prot · GZ09110 · 2012-05-08 00:00:00 — Det är en central del i högskolornas och universitetens roll. Jag hör hur det låter. Socialdemokrat efter socialdemokrat går upp i talarstolen och säger att de stora lärosätena har för mycket pengar. Det går inte att snacka bort. Ni säger det allihop, den ena efter den andra. Interpellanten är sur över att ger mer pengar till än till . Sanningen är att är den institution som fördelar vetenskapsanslag enbart på vetenskapliga kriterier. Sedan finns det andra, såsom , som har att ta hänsyn till andra kriterier, innovation och sådant. fördelar enbart på vetenskapliga kriterier, och då är interpellanten irriterad över att inte får ut mer och tycker att jag borde styra det hela så att de fick mer. Ska jag gå in och styra bort från kvalitet till någonting annat? För mig är det en totalt oacceptabel syn på politisk styrning av forskningen, och den matchen tar jag gärna. sade i den tidigare debatten att 5 miljarder ska omfördelas genom höjda basanslag 5 miljarder och att man ska öka basanslaget per student för forskning enligt det förslag som de sex högskolorna lagt fram och som redovisade. ska omfördelas från våra internationellt framgångsrika konkurrensutsatta universitet ut till de mindre högskolorna. 1 miljard ska tas enkom från vårt främsta medicinska universitet, . Det ska tas därifrån för att delas ut till mindre högskolor. Vi ska berätta detta för de stora universiteten, tro mig. 29 (S): 8 700 fler platser på högskolor och universitet det var vad som fanns i vår budgetmotion jämfört med regeringens förslag. När man lyssnar på och utbildningsministern framgår det tydligt var utbildningspolitik ligger. Man hör en föraktfull ton om den socialdemokratiska utbildningspolitiken. Att högskole- och universitetsutbildning ska bedrivas i hela landet måste vara ett jobbigt arv från den tidigare regeringen, något som man helst skulle vara utan. Vi hörde tidigare hur man föraktfullt har pratat om bygdehögskolor och hur distansutbildning, som är en viktig del i utbildningserbjudandet från , har pratats ned av utbildningsministern. Att debattera situation, , är inte att göra debatten regionalpolitisk. är långt ifrån ensamt om att vara frustrerat över hur resurserna fördelas. Ministern får gärna prata med de äldre lärosätena och berätta om våra ambitioner att fördela resurserna så att det finns fler än bara de äldre som kan växa. Vi tycker att har en potentiell förmåga att växa. Det är bara att beklaga att ministern står i kammaren och säger att det bara är andra- och tredjehandsval som går på . Det är oerhört anmärkningsvärt att höra en utbildningsminister prata ned ett av lärosätena i landet. Näringslivet efterfrågar mer kompetens för att anställa. Man efterfrågar ett större samarbete med universiteten. är inte unikt genom sitt samarbete med det lokala näringslivet, utan det kan vi se i allt större utsträckning vid de nya högskolorna och de nya universiteten. Det är sorgligt att från folkpartisterna här höra ett förakt för att utbildning ska finnas i hela landet. 30 (S): Jag måste säga till ministern att anledningen till att jag nämnde och är att jag haft förmånen att besöka dem. Jag har inte besökt andra universitet, men jag har hört att det finns ett sådant samarbete, vilket jag nämnde i mitt första inlägg. Det är inte någonting unikt för och . Alla lärosäten har, som ministern själv säger, samarbete med industrin, med olika näringar. Därför infinner sig helt naturligt och logiskt frågan: Skulle det inte kunna vara ett kriterium för forskningsanslagsfördelningen? Skulle inte det i sig kunna vara ett av kriterierna vid fördelning av pengar till forskning? I förlängningen leder det ju till att industrin, alla näringar, utvecklas och vi skapar nya arbetstillfällen i . Jag kan inte, fru talman, vara nöjd med en arbetslöshet på som ministern säger är jättebra. Det kan jag inte vara nöjd med, och därför tycker jag att man kunde titta på detta. Kunde man inte utöka kvalitetsprinciperna genom att det finns ett samarbete med privata näringar, med olika industrigrenar, med turismen som i till exempel ? Kan inte det vara ett kriterium för att fördela forskningspengar? Det är jätteviktigt för framtid att näringen hänger med i utvecklingen, för är inte det enda landet som forskar. 31 (S): Det är att glida väldigt på sanningen när säger: Ja, vi drar ned med 10 000 platser, men ni drar ned med lika mycket. Nja, kanske inte lika mycket, säger han sedan svepande. Vi satsar 8 700 fler platser på högskolor och universitet. Jag tycker inte att det är samma som politik. Vi tar till vara människors kompetens. Vi vill utveckla och investera i människorna, se till att fler får högre utbildning så att vi tar till vara människorna oavsett var i landet man bor och oavsett vilken bakgrund man har. Man ska få den hjälpen. Vi försöker satsa. Vi skulle vilja satsa ännu mer, och kanske gör vi det . Vi vet att är ett litet land, och vi har knivskarp konkurrens från utlandet. Därför måste vi stå på tå. Alla nio miljoner invånare måste dra sitt strå till stacken på det sätt var och en kan göra. Det sker genom att vi investerar i kunskap och kompetens för framtiden. Därför satsar vi 8 700 fler platser än regeringen. Jag tycker att nästan ljuger när han säger att vi drar ned lika mycket som de. Nej, han ljuger faktiskt. 32 (S): När jag lyssnade på utbildningsministerns senaste inlägg tänkte jag på ordstävet tomma tunnor skramlar mest. Det är alltid det argumentet utbildningsministern tar fram när vi kritiserar en centralistisk högskolepolitik, den som vi tycker går åt fel håll. Vi hotar inga universitet eller högskolor. Jag har aldrig sagt att vi ska ta bort 1 miljard från KI. Det är en tolkning som ministern väljer att göra. Tvärtom säger vi att vi ska slå vakt om grundforskningen. Vi ska stärka grundforskningen och satsa mer pengar på forskningen. Det står i vår vårmotion. Jag kan tillägga att vi har fler högskoleplatser och vi har 6 500 fler yrkeshögskoleplatser. Lägger man ihop de två summorna blir det 16 000 fler platser i eftergymnasial utbildning. Vi tycker att det är viktigt att satsa på utbildning för att möta den situation vi har. Vi har hög arbetslöshet. Vi har fler arbetslösa än vi hade 2006. Vi har dramatiskt fler unga arbetslösa. Antalet långtidsarbetslösa har mer än fördubblats . Då väljer utbildningsministern och den borgerliga regeringen att dra ned på antalet högskoleplatser och att inte inrätta tillräckligt med yrkeshögskoleplatser. Kontrasten är ganska tydlig. Vi har en regering som tycker att det är viktigare att sänka krogmomsen för 5,4 miljarder än att göra som vi föreslår, nämligen: Låt oss satsa 5 miljarder för att utveckla det svenska utbildningssystemet. 33 Utbildningsminister (FP): Låt mig reda ut antalet platser. Det finns ungefär 320 000 heltidsstudenter i . Det som påstås här är korrekt; vi drar ned med ungefär 16 000 platser. Socialdemokraterna drar ned med 7 000 platser. Det innebär att de har mellan 8 000 och 9 000 fler platser än vi, men de drar ned jämfört med . Stå därför inte och snacka om att ni bygger ut! Ni drar ned, ni också. Det kommer att dras ned på platser på olika lärosäten. Det där med att det är så stor skillnad och att borgarna drar ned och sossarna bygger ut är bara snack. Ni drar ju ned, ni också! Det är som skiljer i antal platser mellan er och oss. Att det skulle vara som skillnaden mellan är en vals som ni får dra någon annanstans än här, tror jag. Det finns en faktor som tillkommer: sjunker ungdomskullarna drastiskt. Antalet 20-åringar sjunker . Det är en otrolig nedgång. Det betyder att var fjärde nybörjare på högskolan försvinner jämfört med hur det är vid samma söktryck. Och inget talar för att det skulle förändras drastiskt. Det är alltså en väldig nedgång av studenter . Man kan naturligtvis bygga ut platser, men de kommer att vara tomma . Det är så det kommer att vara. Låt mig sammanfattningsvis vara tydlig. Jag tycker att det finns två saker som är centrala för att sammanfatta hela denna långa debatt. Jag tror att det var tre interpellationer som var snarlika. För det första tycker jag att det ska finnas högre utbildning på i stort sett alla de platser där det finns . Det handlar om omfattningen och formerna. är ju i sig ett universitet som finns på tre olika campus. Det fungerar bra, säger ni. Det kanske skulle kunna fungera på samma sätt på fler platser i att man har samma lärosäte på olika platser. Jag tror på sammanläggningar. Det var ju så det skedde . skapades genom sammanläggning av tre självständiga, små yrkeshögskolor. Jag tror på det. Det var en lärarhögskola, en teknisk högskola och en vårdhögskola. Det var så det skapades . För det andra kommer jag inte att medverka till att slå sönder våra stora internationella forskningsuniversitet. Det är den stora skillnaden när man lyssnar på denna debatt. Debattör efter debattör från Socialdemokraterna vill ta resurser från de universitet och högskolor som är internationellt konkurrenskraftiga för att sprida ut. Det är därifrån era pengar kommer till allt det ni står och lovar de andra högskolorna. Det är sanningen. Överläggningen var härmed avslutad. 13 § Svar på interpellation 2011/12:205 om åsikts- och pressfrihet i 34 Utrikesminister (M): har i sin interpellation ställt frågan om huruvida utrikesministern i sina samtal med den turkiska regeringen avser att uppmärksamma frågan om den stora mängden fängslade journalister och intellektuella i . ställer också frågan om huruvida utrikesministern avser att lyfta frågan i diskussionerna med EU-kretsen. tar självfallet frågan om den turkiska press- och yttrandefriheten på allvar. Kampen mot terrorismen och antidemokratiska rörelser, som är viktig, måste föras med bibehållen respekt för mänskliga rättigheter. Det mycket stora antal personer som har gripits av turkiska myndigheter är ett tecken på problemen i breda definition av terrorism. Det är glädjande att ett antal journalister, däribland Şık och Şener, liksom förläggaren släppts från häktet. Alltjämt är dock ett oroväckande stort antal journalister häktade eller i fängelse. kommissionär för mänskliga rättigheter har i en rapport gett en mycket god belysning av utmaningarna på detta område. Såväl ändringar i den turkiska strafflagen och terrorlagstiftningen som attitydförändringar i domstolsväsendet är behövliga. Steg i rätt riktning har tagits genom det reformpaket som presenterades , vilket bland annat innebär högre krav för beslut om häktning i avvaktan på rättegång. Dessa steg behöver följas av flera. Det är därför positivt att ett fjärde reformpaket, med fokus på yttrandefrihet, kommer att läggas fram . Dock krävs betydligt mer omfattande reformer än så i , och i slutändan är det avgörande att en ny grundlag kommer på plats. måste som kandidatland till EU genomföra reformer för att förbättra situationen vad gäller yttrandefrihet. Vi har sett förbättringar på vissa områden men bakslag på andra områden beträffande mänskliga rättigheter. process i riktning mot EU-medlemskap har varit en pådrivande faktor för att få till stånd de förbättringar som har skett. EU-förhandlingen är ett viktigt verktyg i arbetet för positiva förändringar. Yttrande- och pressfrihet är en ständigt aktuell fråga i förhandlingarna och ett område där EU ställer strikta krav på blivande medlemsstater. Några direkta EU-förhandlingar med på området rättsväsen och mänskliga rättigheter det som omfattas av det så kallade kapitel 23 har dock tyvärr ännu inte kunnat inledas. När alla medlemsstater kan ställa sig bakom ett beslut om att inleda förhandlingar om detta kapitel kommer fokus på rättsstatsfrågorna i relationen mellan Europeiska unionen och naturligtvis att öka. Det är självklart att arbetar för detta. Mänskliga rättigheter och yttrande- och pressfrihet är framträdande frågor på dagordningen vid möten mellan svenska företrädare och representanter för den turkiska regeringen. Därtill kan nämnas att stöder EU-inriktade reformer för att stärka rättsväsendet och respekten för mänskliga rättigheter genom det bilaterala Turkietprogram som vi har om ca . Ett nära samarbete sker med bland annat det turkiska justitieministeriet och det svenska samt med turkiska frivilligorganisationer. Bland resultaten kan märkas kraftigt reducerade handläggningstider vid utvalda domstolar, ökade kunskaper om mänskliga rättigheter vid juristutbildningarna samt åtgärder för ökad transparens vid landets domstolar. 35 (MP): Jag vill börja med att tacka utrikesministern för svaret. Jag kan också konstatera att jag och utrikesministern sällan befinner oss här i åtminstone under interpellationsdagar i . Jag skrev interpellationen efter att ha varit på en minneshögtid för Hrant Dink . Den var egentligen redan på gång eftersom jag hade uppmärksammats på den stora mängd kurdiska journalister som arresterades . Först nu har vi lyckats hitta då både ministern och jag är här bättre sent än aldrig, i synnerhet eftersom frågan är lika aktuell även om ett antal journalister har släppts, som utrikesministern också säger. Jag har ställt frågor om vad tänker göra för att uppmärksamma situationen och i princip fått en lägesbeskrivning av hur det går med den turkiska reformprocessen. Jag skulle vilja veta vad det är som utrikesministern faktiskt framför i samtal med den turkiska regeringen och vad han faktiskt framför i EU-kretsen och inte vad andra gör. Vi kanske kan få en utförligare beskrivning av det i nästa inlägg. Det är farligt att vara journalist i många delar av världen. Enligt Reportrar utan gränsers hemsida dödades 66 journalister . 1 044 journalister arresterades. 1 959 journalister attackerades eller hotades fysiskt. 499 medier censurerades. 71 journalister kidnappades. 73 journalister flydde sina hemländer. 5 nätaktivister dödades. 199 bloggare och nätaktivister arresterades. 62 bloggare och nätaktivister attackerades fysiskt. 68 länder censurerade internet. har 22 journalister och 7 nätaktivister eller medborgarjournalister dödats. 158 journalister och 121 nätaktivister har fängslats, och detta bara . Siffrorna utgår från de fall där Reportrar utan gränser kan fastställa att dessa människor har fängslats på grund av sin journalistiska gärning. Men det stora flertalet anklagas för diverse annat, så den verkliga siffran är mycket högre. , och framstår som särskilt farliga länder för journalister. Men vi har också länder närmare inpå där faran är påtaglig, till exempel och . De allra flesta känner till den ryska reportern som mördades på grund av sin rapportering utanför sin lägenhet i . De fyra personer som har pekats ut och åtalats men inte fällts för mordet på henne anses ha agerat på order av någon. Vem denna någon är har inte klarlagts. mördades den kände turkisk-armeniske journalisten utanför sin tidning i . efteråt dömdes en man för anstiftan till mordet på Dink. friades de 19 personer som anklagats för att ha ingått i ett illegalt nätverk inom den turkiska staten och som skulle ha planerat mordet. Även i fallet Hrant Dink är någon svår att komma åt. Det är extra allvarligt när journalister inte kan räkna med skydd av den egna staten utan allra mest måste frukta just den. Hrant Dink satt precis som sin landsman fängslad för brott mot turkiskheten enligt den ökända § 301, som är orsaken till att många sitter fängslade i landet. De har fängslats eftersom de har använt sin rätt till det fria ordet. Det är i dessa frågor jag skulle vilja att utrikesministern talar om vad han själv gör för att förbättra situationen. Sedan kommer jag i nästa inlägg att återkomma med mer information. 36 (FP): Det är en mycket viktig fråga vi nu diskuterar. blev kandidatland till Europeiska unionen 1999. började förhandla om ett medlemskap i unionen 2005. Landet har alltså varit kandidatland och förhandlat om ett medlemskap och man är mer eller mindre världsrekordhållare i att fängsla journalister. Det är givetvis fullständigt oacceptabelt. som ett land som är vän av ett turkiskt EU-medlemskap måste vara mycket tydligt med att det inte är acceptabelt. Vi har en rapport från . Den publicerades för en månad sedan, . Där klargörs att antalet fängslade journalister i är 95 stycken. Det är nästan högst i världen, inte bara i andel av befolkningsmängden utan i absoluta tal. fängslar nästan fler journalister än vad gör. har 1,4 miljarder invånare, och har 75 miljoner invånare. Denna siffra har nästan fördubblats från . skriver i sin rapport en rad intressanta saker, bland annat att det längsta straffet en åklagare yrkade på för en journalist som ställdes inför rätta i var 3 i fängelse. Det längsta utdömda straffet är , för en murvel som sitter bakom lås och bom och skakar galler . Man talar om att journalister inte sällan sätts i isoleringscell. Man talar om att journalister placeras i F-fängelser, alltså fängelser i högsta säkerhetsklass, tillsammans med de farligaste kriminella som finns i landet. Det är klart att detta är helt oacceptabelt. Vi var många, fru talman, som trodde på Erdoğan, , och deras projekt när AKP-regeringen tog makten i efter valet . De tog makten . Det var många som trodde på , att nu på allvar kommer att hantera frågan om situationen för den kurdiska befolkningen och på allvar adressera frågan om en uppriktig och ärlig försoning med armenierna. Vi har dock fått fel. Små steg framåt har följts av i praktiken stora steg bakåt i . Frågan om pressfriheten hänger intimt samman med den kurdiska frågan i . Det har varit så att den turkiska statsmakten har haft en attityd där man till miljoner av sina egna invånare har sagt: Ni finns inte det finns inga kurder. Så sade man . Sedan tvingades man, på grund av verkligheten, motvilligt acceptera att kurderna finns. Då sade man: Ja, ni kurder existerar, men det finns inget kurdiskt språk det kurdiska språket finns inte. Sedan trängde verkligheten sig på lite mer, och då sade man i : Ja, ni kurder existerar, och ert språk existerar men nationen finns inte. Och så tvingades man steg för steg att slå till reträtt även där. Det är en regering som inte uppriktigt och ärligt vill göra upp med frågan om behandlingen av den kurdiska befolkningen. har det blivit lite bättre. säger den turkiska statsmakten och regeringen ungefär: Ja, ni kurder existerar men ni ska inte få något specifikt skydd i grundlagen. Ja, det kurdiska språket existerar men det ska inte läras ut i skolan. Ja, nationen finns men bara på andra sidan gränsen, i norra . Det är viktigt att vi från sida nu höjer vår röst och klargör att pressfrihet i är mycket viktigt och att det är oacceptabelt med antalet fängslade journalister och den attityd regeringen har i frågor som rör yttrandefrihet och alla människors lika värde. 37 AMINEH KAKABAVEH (V): Jag skulle vilja tacka och för denna debatt. Det är inte första gången och kommer tyvärr inte heller att bli sista gången. Nästan har vi lyft fram frågan om mänskliga rättigheter och kurdernas mänskliga rättigheter i . Jag och var tillsammans med på ett studiebesök och träffade de nämnda journalisterna, som Zarakolu. Sju ledamöter har nominerat Zarakolu till , och han sade själv: Tack vare påtryckningarna från och är jag fri, men fri från ett litet fängelse och fast i ett annat fängelse. En människa som Zarakolu, som i själva verket är pensionär, ska alltså vara terrorist. Hans medarbetare är . Hon är professor, akademiker och undervisar det prokurdiska oppositionspartiet medlemmar i kvinnors mänskliga rättigheter och kurdernas rättigheter. Det fick hon sitta i fängelse för hon var terrorist. Şık, som har nämnts här, har skrivit en bok om Fethullah Gülens rörelse, som också är . Det är en 1 500 sidor lång roman om hur staten och polisen samarbetar och hur 72 000 moskéer betalar till en rörelse som är utspridd ända från till . var det en väldig festival i , dit alla ungdomar lockades. Det är intressant att se hur man ser på detta i sitt eget land och att Şık satt i fängelse utan någon rättegång. Detsamma gäller Şener. Han skrev om mordet på . Alla mördarna är frisläppta, men för honom som har skrivit en bok har åklagaren yrkat fängelse. Rättegången är inte avslutad. De tackade i alla fall jättemycket för att vi uppmärksammar dem. Muharrem Erbey är ytterligare en person. Han är IHD:s ordförande, advokat och journalist men kurd. Han sitter i fängelse. Det gäller även ett nittiotal kvinnor och politiker som sitter i fängelse. skickar via Sida pengar för att främja kvinnors delaktighet i politiken. I ett land som är det konservativt och religiöst. Det är svårt för kvinnor att arbeta, få en egen lön och stå på egna ben. Därför bidrar till kvinnors delaktighet, men mer än 90 kvinnliga politiker varav tiotals är borgmästare sitter i fängelse utan att någon höjer ögonbrynen. Dessa kvinnor, journalister, författare, professorer skulle bidra till att demokratin utvecklas. Kvinnorörelsen skulle vara på frammarsch bara de var fria. Frågan är: Vad gör vi? Vad gör och åt att dessa människor kvinnor, oskyldiga, professorer och hundratals journalister, varav är kurder sitter i fängelse? Vad gör vi egentligen? Visst är det paradoxalt att vi bidrar med pengar för att främja kvinnors delaktighet i politiken, men å andra sidan sitter duktiga kvinnor som är politiker och faktiskt folkvalda hundratusentals har till och med röstat på en parlamentariker; det är flera parlamentariker i fängelse i ? Jag hoppas att vi får något besked från om vad han personligen gör för att få dessa människor frisläppta. 38 (KD): Tack, utrikesministern, för möjligheten att diskutera denna fråga. och har tagit upp flera fakta jag inte behöver ta upp. Anledningen till att jag anmälde mig till debatten var att jag tidigt hörde om en turkisk kvinna som hade fängslats. Det var hennes syster som hörde av sig. Systern, som jag känner, heter Sırma. Jag har träffat henne när hon har kommit med olika kvinnliga politiker som ska utbildas här i , bland annat. Hon och flera andra driver en organisation som heter och som får pengar från Sida och . Senast var de här i och träffade flera av oss kvinnliga politiker i . När jag förstod att hennes syster hade fängslats blev jag väldigt förvånad. Man har ju hört mycket om , men man har något slags bild av vilka det är som fängslas och hoppas att det ska finnas någon grund för att människor fängslas. Så inser man att det inte är så. Många människor världen över fängslas på helt lösa grunder. Hon är professor på ett av , Marmarauniversitetet. Hon har arbetat där . Hon har undervisat och forskat om turkisk nationalism och kurdernas situation. Politik och historia är hennes ämnen. Hon är inte kurd men aktiverar sig i det kurdiska partiet som finns representerat i parlamentet; det är alltså ett accepterat parti. Partiet har valt henne att vara med och omarbeta konstitutionen. fängslas plötsligt hon och 70 andra partimedlemmar. besökte jag henne i Bakırköyfängelset i . Det kändes oerhört tragiskt att möta en äldre kvinna som är fängslad för sina åsikters skull i ett modernt samhälle som ändå vill vara. Hennes forskning om kurderna används helt barockt som bevismaterial mot henne. Hon sade: Man har varit hemma i mitt hem och tagit min forskning och använder det som bevismaterial. Jag träffade också den person som nämns i svaret, Şık, som gav en intressant beskrivning från sin bok om den djupa staten och vem det egentligen är som bestämmer i , om hemliga nätverk. Att det finns många krafter som driver landet är något som vi måste ha med oss för att förstå situationen i . Att jag väljer att delta i den här debatten beror på att jag tycker att det är viktigt att vi stöder oskyldigt fängslade människor, framför allt i som är på tapeten. Yttrandefrihet och pressfrihet är viktigt. När vi ser den negativa trenden inte bara i utan över hela världen där man använder terroristlagar för att fängsla den ena journalisten efter den andra måste vi agera med kraftfulla medel. Utrikesministerns svar är relevant utifrån nuläget. är inte helt tyst, men många turkiska intellektuella undrar ändå varför röst inte hörs mer. Jag vill gärna se med i EU framöver.