker att det är lite uppseendeväckande. Låt mig avslutningsvis säga några ord om tonnageskatten. Detta är en av de riktiga långkörarna på företagsskatteområdet. Jag tycker att det är viktigt att utskottet gör en tydlig markering om att vi nu välkomnar det besked som har kommit från regeringen om att det är dags att komma till skott med en ordentlig utredning för att komma framåt i denna fråga. Detta en viktig fråga också för oss i . Vi förväntar oss att regeringen levererar i enlighet med det besked som har getts och som vi välkomnar. Skulle så, mot förmodan, inte vara fallet får utskottet naturligtvis återkomma. är tiden inne, och besked har getts. Vi förväntar oss att ett utredningsarbete skyndsamt kan komma i gång. (Applåder) I detta anförande instämde (FP). 132 (MP) replik: är det intressant att lyssna på Alliansens företrädare som betonar enigheten. Sedan kommer man in på detta med riskkapital. Det har väl framför allt varit DN som har skrivit om detta. Om jag har förstått det rätt har det här förslaget på riskkapitalskatt fallit eftersom enbart M och FP står bakom det. Det är intressant. En enig allians det låter inte så. Det låter som en väldigt oenig regering, vilket är mycket värre än en opposition där framför allt tre partier samarbetar eller inte samarbetar i olika frågor. Vi har visat att vi kan samarbeta även när det gäller att leda det här landet . Ni har också visat det. Det blir bara bedrövligt när man alltid måste framhålla att vi i oppositionen är så oeniga som man själv inte kan hålla ihop. Det är väldigt tydligt att Alliansen har problem med att regera i minoritet. Det vore bra om man hade en lite mer ödmjuk inställning. Jag skulle vilja fråga hur egentligen ställer sig till detta med en skatteöversyn. Jag har fortfarande inte riktigt förstått om Alliansen är enig i denna fråga. Jag har känsla av att man inte är det, men jag skulle gärna vilja veta. 133 (FP) replik: Låt mig först och främst komma med ett klarläggande. Det jag tog upp i mitt anförande handlade om den översyn av skattereglerna för att tillföra riskkapital till svensk företagsamhet som har behandlat i ett delbetänkande som är ute på remiss. Sedan får jag en replik som tar upp en helt annan fråga, nämligen den promemoria som handlar om skatteregler för dem som har betydande inflytande i riskkapitalbolag. Det är två helt olika frågor, och det tycker jag är värt att föra till protokollet. När det gäller den fråga som tar upp tycker jag att det är viktigt att se vilket alternativet är till att pröva möjligheten till särskilda skatteregler. Det är att få en rättslig osäkerhet som kan leda till rättsprocesser som kommer att ta åratal att reda ut. Jag vet i alla fall en bransch som skulle applådera det, och det är skattejuristerna. De skulle tjäna oerhört mycket på alla dessa långdragna rättstvister som skulle dras i förvaltningsrätt och uppåt. Jag undrar om det är just den branschen som vi ska gynna genom våra skatteregler. Jag tycker att frågan om en skatteöversyn behöver gå tillbaka till företrädarna för oppositionen. Jag tycker att ska ställa den frågan till . har en både kortfristig och långfristig syn på vad vi vill åstadkomma med skattesystemet. Utifrån det kan vi se fördelar med en bred skatteöversyn, men då behöver naturligtvis också representanter för oppositionen få klart för sig vad de egentligen vill. Jag anser att det inte är fallet . 134 (MP) replik: Jag vet inte om jag måste upplysa om det grundläggande systemet för parlamentariska utredningar. Det är inte så att man kommer till bordet och har gemensamma syner, utan idén med en utredning är att man utifrån partiernas olika uppfattningar börjar en utredning och en diskussion för att komma fram till en samsyn. har olika företrädare för både M och FP nästan utgått ifrån att vi ska vara överens innan vi går in i en utredning, vilket för mig verkar helt befängt. Det handlar ju om att vi ska vara överens om att vi vill se över skattesystemet, punkt. Sedan ska man gå vidare och se om det går att komma överens. Det kanske inte går. Det vet inte jag. Vi i och flera andra i oppositionen menar att det vore värt, och det är dags för skull, att göra en sådan utredning och att göra den parlamentarisk. Det är då vi ska komma med våra olika inspel i denna utredning. Men det verkar som om Alliansen tycker att vi ska tycka lika från början, men då behöver vi ingen utredning. Då kan vi sätta oss ned och skriva ett lagförslag direkt. Jag är väldigt undrande över den syn som har framförts av olika talespersoner från olika partier i Alliansen tidigare. Min fråga är fortfarande: Är intresserat av att ta initiativ till en bred skatteöversyn där vi från de olika partierna i riksdag kan spela in våra olika synpunkter för att se om vi kan komma överens? 135 (FP) replik: Jag tackar för den vänliga informationen om hur utredningsväsendet fungerar. Jag vill ändå påminna och lyssnarna om att det inte är riktigt det som är själva grundfrågan. En utredning förutsätter naturligtvis inte att partierna går in med till alla delar färdigutarbetade förslag, men man måste åtminstone ha en någorlunda tydlig bild av vilket problemet som ska utredas är. Det är den grundläggande frågan som jag tycker att olika företrädare för oppositionen borde fundera över. Jag kan titta tillbaka på den senaste stora skatteöversynen som och Socialdemokraterna genomförde tillsammans . Där fanns det en samsyn om vilka de stora problemen var, till exempel att marginalskatterna på inkomster var alldeles för höga och att bolagsskatten i var alldeles för hög och behövde sänkas. Om man har detta som problemformulering måste man fundera på vad man gör med skattebaserna och var man behöver ha bredare enhetlighet för att kunna finansiera önskvärda reformer. Det är precis frågan om vilka problem som finns som vi saknar tydliga svar på från stora delar av oppositionen. Vi i ser till exempel gärna att marginalskatterna i alla inkomstskikt sänks ytterligare. Socialdemokraterna vill tvärtom höja marginalskatterna. För dem är problemet att marginalskatterna är för låga, och det är samma sak när det gäller bolagsskatten där det kommer motstridiga besked. Det är där jag menar att det grundläggande problemet ligger. 136 (S) replik: Jag ska börja med att kommentera det som sade om dagens utspel om fastighetsskatten på flerbostadshus som handlar om en sänkning . Som jag sade tänker jag avvakta och se vad som kommer från aktörerna på marknaden, men ett gott tips till skulle nog vara att åka hem till kommunen och prata med bostadsbolagen om vilken påverkan det här får på en nybyggnadskalkyl. Sedan kan vi diskutera den frågan vidare. Det behövs betydligt mer för att få fart på bostadsproduktionen som är så väsentlig för att vi ska få fart på tillväxten, inte minst i den här regionen. Visst, det är ett steg i rätt riktning, men ha ingen övertro på vad det ska innebära! Jag skulle vilja komma tillbaka till frågan om skatteöversynen, för precis som jag har sagt var det våra två partier som tog det ansvaret. orkade inte, och skattefrågan var den stora frågan som man ville profilera sig med. Det har betytt mycket för de här decennierna att vi lyckades med den översynen. Ja, det är väldigt tydliga saker som vi vill se över. Vi vill komma tillbaka till att ha mycket färre undantag och mycket färre särregler. Man skulle kunna säga att ett perfekt skattesystem är ett sådant som inte göder skattekonsulter. De här 20 åren med olika regeringar har inneburit att man har petat och ändrat, inte minst de här sex . Grundförutsättningen med en mer globaliserad värld och ett mycket mer utsatt läge för , och därtill de uppluckringar som har skett det är det som vi vill ta tag i. 137 (FP) replik: Låt mig börja med det här med beskattningen på hyresrätter. Dagens besked handlar om en sänkning av beskattningsnivån med en fjärdedel, från till . Det är ett ganska viktigt besked som jag tycker var intressant att lyfta fram eftersom i sitt huvudanförande inte bara talade om bostadsbyggande utan om den fiskala behandlingen av hyresrätter i gemen, inte bara de nybyggda utan också de som redan finns. Jag tycker ändå att det är värt att stanna lite vid detta. När det gäller det här med en skatteöversyn tycker jag som sagt att det skulle vara väldigt bra om Socialdemokraterna ger besked om vad det är för problem de vill lösa. Det vi nu hör här är att de vill få enhetligare regler men i vilken riktning? Det är där som det är så tomt på besked. Ni gick till val på att återinföra förmögenhetsskatten. Är det någonting som ni håller fast vid, att beskattningen på förmögenheter, på privatpersoners sparande, är för låg ? Ni gick till val på att höja marginalskatterna. Vi har hört här i skatteutskottets debatter att ni fortsätter att beklaga att marginalskatterna har sänkts för inkomsttagare. Är marginalskatterna för låga eller för höga? Det är där vi måste börja diskussionen för att en utredning i så fall ska kunna se om det går att hitta gemensamma lösningar. 138 (S) replik: Vår ingång i detta ligger på ett högre plan. Det handlar inte om att komma med sina respektive reservationer och budgetpropositioner för just det året, utan det handlar faktiskt om att tänka långsiktigt. Var är skattebaserna? Hur mycket behöver vi för att kunna ha en bra välfärd med den demografiska utmaning har? Vad kommer långsiktigt att behöva anpassas? Hur ska fördelningen vara mellan kommuners, regioners och landstings ansvar och skatteintäkter för att få det här att fungera? Hur ska vi kunna värna och bygga upp det vi pratar om, nämligen ett starkt företagarland i denna globaliserade värld? Hur ser ett sådant skattesystem ut, och hur kan vi göra det på ett sådant sätt att det blir breda skattebaser som innehåller få undantag och därmed få inkomstmöjligheter för skattekonsulter och andra att ta sig runt de olika skattereglerna? Jag tror faktiskt att ska fundera över det där riktigt ordentligt, för det här är frågor som inte berör vilken marginalskatt vi har , utan det handlar om ifall vi kan finansiera vår vård, vår omsorg, en bra utbildning och en högskola . Det handlar om att lägga grunden för ett Välfärdssverige även , och då behöver vi faktiskt en enighet över blockgränserna om de grundläggande delarna i ett skattesystem. Det är det vi är ute efter. 139 (FP) replik: Jag tycker att det är sympatiskt med den resonerande tonen som har när det gäller att ställa de första frågorna, nämligen: Hur ska vi skapa ett skattesystem som ger oss resurser till den välfärd och de tjänster som vi behöver bekosta gemensamt? Och hur ska vi se till att göra detta så att förblir ett konkurrenskraftigt och attraktivt investeringsland i en globaliserad värld? Det är bra frågor att utgå från. Men, herr talman, jag menar att det inte räcker som problembeskrivning, därför att det är frågor som alla kan ställa sig. Utifrån det behöver man titta på den verklighet som vi har och ta ställning till vad som är problemen med dagens skattesystem. En sådan sak är till exempel att vi genom skattereformen 19901991 gav en väldigt konkurrenskraftig bolagsskatt. Sedan har andra länder följt efter, och det gör att bolagsskatten i inte är en positiv konkurrensfaktor på det sätt som den var . Det är klart att då måste varje parti för sig till att börja med fundera på om detta är ett problem. Därefter kan vi i så fall fundera på vad vi kan göra åt saken. På samma sätt var vi överens om att det var viktigt för att den högsta marginalskatten skulle vara för alla inkomsttagare. Det tog tyvärr bara innan Socialdemokraterna bröt den uppgörelsen, men jag tyckte att det var en väldigt viktig grundbult i den skatteuppgörelse vi hade då. Jag begär inte att ni ska lägga fram skattetabeller, men vi kan åtminstone börja med att ställa frågan: Vore det bra om vi kunde få ned marginalskatten ytterligare, eller är problemet tvärtom att den är för låg ? 140 (C): Vi har hört mycket nämnas om ränteavdragsbegränsningar, riskkapitalbolag och räntesnurror i tidigare anföranden och i tidigare replikskiften. Därför tänkte jag i stället ägna min del i debatten åt två frågor, nämligen tonnageskatten och boendebeskattningen. Tonnageskatten är en skattefråga som gått som en följetong genom skatteutskottet år ut och år in. har både under den socialdemokratiska regeringstiden och under alliansregeringen skickat tillkännagivanden till regeringen om att utreda förutsättningarna för en tonnageskatt även i . Frågan om tonnageskatten har också utretts och remissbehandlats i flera omgångar, men likväl har det inte hänt mycket mer. För att kunna behålla och utveckla kompetensen inom skeppsbyggnad och sjöfart, för att erbjuda jobb åt alla de ungdomar som söker sig till våra sjöbefälsskolor och för att kunna bidra i miljö- och säkerhetsarbetet behövs en handelsflotta med svenskt befäl under svensk flagg. Vi har i vår geografiska omvärld vatten, vatten och vatten. En mycket stor del av det som importeras och säljs i transporteras via sjöfart. Det är vi alla överens om. Men det finns hinder i att bemanningskostnaderna är för höga, trots TAP-avtalen som ger möjlighet för tillfälliga anställningar, trots statliga sjöfartsstöd på 1,5 miljarder, trots stora latenta skatteskulder som inte har krävts in och trots att praktiskt taget ingen inkomstskatt och inga arbetsgivaravgifter inbetalas för svenskt sjöfolk. Men, som sagt, trots alla dessa subventioner och stöd som redan ges anser många att svensk sjöfart skulle ha ännu mer att vinna på ett införande av en tonnageskatt i i likhet med flera andra sjöfartsnationer. Utskottet har envist fortsatt att påtala behovet av att bereda frågan i enlighet med det tillkännagivande som i full enighet redan beslutat. I dagens betänkande redovisas ett uttalande från finansministern som tyder på att regeringen nu äntligen tagit sig an frågan. Eftersom ministern ser behovet av att göra en ännu bredare utredning än den som avlämnades och remissbehandlades och den som infrastrukturministrarna bidragit med och som blev klar och som heter Konkurrensförutsättningarna för sjöfart under svensk flagg kommer det troligtvis att dröja ytterligare något eller innan vi står här i kammaren med ett fullständigt lagförslag och är redo för ett slutligt beslut om införande av en tonnageskatt. Det kommer med all sannolikhet att ta tid, oavsett om oppositionspartierna kräver ett nytt tillkännagivande. Att ta fram en ny lagstiftning utan att man är trygg i att alla omkringliggande delar kommit med och beaktats är knappast möjligt. Jag vill nämna några ord om Socialdemokraternas resonemang i deras reservation om boendebeskattningen. De skriver: Omläggningen av fastighetsskatten har t.ex. medfört att ägare av de dyraste villorna har fått de största skattesänkningarna. Det är egentligen en gammal diskussion som tack och lov är passé. Men den visar också mycket tydligt på den ideologiska skillnaden i uppfattningen om vem som har rätt till pengarna i samhället. Är det medborgaren som själv har arbetat ihop en inkomst och som beskattats eller i inkomstskatt och som sedan har spenderat sina besparingar på ett hus att bo i? Eller är det kanske medborgaren som själv har arbetat ihop en inkomst, som har beskattats eller i inkomstskatt och som inte har spenderat sina pengar på ett hus att bo i utan skaffat sig andra dyra vanor som inte har gått att återkommande beskatta år ? Eller ska alla pengar betraktas som statens egendom och som staten till viss del kan tänkas avstå till den enskilde löntagaren på ett enligt socialdemokratisk bedömning rättvist sätt? Jag kan förstå att det är frestande att beskatta medborgarna för deras fastigheter eftersom hus inte går att gömma undan eller flytta i väg hur som helst. Det finns som bekant tre F som är lätta att beskatta, nämligen fattigt folk och fastigheter. De är lättast att plocka på pengar eftersom de oftast sitter fast där de sitter. Men med jobbskatteavdraget och den sänkta fastighetsskatten har alliansregeringen ändrat på det. Att betrakta boendet som en beskattningsbar inkomst har jag mycket svårt för, då anskaffningen av bostaden bygger på att man har haft en inkomst som redan har beskattats. Socialdemokraterna nämner också i sin reservation att regeringen utreder möjligheten att avskaffa fastighetstaxeringen av bostäder och på så sätt försvåra att beskattning grundad på marknadsvärde återinförs. Ja, det är väl bra i så fall. Då kanske vi också kan slippa beräkningen , eller som det är , i fastighetsavgift utifrån taxeringsvärdet på fastigheter som inte har nått upp till maxbeloppet och nöja oss med någon form av indexuppräkning även för de hus som har lägre taxeringsvärden . Det finns flera delar i detta betänkande som man mycket väl skulle kunna kommentera. Men jag nöjer mig med dessa två ämnesområden och yrkar bifall till utskottets förslag. 141 (S): står vi här återigen och ska debattera frågan om tonnageskatt. Socialdemokraterna har sedan utredningen lades fram drivit frågan om införandet av en tonnageskatt. Vi har skrivit motioner, lämnat in skriftliga frågor och genomfört interpellationsdebatter år . fick vi en blocköverskridande majoritet här i . Då trodde vi naturligtvis att den borgerliga regeringen skulle ta fram ett förslag. Men, ack nej. År har regeringen förhalat detta, och ingenting händer. Det är inte bara vi socialdemokrater som har drivit på, utan även många borgerliga ledamöter har skrivit motioner och debattinlägg där de har krävt att en tonnageskatt ska införas . skrev , före detta partiledare i KD och EU-parlamentariker, tillsammans med en debattartikel. De var mycket tydliga med hur viktigt det är att vi får stopp på utflaggningen av svenska fartyg genom att införa tonnageskatt. kan jag konstatera att KD:s representant har strukit sig från talarlistan, men jag hoppas att han läser i protokollet vad jag har sagt. Tyvärr verkar kommunikationen mellan KD:s ledamöter och partigrupp inte alls fungera. I skatteutskottet fortsätter nämligen deras representant att underordna sig och finansminister ovilja att lyssna vare sig på redarföreningen eller på olika fackliga sjöfolksorganisationer, som svenska fartyg fortsätter att flaggas ut. fanns det ca 300 fartyg under svensk flagg, och /12 var det drygt 90. Ja, ni hörde rätt, det finns 90 kvar. Detta får stora konsekvenser. Det har flera av de borgerliga ledamöterna tagit upp här. Det innebär bland annat att alla ungdomar som utbildar sig till sjöbefäl kommer att få stora svårigheter att få praktik och att de därmed inte blir klara med sin utbildning samt att många sjömän blir arbetslösa. Här gäller tydligen inte arbetslinjen. Precis som i fråga om bilindustrin saknas det också för sjöfarten en näringspolitik. har den borgerliga regeringen kommit underfund med att utredningen om tonnageskatt som presenterades inte duger som underlag för lagstiftning, utan nu ska det utredas igen. Tydligen tycker samtliga borgerliga ledamöter att det räcker med det eftersom ni nu snällt har accepterat detta och tycker att regeringen har gjort tillräckligt. anser att sjöfartsnäringen är en skattemässigt gynnad bransch som erhåller ett omfattande sjöfartsstöd och att vi därför inte kan besluta om en tonnageskatt. Men det har regeringen med finansministern i spetsen ansett utan att ha tagit tag i denna fråga och löst eventuella problem med obeskattade reserver. Man kan nämligen hitta lösningar till en fungerande övergångsmodell. Det har man gjort i andra länder som har infört tonnageskatt. har den borgerliga regeringen förhalat frågan och tydligt visat att man är helt ointresserad av att svenska fartyg flaggas ut till andra länder i som har infört tonnageskatt. Vi socialdemokrater ställer inte upp på regeringens utarmning av svensk sjöfart.