prot · GZ09134 · 2012-06-20 00:00:00 — 1 § Justering av protokoll Justerades protokollet för . 2 § Anmälan om återtagande av platser i Talmannen meddelade att (FP) skulle återta sin plats i , varigenom uppdraget som ersättare för utbildningsminister (FP) skulle upphöra för (FP) och att (M) skulle återta sin plats i varigenom uppdraget som ersättare skulle upphöra för (M). 3 § Anmälan om kompletteringsval Talmannen meddelade att Moderata samlingspartiets riksdagsgrupp på grund av uppkomna vakanser anmält som ledamot i och som ledamot i riksdagsstyrelsen . Talmannen förklarade vald till ledamot i () Talmannen förklarade vald till ledamot i riksdagsstyrelsen (M) 4 § Utökning av antalet suppleanter i utrikesutskottet Valberedningen hade, enligt ett till kammaren inkommet protokollsutdrag, tillstyrkt att antalet suppleanter i utrikesutskottet skulle utökas från 29 till 30. Kammaren medgav denna utökning. 5 § Val av extra suppleant i utrikesutskottet Företogs val av extra suppleant i utrikesutskottet. Kammaren valde i enlighet med valberedningens förslag till suppleant i utrikesutskottet (S) 6 § Hänvisning av ärenden till utskott Föredrogs och hänvisades Propositioner 2011/12:160 till socialutskottet /12:162 till försvarsutskottet 7 § Riktlinjer för den ekonomiska politiken och Redovisning av skatteutgifter Föredrogs finansutskottets betänkande 2011/12:FiU20 Riktlinjer för den ekonomiska politiken (prop. 2011/12:100 delvis och skr. 2011/12:148) och skatteutskottets betänkande 2011/12:SkU20 Redovisning av skatteutgifter (skr. 2011/12:136). 1 (S): När samlas till avslutning och ska besluta om riktlinjerna för den ekonomiska politiken är det inte midsommargrönska och ljus som är bilden på den ekonomiska näthinnan, framför allt inte om vi tittar ut över . Finanskrisen har blivit bankkris och statsfinansiell kris med mycket allvarliga konsekvenser i länder och för många människor. Kostnaderna för oredan är höga i form av stora nedskärningar och besparingar, hög arbetslöshet och samhällen som i alla fall i några fall är nära att brytas sönder. Främlingsfientlighet och extremism vinner ny mark. Och möjligen har vi ännu inte heller sett det värsta. I kan vi känna igen en del från vårt eget 90-tal. Vi känner till kostnaderna för att förlora greppet. Vi vet hur smärtsamt det är att skära ned och spara. Men vi vet också att saneringsprogram inte behöver vara för evigt. Vi vet betydelsen av ordning och reda och av ramverk och transparens men också av ansvarsfulla parter på arbetsmarknaden, av en väl fungerande lönebildning som kan leverera både konkurrenskraft och reallöneökningar och av att vi alla kan hålla vår del av det kontrakt i samhället som måste finnas för att vi ska kunna leverera i form av arbete och välstånd. Att vi i snart två decennier har kunnat bocka av budgetdisciplin, produktivitet och en väl fungerande lönebildning spelar stor roll för att vi står lite utanför det som är den europeiska verkligheten. Det är något vi ska slå vakt om och vara glada över och som vi ska fortsätta utveckla. Men vi måste också vara oerhört vaksamma, inte minst när det gäller stabiliteten i det finansiella systemet. och är två aktuella exempel på kraften i och den oro som kan finnas och som man bör känna inför fastighetsbubblor, hög skuldsättning i den privata sektorn och alltför svaga banksystem för att bära upp detta. Jag vill särskilt betona vikten av att hålla ögonen på stabiliteten på bostads- och bolånemarknaderna. Även om bilden av den svenska ekonomin är helt annorlunda än i många andra europeiska länder ser vi brister också här. Förutom den oro man kan känna över hög privat skuldsättning och situationen på bostadsmarknaden har vi för låg ekonomisk tillväxt, ökade klyftor och en alldeles för hög arbetslöshet. Regeringens prognoser för utvecklingen är dessutom mer optimistiska än vad många andra bedömare ger uttryck för. Så har det varit ganska återkommande. Såväl som har i samband med vårbudgetar rest frågetecken för hur realistiska regeringens framtidsutsikter egentligen har varit, för att sedan få rätt när finansministerns beräkningar möter höstens bistra verklighet. kan man återigen ställa frågan om hur realistiska prognoserna framöver är, inte minst när det handlar om arbetslösheten på ett par, , där de mest framstår som fantasifulla förhoppningar, framför allt eftersom de inte följs upp med en politik som skulle kunna leverera de nya jobb som måste till för att förhoppningarna ska infrias. Det är ju knappast med ökad andrahandsuthyrning av bostadsrätter som massarbetslösheten i kan brytas. Arbetslösheten kommer därför även att vara det stora problemet i trots att det var just jobbfrågan som regeringen gick till val på att lösa. Resultaten uteblir alltså. är sysselsättningsgraden lägre och de arbetslösa fler än när regeringen tillträdde. Oavsett hur man väljer att mäta arbetslösheten bland de unga är den alldeles för hög. Särskilt allvarligt är att långtidsarbetslösheten har långt mer än fördubblats. Av dem som är arbetslösa har 70 000 inte haft jobb , och regeringen har placerat drygt 30 000 människor i fas 3. Det borde vara tydligt för alla att det inte räcker med sänkta skatter för att jobben ska bli fler. Det är inte genom att förstöra trygghetssystemen som det skapas fler jobb. Det är inte med ökade klyftor som jobben blir fler. Det är inte genom ökade ekonomiska skillnader mellan män och kvinnor som blir starkare. Det är inte med nedskärningar på utbildning som vi kan utveckla vårt land. Socialdemokraternas inriktning för den ekonomiska politiken vilar på tre stabila fundament. Det första och grundläggande är stabila offentliga finanser. Det andra är en aktiv näringspolitik som kan stärka vår konkurrenskraft och därigenom också öka efterfrågan på arbetskraft. Det tredje är att investera i kunskap, kompetens och omställningsförmåga. För oss är det självklart att ta ansvar för de offentliga finanserna. De ramverk som vi införde i samband med saneringen av de svenska statsfinanserna har fått ökad acceptans i det svenska politiska systemet. Det är väldigt bra. Men lika benhårda som vi är på ordning och reda i statsfinanserna, lika grundläggande är också insikten om att starkare statsfinanser i sig inte är tillräckligt för att skapa framtidens tillväxt och de nya jobben. Vi behöver en aktiv näringspolitik för att stärka konkurrenskraften och öka efterfrågan på arbetskraft, en näringspolitik som gör att människor kan starta företag och att befintliga företag kan växa och ta nya marknadsandelar. konkurrerar och svenska företag med kunskap, kvalitet och förnyelse. För oss har aldrig vägen framåt bestått av sänkta löner, mindre kunskap och sämre arbetsmiljö. Vi vet att någon annan alltid kommer att vara där och bjuda under. Därför måste ständigt utvecklas och ligga längst fram i utvecklingen. När vi inte kan vara störst och billigast, då måste vi vara först och bäst och se till att kunna ta betalt för det. Regeringen har försummat samverkan med näringslivet, och den klåfingriga viljan till inblandning i lönebildningen är beklaglig. Den tävlan i krav på sänkta löner som vice statsministern och näringsministern ägnar sig åt är i sak olycklig, men den visar också på regeringens inriktning: Det är lönekonkurrens som gäller när regeringen funderar . Vi socialdemokrater vill i stället ha en konstruktiv dialog och ett samarbete kring forskning och innovation. Vi vill förbättra tillgången till riskvilligt kapital och satsa på att stärka hela innovationskedjan och villkoren för de forskningsintensiva företagen. När det är kunskap och kompetens som är framtiden för är naturligtvis skolan central. Och i skolan är det enskilt viktigaste att eleverna möter riktigt bra lärare. Därför behöver investera mer och bättre i just lärarna. Skolledare måste ges möjlighet till fortsatt pedagogiskt utvecklingsstöd. Framstående lärare måste kunna handleda och coacha andra. Lärare och rektorer behöver ständig kontakt med både forskare och praktiker för att kunna ta till vara de senaste forskningsrönen, fungerande metoder och utveckla sina verksamheter. För att lyckas bra krävs givetvis också ekonomiska resurser. Därför är vi kritiska till att regeringen vill fortsätta att skära ned på gymnasieskolan. Tvärtom är vår inriktning att fler måste klara sin gymnasieexamen och att de som lämnat skolan utan en sådan examen måste få chansen att skaffa en. För att pressa tillbaka ungdomsarbetslösheten krävs kraftfulla utbildningsinsatser med syfte att locka och lyfta så många ungdomar som möjligt till att klara en gymnasieexamen. Vi vill därför införa ett utbildningskontrakt för unga arbetslösa under utan fullständig gymnasieutbildning. De ska följa en plan som leder till gymnasiekompetens. Till det kopplar vi också deras ersättning. Traineeplatser bör anordnas i både offentlig och privat sektor. För att öka kontaktytan mellan högskola och näringsliv och underlätta arbetsmarknadsinträdet vill vi också se traineeplatser för unga akademiker. I en allt skarpare global konkurrens är den viktigaste konkurrensfördelen att lära nytt och ställa om snabbare än konkurrenterna. ska hävda sig genom att klättra i värdekedjan, inte genom sänkta löner. Omställningen av den svenska ekonomin är därför en fråga om kunskap och kompetens. Vuxenutbildningen och den yrkesinriktade arbetsmarknadsutbildningen bör därför byggas ut . Allt fler kommer att vilja och behöva byta jobb under sitt liv. Det förutsätter trygghet. En bra arbetslöshetsförsäkring förbättrar matchningen på arbetsmarknaden. Försäkringar vid arbetslöshet och sjukdom är centrala i en politik för omställning, och de bör därför stärkas. Det ska vara lätt att växla mellan anställning och företagande. Den trygghet som anställda har vid sjukdom, arbetslöshet eller föräldraskap bör i större utsträckning gälla också företagare. För Socialdemokraterna är full sysselsättning målet för den ekonomiska politiken. Men är arbetslösheten , och det mesta talar för att den kommer att vara hög framöver. Mest bekymmersam är den höga ungdomsarbetslösheten och den stigande långtidsarbetslösheten. står regeringen tomhänt och idélös. Med vår politik kan den negativa utvecklingen brytas. måste sätta jobben i centrum. Jag yrkar därför bifall till reservation 1. I detta anförande instämde , , , och (alla S). 2 (MP): Jag vill börja med att yrka bifall till reservation. Vi har en finansiell kris. Vi är alla medvetna om det. står sig relativt väl i denna värld. Men man kan fundera över vilket läge vi egentligen har. Det är relativt lugnt i nordliga , men vart är vi på väg? Är det någon väg över huvud taget? Den här debatten ska handla om riktlinjerna för den ekonomiska politiken. När man läser regeringens förslag letar man efter riktlinjerna och färdriktningen. Att sitta stilla i båten kan fungera , men inte alltför . Vi ser redan hur debatten inom EU förändras. Man pratar mer om satsningar ett ord som knappt hördes. Grundförutsättningarna här i är nu relativt goda. Vi lärde oss vår läxa . De offentliga finanserna är i gott skick. Därom råder inget tvivel. Däremot kan man sätta frågetecken kring de privata finanserna. Hur ser det ut med hushållens skuldsättning? Det var ju ändå inte de offentliga finanserna som sänkte . Vi i menar att man också måste titta på förutsättningarna för framtiden. Hur ser det ut när det gäller de ekologiska finanserna och miljösidan? Inte särskilt bra. Det ser till och med uselt ut. kom ett twittermeddelande från SNF:s ordförande om . Han var helt förtvivlad över det förslag som vaskades fram. Man måste titta på riktlinjer för ekonomisk politik. I ett modernt samhälle omfattar det inte enbart ekonomi. Det omfattar även miljön. Det omfattar framtiden. När det gäller klimatförutsättningarna skulle jag snarare likna tillståndet i vid tillståndet i . Vad är på det ekonomiska området är på miljöområdet. Vi i vill ha en klimatlag. Vi vill ha förutsättningar för att skapa ett långsiktigt hållbart ett samhälle som också långsiktigt kan bära en ekonomi och skapa förutsättningar. Det är nämligen detta det handlar om . När de offentliga finanserna är i ordning måste man titta längre än näsan räcker och inte bara värna om den trygga biten. Man måste se vidare och fråga sig: Hur gör vi? Jag tycker att är ett bra exempel. Där vågar man satsa på en klimatomställning som lyfter och skapar hundratusentals nya jobb. Det borde vi lära oss av. Vi måste också se till att jobben kommer de där jobben som det pratades om i valet . Då sade man från socialdemokratisk sida att jobben kommer, men de kom inte så snabbt, och allianspartierna pratade om massarbetslöshet. pratar man inte alls om jobben, utan man talar om företagen som särintresse. Vi menar att det måste till ordentliga villkorsförbättringar för småföretagen, för det är där jobben finns. Vi menar att arbetsgivaravgifterna för småföretagare måste sänkas. Vi menar också att sjuklöneansvaret inte fungerar för småföretagare. Det är där jobben finns, och det är där man måste satsa. Jag lärde mig själv som småföretagare hur viktigt det är att få det att gå ihop och ha rimliga förutsättningar. Det är detta en framtidspolitik måste handla om att skapa möjligheter och tro nu när vi faktiskt har en stabil ekonomi. Och den ska fortsatt vara stabil, för den är förutsättningen också för ett uthålligt samhälle. Då handlar det också om jobben för unga traineeplatser, sommarjobb, satsningar på skola och att se till att fler klarar skolan och får en bra start i livet. Då ska man inte hålla på och skapa lagar som gör att elever till exempel går ut yrkesprogrammen utan högskolebehörighet, vilket gör att de flyr från yrkesprogrammen. Är det så vi skapar jobben i genom att avråda eleverna från att lära sig praktiska hantverk? Utbildningsministern påstår motsatsen men tänker helt fel, och eleverna visar sig vara smartare än både regeringen och utbildningsministern. Det handlar om offentliga investeringar. När vi har denna stabila ekonomi måste vi också tänka oss för. är det bästa exemplet. Det flyttas transporter från järnväg till lastbilar för att järnvägen inte fungerar. Passagerare avstår från att åka med järnväg för att tågen inte går. När vi behöver ökad kapacitet är dessa år med stor arbetslöshet och stabila finanser de bästa åren att satsa. Då ska man se till att satsa på något som ger avkastning. När det gäller den sociala tryggheten duggar varningarna allt tätare. I veckans nummer av tidskriften pekar man på hålen i det svenska trygghetssystemet. Jag kommenterade efter nationaldagen Per Schlingmanns artikel i . Han skrev om statsindividualismen och forskning utifrån det och hur bra det passade med Alliansens politik. Per Schlingmann hade nog glömt bort hälften av det skrev. Han skrev nämligen att denna individualism, som jag uppskattar starkt och som även passar väldigt bra för , framför allt bygger på att individen har en social trygghet, tryggheten att inte vara beroende av familjen. Det är viktigt. Men det är den som eroderas och som blir allt svagare i dagens med dagens alliansregering. Det är den vi måste bygga upp igen för att det moderna samhälle som vi har i , som är globalt konkurrenskraftigt tack vare detta, ska fortsätta att vara konkurrenskraftigt. Man kan inte bara ta det goda och glömma bort det man ska betala. Man kan inte vara nöjd med att ekonomin stämmer och glömma bort att man måste satsa för framtiden. Man måste ha en färdriktning när man befinner sig i en ekonomisk krissituation i världen. Då kan inte ett land som bara ligga stilla och värna de sina, utan man måste se till att man har en strategi för framtiden. Det är just den strategin som jag saknar när jag tittar på regeringens förslag för framtiden när det gäller den ekonomiska färdriktningen. Jag undrar hur denna vårbudget från regeringens sida kommer att bidra till att skapa dels en parlamentarisk majoritet för det hela, dels en framtid . Det här skulle ju visa vägen för höstens budget. Jag ser inte denna väg i regeringens alternativ. Vi i har lagt fram konkreta förslag. Vi vill ha en klimatlag. Vi vill satsa på småföretagare. Vi vill satsa på ungdomar och traineeplatser. Vi vill framför allt bygga en grön framtid för det här landet. 3 (SD): Det talas av naturliga skäl mycket om det konjunkturella läget här . får man känslan av att det talas om den kris som vi nu upplever som om det är någonting unikt eller som om vi är i mål bara vi kommer över det här hindret, och sedan ska vi inte behöva bekymra oss längre. Det är lite oroväckande, tycker jag, att det är de tongångar som ofta råder . Man glömmer ganska snabbt bort erfarenheter från tidigare kriser. ekonomiska kriser fanns det en ganska bred enighet om vikten av att varje nation har en självständig ekonomisk politik, framför allt en självständig riksbank och självständig penning- och räntepolitik. Den här erfarenheten försvann tyvärr runt om i bara , bara efter att man började friställa riksbankerna runt om i . Det är faktiskt en viktig delförklaring till att den nuvarande krisen har kunnat växa sig så stark. Även i fall har vi en regering som aktivt har verkat för att också skulle dras in i eurohärvan på ett djupare plan. Som tur är har svenska folket haft ett något längre minne och därför sett till att vi har kunnat stå utanför åtminstone eurozonens kärna. Vi bör väl från sida egentligen tacka svenska folket som inte lät regeringen härja fritt i denna fråga. Vår självständiga ekonomiska politik har, som sagt, gjort att vi har klarat oss bättre än andra länder så här långt. Också vårt ansvarsfulla finanspolitiska ramverk har gjort att vi står hyfsat bra rustade jämfört med många EU-länder. Därom råder det såklart inget tvivel. Men konjunkturen slår indirekt även mot oss och kan komma att slå ännu hårdare än vad den har gjort . Det är därför som många ekonomiska experter från alla håll och kanter är överens om att det nu är läge att satsa på sysselsättning och tillväxt och våga vara lite mer offensiv. Jag vill nog mena att i ett sådant läge räcker det inte med att göra det lite billigare för folk att göra räkmackor till varandra eller att hyra ut lägenheter till varandra. Det behövs riktlinjer för en mer offensiv ekonomisk politik, en politik som främjar och stimulerar sysselsättning och tillväxt för att motverka och dämpa lågkonjunkturen och dess konsekvenser för del. har ganska långtgående ambitioner för budgetperioden. Vi vill vara tydliga med att vi är det parti som är bäst på välfärd, men vi är också bäst på tillväxt och på sysselsättning. När det gäller välfärden har vi ett särskilt fokus på pensionärer, på äldrevård och på sänkt skatt på pension. Vi satsar ganska omfattande medel på att förbättra tillgängligheten inom sjukvården. Vi satsar på skolan, inte minst gymnasieskola, komvux, yrkesvux och högre utbildning inom framför allt teknik och det naturvetenskapliga området. Vi stärker också a-kassan. Det är höjt tak och bättre villkor för deltidsarbetande. Vi föreslår en ganska omfattande myndighetssammanslagning. Vi ser hur många hamnar mellan stolarna när bedömer att man i teorin skulle kunna arbeta och Arbetsförmedlingen gör en annan bedömning. Det blir liksom ingen myndighet som tar något riktigt helhetsansvar. Vi menar att om samma myndighet tar ansvar för individerna från dess att de blir sjukskrivna till dess att de är tillbaka i arbete får man en bättre rättssäkerhet när det gäller myndighetsutövningen. Dessutom ser vi det här som en viktig ideologisk fråga. Vi vill ha en arbetslöshetsförsäkring som administreras och finansieras kollektivt. Vi tycker att det är en del av välfärdens kärna. Där skiljer vi oss från övriga oppositionspartier. Övriga oppositionspartier, de rödgröna partierna, tycker att det är upp till varje löntagare att själv betala en försäkringspremie för att ha rätt till en arbetslöshetsförsäkring. Vi delar inte den uppfattningen. menar att arbetslöshetsförsäkringen bör vara en del av välfärdens kärna. Jag sade att vi är bäst på välfärd jag har gett några exempel. Vi är också bäst på tillväxt. Vi satsar under den kommande budgetperioden stora medel på infrastruktur. Vi satsar inte minst på utbyggnaden av järnväg uppe i gruvdistrikten, som efterfrågas, och på en generell stärkning av infrastrukturen, som är välbehövlig i . Vi satsar på forskning. Vi satsar på energi och på lägre elskatt. är och kan framför allt vara, om samtalen kommer till skott, en garant för en långsiktighet i svensk energipolitik. Vi får nog vara ärliga där. Man talar ofta om att det behövs uppgörelser över blockgränserna så är det såklart för att få en långsiktighet. Men vi måste också vara ärliga och inse att den uppgörelsen sannolikt sker mellan Alliansen, Socialdemokraterna och , som kanske har en något mindre orealistisk syn på energipolitiken än och . Vi är också bäst på sysselsättning. Vi vill kraftigt minska arbetsgivaravgifterna för mindre företag och på så sätt göra arbetsgivaravgiften något mer progressiv. Det är väl egentligen ett lite liknande koncept som jobbskatteavdragen, där man riktar skattesänkningar till just de segment där de kan göra störst nytta. Det är små företag som då får möjlighet att nyanställa och växa. Precis som och vill vi lätta sjuklöneansvaret för mindre företag. Det är en av de mest efterfrågade reformerna från svenska småföretag. Dock gör vi det på ett något mer ansvarsfullt sätt. Jag tycker att den modell som framför allt har presenterat är lite märklig. Man bygger enorma tröskeleffekter. Ett företag med upp till tio anställda kan i praktiken ta ut hur mycket sjuklön man vill. Man skapar inte incitament för att jobba med friskvård. Men när man kommer till anställd nummer elva får man plötsligt ta hela ansvaret, även retroaktivt för de första tio. Den typen av tröskelbyggen tror vi inte på. Vi kommer att presentera en egen modell som ger en minst lika bra avlastning för de mindre företagen fast med mer välriktade incitament. Vi satsar på lärlingsjobb. har förespråkat en ny anställningsform för just lärlingar, som ett sätt att kunna erbjuda fler lärlingsplatser inom en större del av arbetsmarknaden, till unga framför allt. Vi föreslår att arbetsgivaravgiften slopas för unga lärlingar. Det är någonting som vi även budgeterat för . Socialdemokraterna talar nu om något slags traineeplatser. Man har inte specificerat speciellt mycket hur den här modellen ska vara utformad. Vi har ett färdigt koncept, en färdig modell. Socialdemokraterna får gärna vända sig till oss för ytterligare samtal kring den frågan. Vi utvecklar starta-eget-bidraget, som har gett goda effekter enligt de utvärderingar som har gjorts. är också bäst på trygghet och säkerhet. Vi satsar i storleksordningen ett par miljarder vi får återkomma med exakta siffror på att stärka rättsväsendet, och det är ändå den mindre satsningen på rättsväsendet. Den stora satsningen är att vi börjar ställa krav på riktiga straff framför allt för grövre brott och att vi också menar att polisen måste börja omprioritera. Polismän som är utbildade för att vara just poliser ska i första hand vara poliser. Det är inte rimligt att uniformerade, utbildade poliser ska behöva sitta vid skrivbordet halva sin tid eller till och med mer ibland, medan de ägnar enbart av tiden till att patrullera ute på gator och torg, synliga i offentliga miljöer. Där behövs en omprioritering. Vi satsar också på försvaret. Det ska inte råda någon tvekan om att är det mest försvarsvänliga partiet. Vi har hört hur ÖB efterfrågar ett par miljarder för att klara nuvarande ambitionsnivå. Det skjuter vi till , men detta är en ambitionsnivå som vi sedan skruvar upp år för år. Vi kan inte ha ett försvar av den kvalitet som vi ser . Bland annat skapar vi ett ekonomiskt utrymme för just uppgradering till nya Super-JAS som en del i ett ganska omfattande upprustningspaket för det svenska försvaret. Trots alla dessa satsningar lyckas vi sänka det totala skattetrycket jämfört med regeringen. Det vågar jag lova . Detta är framför allt möjligt genom att vi har en ansvarsfull invandringspolitik.