prot · GZ09126 · 2012-06-08 00:00:00 — Där finns det ett arbete som pågår just för att öka konkurrenskraften för järnvägen som trafikslag. Det är framför allt på godssidan som det arbetet har påbörjats. Det handlar egentligen om godskorridoren mellan och . Bara är man på väg att i lokalisera ett kontor där har tagit lead tillsammans med och där det känns som om vi har börjat få med också. Då handlar det om att mer harmoniserat kunna öka tillförlitligheten. Bara genom att ordna tåglägen går det att få upp hastigheten. Den andra delen gäller persontåg och är också kopplad till godståg och hur vi kan knyta ihop järnvägen. Det skulle jag vilja säga är en rätt stor utmaning. Det finns en berömd bokstavsförkortning: ERTMS. Det är det nya signalsystemet, där vi har tagit på oss att använda det systemet vartefter vi bygger ny järnväg. har precis bestämt sig för det kanske är en av anledningarna till att man inte satsar så mycket på höghastighetsbanor att byta ut hela sitt signalsystem till det nya. Ska det få en mereffekt, vilket är tanken, skulle , som också har åtagit sig detsamma, göra det. Men de är i situationen att de har ett ganska nytt signalsystem som de i grunden tycker fungerar bra. Då blir frågan vad de ska lägga pengarna på. Jag skulle nog säga att och är i ungefär samma situation som vi här i : Vad kan vi göra för att i första hand vårda den infrastruktur vi har? Däremot finns fortfarande diskussionen om snabba förbindelser och höghastighetståg för att koppla ihop, där även är en del. I den pågående revidering av TEN-T, det transeuropeiska nätverket, har vi målat ut de viktiga sträckorna, där det framför allt är gränsöverskridande. Den stora frågan är väl bara när i tiden och i så fall med vilken hastighet det ska gå. Tittar vi på den kapacitetsutredning som lämnade , där man också hade med frågeställningarna och diskussioner kring höghastighetståg, ser man att det finns olika varianter. Man skulle kunna tänka sig . När vi bygger nya banor bör man inte göra förgävesinvesteringar utan tänka sig hur det blir i förlängningen. Det jag gör vartefter jag träffar mina kolleger är att hålla ihop diskussionen. Vi kan ju inte ensamma i tänka inom landet, utan det måste hänga ihop med våra grannar runt omkring. Då har möjlighet och rätt att ansluta sig till godskorridoren, men vi har också samarbete mellan myndigheterna när har utrett höghastighetståg och vi har med detta. Vi jobbar alltså tillsammans. Men frågeställning är helt relevant. 45 (S): Jag undviker att föra diskussion om huruvida ska ha höghastighetståg och så vidare av den anledningen att jag tycker att frågan om utformningen av den här länken är så viktig. Jag vill därför inte polemisera om huruvida regeringen eller oppositionen har bäst ambitioner och liknande. Jag känner en oro. När man nu bygger en sådan här förbindelse är det väldigt viktigt att den blir framtidssäkrad och att man anpassar den till ett modernt järnvägsnät. Vi vet vad som händer på kontinenten och att så att säga kommer att bli ett rundningsmärke i det höghastighetsjärnvägsnät som kommer att finnas i . Där är det viktigt att vi kan koppla på och finnas med. Sådan är dock inte planeringen . På den tyska sidan handlar det om hastigheter på kanske , och i är det inte speciellt mycket mer. Själva förbindelsen i sig är inte heller dimensionerad för snabbtågstrafik. Därför är det viktigt att vi i det här skedet är aktiva. Besluten kommer att fattas, och en del är redan fattade. När det gäller den tyska delen har man förbundit sig att bygga nya förbindelser först efter att tunneln är klar. Det innebär att det finns åtminstone fem att agera på. Det måste vi göra. Vad är då problemet? Det finns en diskussion där man pekar på att det är danskarna som finansierar förbindelsen, och vad har då vi och andra för rätt att säga något om hur den ska utformas? Det är viktigt att ha klart för sig att danskarna bara finansierar den de betalar inte förbindelsen. Huvuddelen av betalningen kommer svenskar och tyskar att stå för. Det är och som kommer att betala, medan står för finansieringen. Man kan vara ganska övertygad om att om det hela inte hade varit en god affär hade danskarna inte gått med på det. kom undan en intern debatt om att lägga pengar på en investering utanför landet när man behöver bygga samman sitt eget. Detta är dock en dålig konstruktion när det gäller ansvaret för och intresset av att göra det bästa möjliga av förbindelsen. Där menar jag att borde tagga upp lite. Om vi ska betala avgifter ska vi också ha synpunkter på hur tillfartsvägar och annat ska ordnas. Man kan göra en jämförelse med . Där var danska staten innovativ och lyckades få in den första delen av metrobygget till i finansieringen av . Man kan umgås med liknande tankar för att lösa detta. har också en intern debatt om att knyta samman landet. Vi kan ju inte gärna komma till danskarna och säga att vi helst vill kunna åka fort genom deras land. Jag inser problemen, men jag efterlyser lite mer engagemang och debatt. Det har vi kanske börjat med nu genom att diskutera det här . 46 Statsrådet (M): Frågorna är hur och på vilket sätt man kan följa, när man ska gå in och vara aktiv och hur vi håller i gång en bra dialog när varje land har sitt eget område att ta ansvar för. Inte minst när vi hade uppdraget att titta på behovet av och förutsättningarna för en ny HH-förbindelse mellan och diskuterade vi också vad som händer när Fehmarn bält-förbindelsen kommer till. Då var förhoppningen att den skulle vara färdig omkring 2018, men handlar det kanske snarare om 2021. Under det arbetet hade vi en tjänstemannagrupp på hos mig som hade ett bra samarbete med sina danska motsvarigheter. Ganska danska kollega, , hade tillträtt som minister pratade han och jag just om behovet av att upprätthålla den här dialogen. Det är alltså sanktionerat av oss som statsråd att denna tjänstemannagrupp ska fortsätta. Då är det kopplat till sådant som ska hända både på den svenska sidan tänkta landförbindelser för olika infrastrukturprojekt och på den danska sidan. Lite grann har det också en koppling till vad som händer när det gäller Fehmarn bält. Vi har börjat få i gång samarbetet med rörande korridorarbetet, och det tror jag kan vara bra även i fortsättningen när det gäller persontrafiken. Där skapar vi ett gemensamt kansli. Är vi väl inne i samarbete om godstrafik på järnväg är det ganska naturligt att se arbetet med persontrafiken som en utveckling av det. Det beror på hur det utvecklas och vad vi kan vara med och påverka. 47 (S): Det finns en väldigt konkret möjlighet att starta detta på officiell nivå. Ministern har nämligen fått en inbjudan till Fehmarndagarna , och de andra ländernas infrastrukturministrar har tackat ja. Jag hoppas att vår minister också gör det och utnyttjar möjligheten att vara med i det som blir det första forumet där man kommer att diskutera allt det som hänger ihop med tillväxtmöjligheterna och hur vi stimulerar och utformar förbindelsen och arbetet med den på ett sådant sätt att vi får maximal nytta och så lite gränshinder som möjligt när den väl ska öppna. Det finns som sagt en inbjudan, och jag hoppas att ministern kommer att delta. är jag lite orolig för att så mycket handlar om gods. Det går inte att komma ifrån att det finns en viss konflikt i detta. Det finns ett större intresse hos ministern för att engagera sig i godstrafiken. Jag har inte det minsta emot det. Tvärtom är det väl bra att och knyts samman. Men om man tittar några decennier framåt i tiden skulle det vara förödande om vi byggde en förbindelse som innebär att vi inte kan koppla samman höghastighetståg i med det kontinentala systemet. Med detta tackar jag för mig och hoppas att ministern får en trevlig helg. 48 Statsrådet (M): Jag kan förstå att gör reflexionen att det kanske är mer av godstrafik och mindre av persontrafik. Min värdering av det hela handlar dock inte om att det skulle vara skillnad på det ena eller andra. Snarare har det varit en fråga om hantering beroende på var i processen vi befinner oss. Just nu är vi nära att ta lead i fråga om godskorridoren, och då känns det relevant att få detta på plats. Det andra har vi haft ett längre tidsperspektiv på, även om jag har haft kontakter med och vi har sanktionerat att tjänstemännen är i gång och jobbar med frågan i den planering som finns. Jag hoppas att jag också kan vara med på Fehmarndagarna . Jag har ännu inte sett exakt hur planeringen ser ut. Det har varit extra kul att här få ta upp frågor som gäller infrastruktur som egentligen inte ligger inom gränser men som ändå berör väldigt mycket. Det är kanske för sällan vi debatterar sådant. Det sätter fokus på det som jag ägnade i går åt på rådsmötet i , nämligen hur och på vilket sätt vi i EU:s länder knyter ihop vår infrastruktur för att skapa ett mervärde för EU och för varje enskilt land. Vi i är beroende av att knyta ihop oss med resten av världen. Jag tackar för möjligheten till den här diskussionen. Överläggningen var härmed avslutad. 11 § Bordläggning och beslut om förlängd motionstid Anmäldes och bordlades Proposition 2011/12:153 Överklagande av vitesförelägganden Kammaren biföll talmannens förslag att motionstiden för denna proposition skulle förlängas till . EU-dokument KOM(2012)238 Förslag till och rådets förordning om elektronisk identifiering och betrodda tjänster för elektroniska transaktioner på den inre marknaden 12 § Anmälan om interpellationer Anmäldes att följande interpellationer framställts 2011/12:413 Brister i postutdelning av (S) till statsrådet (C) 2011/12:414 Finanspolitiska insatser för ökad jämlikhet av (S) till finansminister (M) 2011/12:415 Arbetslöshetsförsäkring och inkomstbortfallsprincip av (S) till arbetsmarknadsminister (M) 2011/12:416 Ökat behov av ekonomiskt bistånd i av (S) till statsrådet (M) 2011/12:417 Bonusar i av (S) till statsrådet (M) 2011/12:418 med av (V) till statsrådet (M) 2011/12:419 Miljöskadliga subventioner av (V) till miljöminister (C) 2011/12:420 Bostadsfrågor av Amineh Kakabaveh (V) till statsrådet (KD) 2011/12:421 Otydligheter i lag (1974:191) om bevakningsföretag av (S) till justitieminister (M) Interpellationerna 2011/12:413417 redovisas i bilaga som fogats till snabbprotokoll . Övriga interpellationer redovisas i bilaga som fogats till snabbprotokoll . 13 § Anmälan om frågor för skriftliga svar Anmäldes att följande frågor för skriftliga svar framställts 2011/12:638 Det långvariga utanförskapet bland ungdomar och besparingarna på gymnasieskolan av (S) till finansminister (M) 2011/12:639 Utbildningskontrakt och det ökande långvariga utanförskapet bland unga av (S) till finansminister (M) 2011/12:640 Flygbullerproblematik i av (S) till miljöminister (C) 2011/12:641 Ränta på felaktig utbetalning från av (S) till statsrådet (M) 2011/12:642 Den kooperativa hyresrätten av (S) till statsrådet (KD) 2011/12:643 Järnvägsutredning BollebygdBorås av (S) till statsrådet (M) Frågorna 2011/12:638641 redovisas i bilaga som fogats till snabbprotokoll . Övriga frågor redovisas i bilaga som fogats till snabbprotokoll . 14 § Anmälan om skriftliga svar på frågor Anmäldes att skriftliga svar på följande frågor inkommit 2011/12:612 signalsystem av (FP) till statsrådet (M) 2011/12:620 Tågförbindelser till av (S) till statsrådet (M) Svaren redovisas i bilaga som fogats till snabbprotokoll . 15 § Kammaren åtskildes . Förhandlingarna leddes av talmannen från sammanträdets början till och med 6 § anf. 16 (delvis) och av förste vice talmannen därefter till sammanträdets slut.