prot · GZ09133 · 2012-06-19 00:00:00 — Den är ett mycket bra komplement till den årliga redovisning som vi får från regeringen. De miljökvalitetsmål som har nämnts här tidigare är en viktig del i hur vi ska uppnå de framtida utmaningarna. Jag kan konstatera att de i många fall har varit och är helt omöjliga att uppnå i rimlig tid. Därför har Miljömålsberedningen fått ett nytt uppdrag, nämligen att man ska sätta upp etappmål. Det tror jag är oerhört viktigt för att vi ska ha en möjlighet att nå dessa långsiktiga mål. Landsbygdsprogrammet omfattar ungefär 7 av de 16 miljökvalitetsmålen. I landsbygdsprogrammet under 20072013 finns det 36 miljarder att lägga på detta område, vilket är oerhört positivt. När man hör oppositionen i talarstolen kan man få uppfattningen att det inte görs någonting. Det pågår alltså ett omfattande arbete för att uppnå dessa miljökvalitetsmål och ta fram dessa strategier och etappmål. Det är just det som Miljömålsberedningen håller på med. Där skiljer vi oss åt. Oppositionen har förälskat sig i de gamla målen eftersom man hade regeringsansvaret när de togs fram och har inte förmågan att se det kloka i att bygga upp etappmål. Det som möjligen skiljer den vise från den envise är att den vise har förmågan att ändra sig. Jag ska därefter gå över till frågan om övergödning. deltar i många olika gemensamma program i en internationell samverkan. Det är EU:s vattendirektiv, det är det direktiv som EU har, det är Östersjödirektivet och det är Helcom, . Det här är bara några exempel. Utöver detta har vi på eget bevåg och även näringarna själva tagit fram Greppa näringen och Odling i balans där man, som här beskrivits, just försöker komma åt den övergödning som jordbruket de facto står för. Det är ganska meningslöst att lägga på mer gödning än växterna tar upp. Därför är det kärkommet att de här initiativen finns och att det nu blir ett genomförande. Detta ger resultat. Kvävet har de facto minskat och även fosforn söder om . Men det räcker självfallet inte, precis som säger. Vi måste naturligtvis anstränga oss ytterligare för att komma ned till en ännu bättre nivå. Framför allt är oerhört känslig för övergödning. När det gäller kadmium, det ämne som finns i mineralgödsel och som inte är önskvärt men som det inte går att separera, har vi en gräns vid per ton. Regeringen har skrivit till om att man vill sänka till per ton. Dessutom utreder KemI och vad som händer om man går ned till respektive per ton. Att inget händer är alltså en alldeles felaktig beskrivning. Om man nu är så bekymrad är det lite förvånande att oppositionspartierna inte säger att mineralgödsel över huvud taget ska förbjudas. Det vore mer adekvat än att tala om beskattning, som ju inte innebär att mineralgödseln kommer att försvinna. Jag går över till att lite grann beröra frågan om stöd till ekologisk produktion. Efterfrågan har starkt ökat . Uppsatta mål för inhemsk produktion har dock inte uppnåtts. Jag ska kort läsa upp nya förslag till övergripande mål: Den ekologiska produktionen ska bedrivas i sådan omfattning och med sådana metoder att den är samhällsekonomiskt optimal och därmed sammantaget ger bästa möjliga livsmedel, folkhälsa, djurvälfärd samt klimat- och miljöeffekter med hänsyn till samhällets totala kostnader. När allt detta vägs in förstår man hur komplext det är att hantera den så kallade ekologiska odlingen och den så kallade traditionella odlingen. Det handlar om energi, om utsläpp och om produktionsresultat. Från moderat håll anser vi att marknadskrafterna är bättre än politiska mål när det gäller avvägningar mellan de två odlingssätten, det traditionella och det ekologiska. När det gäller finansiering och, framför allt, forskning är det oerhört viktigt att vi tillför forskningsmedel avseende klimatfrågan, livsmedelsförsörjningen, smittsamma sjukdomar och inte minst mer biomassa för energi. Därför är det glädjande att kunna meddela att det kommer en övergripande forsknings- och innovationsproposition där vi, hoppas jag, kan tillgodose de krav som finns i de areella näringarna. Avslutningsvis ska jag säga några ord om biogasstrategin. Det har ju här från talarstolen pekats på hur viktigt detta är. Det intressanta med biogas är att man kan få gas från många olika sektorers avfall och biprodukter såsom gödsel, avloppsslam, mat-, restaurang- och livsmedelsavfall. Intressant är att exempelvis gödsel till och med kan bli bättre sett till gödseleffekten även efter det att biogas utvunnits. Det är alltså en win-win-situation. Statens energimyndighets slutsatser bereds just nu i . Var vi landar där får vi se. finns dock ett investeringsstöd till att uppföra biogasanläggningar. Med dessa ord överlämnar jag detta, fru talman, till kammarens beslut för avgörande. 93 (V) replik: Jag vill tacka för inlägg. Dock kvarstår, menar jag, några frågor. Jag skulle gärna vilja ha utrett vad som är politik på området. Som jag sade i mitt anförande konstaterade att det saknas konkreta styrmedel för att minska utsläppen från jordbrukssektorn. Det är någonting som även stod bakom i Klimatberedningen. Men fortfarande väntar man liksom på att regeringen ska föreslå några konkreta styrmedel för hur vi ska kunna minska utsläppen från jordbrukssektorn. Vi kan se att den nuvarande regeringen har en del förslag. Mycket handlar det om frivilliga insatser, exempelvis rådgivning till lantbrukare. Det kan ju vara bra, men även borde väl hålla med om att det kanske behövs lite effektivare styrmedel än så. Jag skulle vilja veta om har ett konkret förslag om hur mycket vi ska få ned utsläppen av växthusgaser från jordbrukssektorn. Vad är alltså förslag om hur mycket de utsläppen kan minskas? Vidare: Vilka konkreta effektiva bindande styrmedel föreslår för att få ned utsläppen från jordbrukssektorn? En enig sektor lantbrukare, kommuner, biltillverkare och så vidare säger att vi måste ha ett mål för produktionen av biogas, att vi måste ha konkreta styrmedel och att vi måste ha en finansiering. finns inte det, så när kommer det, ? 94 (M) replik: Jag vill tacka för de frågor han här ställt. har inga explicita siffror för hur mycket vi ska minska klimatutsläppen från jordbruket. Vi har inte heller några konkreta förslag om vilka styrmedel som ska användas. Fortlöpande följer vi verksamheten. Jag kan säga att vi tror mycket mer på frivilligvägen och den rådgivning som ges bland annat till jordbruket. Greppa näringen och Odling i balans visar att näringarna själva är väldigt duktiga på att fånga upp de här sakerna. När det gäller mål för biogasen: Nej, vi har inget mål för biogasen därför att det är en fri marknad. De som hittar en lönsamhet i biogasen kommer också att använda den. I takt med att energipriserna stiger kommer också biogasanläggningarna att bli attraktivare. Jag kan passa på att ställa en motfråga till : Tänker ni föreslå en kilowattersättning från statens sida är alltså produktionsstöd målet för ? När ändå står här i talarstolen måste jag med anledning av hans anförande ställa en fråga om detta med att minska köttintaget. Är det rimligt att över huvud taget äta kött i vänsterpartisternas samhälle, och är också viltkött av ondo? 95 (V) replik: Jag vill tacka för de svar han gett. preciserade sig inte. Men när det gäller utsläppen från jordbrukssektorn och det som Klimatberedningen och stod bakom anser fortfarande att vi ska avvakta. har det alltså gått Klimatberedningen sade att det är fråga om jättestora utsläpp, om koloxidekvivalenter av totala utsläpp. anser att vi ska fortsätta att avvakta. Är det politik när det gäller utsläppen från jordbruket? Återigen kan vi när det gäller biogassatsningarna konstatera att politik är att säga: Nej, det där får marknaden sköta. Vi ska inte hjälpa lantbrukarna, inte hjälpa kommuner och inte hjälpa biltillverkare och bilägare som exempelvis vill köra på biogas. Vi ska inte på något vis hjälpa dem med att ställa om sin verksamhet. Uppenbarligen är det politik. Ja, vi i tycker att det är ett problem att köttkonsumtionen i ökat med . Vi vill göra något åt det. Därför har vi föreslagit att en handlingsplan antas som handlar om att minska köttkonsumtionen och om att öka den vegetariska konsumtionen. Det kan handla om att man till exempel har vegetariska i skolorna eller om att man i den offentliga upphandlingen ökar inköpen av vegetarisk mat. hade en konkret fråga, och det var om man får äta kött för . Jajamensan, det får man! Vad gäller viltköttet är det klart mycket lägre utsläpp av det än av industriköttet. Så är det tveklöst. 96 (M) replik: När det gäller utsläppen pågår det ständigt en process, också i och ute hos näringen, för att minska växthusgaserna. Jag vill påstå att vi är ganska framgångsrika i jämfört med många andra länder när det gäller att reducera utsläppen. Tittar man på hur det har sett ut historiskt ser man att vi har lyckats med att minska koldioxidutsläppen i trots att vi har haft en ökad tillväxt. För många andra länder är det bara en dröm. Att måla upp en bild av att vi inte skulle bry oss är alltså fullständigt felaktigt. Sedan är det inte så att biogassektorn inte får något stöd över huvud taget. Det är direkt felaktigt. Man får investeringsstöd för att göra investeringar. Jag fick inget svar från när det gäller om man är beredd att ge något stöd till själva produktionen, men uppenbarligen är man det, eftersom man säger att man ska öka stöden. I brist på svar får jag dra slutsatsen själv. Det är intressant att notera att det alltså är ideologi att de ska styra vad människor äter vid sina egna köksbord, och det innebär att får man inte äta kött. Beskedet från politiska tribunal är alltså att människor inte får äta kött . Det ska jag ta med mig i fortsättningen. 97 (S) replik: Jag vill bara få ett förtydligande från , och det rör frågan om miljökvalitetsmålet Ingen övergödning. När jag läser skrivelsen får jag uppfattningen att det inte finns någon ambition att uppnå det här målet. Vi måste hitta olika sätt att minska utsläppen av kväve och fosfor, och de insatser som regeringen har föreslagit funkar inte. Ett exempel är ersättningen som man ger vid restaurering och anläggning av våtmarker. Den har använts till ! Samma sak gäller insatser för fånggrödor, där motsvarande siffra är . Borde man då inte konstatera att de åtgärder man vidtagit inte är tillräckliga och återkomma med nya åtgärder? Regeringen har väl ändå ambitionen att vi ska nå de miljökvalitetsmål som vi har ställt upp? Kommer det några ytterligare åtgärder, och har man någon ambition att försöka stimulera så att pengarna från de insatser regeringen faktiskt har gjort används för att uppfylla målen? Sedan tycker jag att det var spännande att och inte tycker att man ska stimulera biogassektorn mer och att man inte tycker att det behövs några konkreta mål. riksdag har faktiskt ställt sig bakom att vi ska ha en fossiloberoende fordonsflotta 2030. Hur ska vi uppnå detta om vi inte ska stimulera till att inte använda bensin och diesel som enda bränslen? 98 (M) replik: Tack för frågorna, ! Det är de facto så att utsläppen av både kväve och fosfor har minskat. Så är det. Det går alltså åt rätt håll. När man lyssnar på oppositionen tror man att det är precis tvärtom och i stället ökar, men det är inte sant. Jag kan hålla med om att det naturligtvis hade varit bra om vi hade haft en snabbare takt på minskningen, inte minst när det gäller . Men spelar en viktig roll när det gäller att ge kunskapsunderlag till de omgivande länderna runt och föra över det här med Greppa näringen. Men det negligeras från oppositionen som tycker att det är ganska ointressant. Det är alltid tagelskjortan som ska på vi ska göra allting i , och om övriga världen inte gör någonting spelar det ingen roll. Vi försöker jobba på båda fronterna, för det tror vi är mycket viktigare. När det gäller biogasen blir det intressant att höra av om Socialdemokraterna är beredda att ge ett produktionsstöd. Det vore väldigt intressant att få veta. Jag fick inget svar från , men svaret kanske gäller även för om kan svara ja eller nej på den enkla frågan. När det gäller kött har ni ju gemensamt skrivit en reservation där ni anser att vi ska minska köttkonsumtionen. Hur mycket kött anser att människor ska få äta eller inte äta i ? Det kan också vara intressant att höra. 99 (S) replik: Vi kunde ha haft en debatt enbart om de här frågorna, ! Jag får minst lika många frågor tillbaka och väldigt få svar på de frågor som jag har ställt. Jag kan hålla med om att utsläppen av fosfor och kväve har minskat. Men vi har en lång väg kvar att vandra. Visst är det självklart bra att vi i den här skrivelsen och på andra sätt får ett kunskapsunderlag, men när man har kunskapsunderlaget måste man sedan ta till sig det som står där, alltså att vi inte kommer att uppnå de mål som vi har satt upp. Då kanske vi borde fundera på nya styrmedel och nya incitament för att faktiskt nå de miljökvalitetsmål som den här har ställt sig bakom. Jag tycker att det inte är för mycket begärt. Eller har vi bara de här målen för syns skull? Jag anser att politik är att driva en fråga för att uppnå målen. Min fråga är återigen: Vilka ytterligare åtgärder kommer regeringen att vidta för att vi ska nå målet Ingen övergödning till 2020? De åtgärder som regeringen har vidtagit fungerar inte, utan det måste till nya. Vilka är dessa? När det gäller biogas anser vi socialdemokrater att det behövs en biogasstrategi både för att öka produktionen och för att se till att så många näringsgrenar som möjligt involveras i detta. Jag tror att det både kommer att kunna leda till tillväxt på landsbygden och nya arbetstillfällen, och det kommer att stärka det svenska jordbrukets konkurrensfördelar gentemot andra länder, för det blir ytterligare ett ben för många jordbrukare och lantbrukare att stå på om de också kan producera biogas. Jag tycker att mycket av det som tar upp skulle kunna vara genomfört. Sedan har vi inte tagit ställning till vilka frågor vi ställer oss bakom, men det finns väl allianskamrater som är för ett produktionsstöd? 100 (M) replik: Det är rätt häftigt att inledningsvis i replikskiftet bli anklagad för att inte ge några svar. Jag ställde själv oerhört enkla frågor som kunde besvaras med ja eller nej och fick inget svar, vare sig på hur mycket kött Socialdemokraterna anser att vi ska äta eller om man vill satsa på ett biogasstöd, alltså ett produktionsstöd. Det enda man talar om är en strategi. Men en strategi ger inget resultat, utan det är först handling som ger resultat, alltså när människor fattar ett beslut för att göra någonting. Därför är det oerhört intressant att höra detta. Det är prat det handlar om, och det är ingen verkstad bakom. När det gäller om målen ska uppnås eller ej är det klart att de ska uppnås. Men man måste också vara så pass realistisk att man om man upplever att målen inte är nåbara av ett eller annat skäl också måste kunna styra om så att det möjligen kommer att ta men att man ändå på ett bra sätt lyckas i stället för att sätta upp ytterligare ett mål som man inte uppnår. Vi kan ta det här med ekologisk odling som exempel. Det skulle ha varit 2010, men det var . Då hade det ju inte hjälpt om vi sagt att det ska vara 2020. Det är fullständigt meningslöst. Man måste vara realistisk. Alla mål ska vara mätbara, nåbara och realistiska. Det är därför som Miljömålsberedningen nu tittar över hela spektrumet. De kommer att jobba för att just skapa en förutsättning för att vi ska kunna nå de här målen. När man lyssnar på verkar det som att det inte spelar någon roll vilka effekter det får för samhällsekonomin eller livsmedelsförsörjningen, bara målen nås. Det samhället vill jag inte leva i. Den typen av politiker betackar jag mig för. Vi måste ha människor i politiken som har förmågan att värdera vad som är rimligt. 101 (MP) replik: Jag tackar för anförandet. Jag kanske ska börja där du slutade i det föregående replikskiftet om statistik och mål. Enligt statistik från ligger vi på ekologiskt, vilket är mycket glädjande. Vi talade tidigare om ett 20-procentsmål , så jag tycker att det finns ytterligare anledning att ta nya tag och höja målsättningen. Marknadskrafterna ska välja om det ska vara ekologiskt eller konventionellt, säger man här. Problemet med ett sådant resonemang är att miljön inte har något pris. Det kostar inget att skita ned. Därför menar jag att det behövs politiska styrmedel. Hur ser du på den frågan? Som jag sade i mitt anförande tycker jag att vi måste minska åkermarkens exponering för kadmium. Det är anledningen till att vi efterlyser en utredning som får titta på frågan. Jag kan också meddela dig att vi i inte funderar på något förbud av konstgödsel. På vilket sätt vill komma till rätta med problemet? Varför är det så viktigt att skattebefria denna giftiga metall? 102 (M) replik: Jag tackar för frågorna. Det var ju intressant; jag visste inte att det var när det gäller ekologisk odling. Den senaste uppgiften jag såg var . Alltså går det fortsatt bra för dem som tycker att de vill köpa ekologisk mat. Problemet är att vi importerar mycket ekologisk mat som de svenska producenterna inte kan tillgodose behovet av. Men så är det. Det handlade också om marknadslösningar och att miljöfrågorna inte kostar någonting. Men visst gör det väl det! Vi har ju CO2-skatt och en mängd andra skatter som gör att det är dyrt att smutsa ned luften, bland annat. Kadmiumskatten var en lång och segsliten diskussion, och dessutom visade det sig att den hade väldigt liten inverkan på mineralgödselanvändningen. Alltså var det en ganska ineffektiv skatt. Därför tycker jag att det vore mer renhårigt att säga att vi ska ta bort kadmium till , om man nu driver den linje som jag vet att driver. Om man vill minska kadmiumanvändningen kan man ju säga att det inte får finnas något kadmium över huvud taget. Men det säger man inte, utan man vill bara göra det dyrare. Jag tycker att det är en lite märklig koppling. Regeringen arbetar nu med att försöka minska mängden i mineralgödsel på så sätt att vi har skrivit till kommissionen om en sänkning till per ton. Det är alltså mer än en halvering som vi är ute efter plus att det nu finns utredningsuppdrag på både 25 och per ton. Jag hoppas att vi kan komma fram till en vettig avvägning mellan detta och produktionsmålen. Vi har ju också krav på att vi ska leverera livsmedel. 103 (MP) replik: Jag tackar för svaren. När det gäller det ekologiska var detta siffror som presenterades av , och de gäller åkerarealen. Det är ett problem att svenskt lantbruk inte kan tillgodose behovet mer än till . Det gäller också det konventionella, så jag tycker inte att det är någon speciell fråga för det ekologiska att vi har svårt med självförsörjningen. Om skatten inte har någon större effekt på konsumtionen av handelsgödsel tycker jag att vi får höja den så att vi märker någon effekt. Jag är ganska säker på att våra rådgivare räknar in detta när man sedan ska titta på hur vi får det bästa täckningsbidraget på en gröda. Då är detta en kostnad, och då kommer man att dra ned på det här och minska gödslingsrekommendationerna. När det gäller kadmium är problemet att det ackumuleras i jorden och i kroppen därav skadorna. Det är därför vi är angelägna om att minimera användningen. Som jag sade i mitt anförande handlar det inte bara om konstgödsel, utan cirkulationen i samhället via rötslammet är ett minst lika stort problem. 104 (M) replik: Jag har bara en sista kommentar: Om det nu är så att kadmiumet ackumuleras etcetera tycker jag att det vore mer renhårigt att säga att det ska förbjudas helt och hållet än att bara höja skatten. 105 (FP): Jag yrkar bifall till utskottets förslag i betänkandet och avslag på reservationerna. gav en ganska dyster bild av skrivelsen. Jag tänkte förklara lite grann varför jag ändå ser att det finns mycket positivt i skrivelsen. Det handlar om mål, men det handlar också om riktning. Hur ser utvecklingen ut? Jag tror att det är viktigt att ha med sig detta i arbetet. Utskottet välkomnar att regeringen har presenterat skrivelsen för . I skrivelsen redovisar regeringen arbetet med miljö-, klimat- och energifrågorna inom jordbruket . Redovisningen utgår från de viktigaste statliga insatserna och omfattar bedömningar av insatsernas effekter och hur de bidrar till de uppställda målen inom miljö-, klimat- och energiområdena. Skrivelsen är också ett komplement till budgetpropositionen 2012 för utgiftsområde 23. Utskottets uppföljning av regeringens resultatredovisning är således en del av arbetet med uppföljning och utvärdering i enlighet med regeringsformen. Att odla och bruka jorden har blivit ett nytt intresse bland många. Odling kan ske på många olika sätt även i storstaden. Tv-programmen om odling och trädgårdar blir allt fler. Vi kan läsa om den odlingen som dyker upp i stadsbilden, om odling på terrasser och balkonger, om gröna tak och om odling på kolonilotter. Trädgårdar anläggs vid äldreboenden, och ibland är ett av recepten för bot mot stressjukdomar att få vistas i trädgårdar och i naturen. Odling är alltså ett vitt begrepp. Mat och odling är grunden för överlevnad, hälsa och framtid. Alla i världen har inte möjlighet att äta sig mätta. Brist på mat leder till både svält och hunger. Klimatutmaningarna kommer att påverka var man kan odla och hur man kan odla. Det handlar om vilka kemikalier som vi får i oss genom den mat vi äter. Att bruka jorden är därmed också en viktig klimat- och miljöfråga. Det är viktigt att få bort kadmium, som har nämnts i debatten . Det är viktigt när det gäller både konstgödsel och till exempel konstnärsfärger. Detta är en viktig fråga för . Vi i liberalerna har haft ett seminarium om odling i balans där just miljöfrågorna stod högt på agendan. Landsbygdsprogrammet är ett viktigt verktyg för att åstadkomma en utveckling på landsbygden som är ekonomiskt, ekologiskt och socialt hållbar. Programmet innehåller en rad åtgärder som syftar till att förbättra miljön, men även till att stärka landsbygdens konkurrenskraft. Miljö- och jordbruksutskottet har tillsammans med näringsutskottet inlett en uppföljning av vissa frågor inom landsbygdsprogrammet. En fråga som ingår i uppföljningen är investeringsstöd för biogasproduktion. Syftet med stödet är att stödja och utveckla produktion och förädling av förnybar energi för att bland annat minska utsläppen av växthusgaser och förbättra förutsättningarna för tillväxt, innovation och nya jobb på landsbygden. Uppföljningen beräknas vara slutförd . Det uppföljningsarbete som miljö- och jordbruksutskottet gör är spännande. Visserligen är jag partisk då jag finns med i två uppföljningsgrupper, men det är mycket intressant. Uppföljningen vore dock inte möjlig utan kansliets och utredningstjänstens insatser. Stort tack för att ni gör uppföljningarna möjliga! Och tack till alla kolleger i uppföljningsgrupperna och framför allt till , ordföranden som leder gruppernas arbete! En del av uppföljningen handlar om att i dialog med ansvariga departement utveckla resultatuppföljningen så att vi vet hur utvecklingen ser ut. Det svenska landsbygdsprogrammet 20072013 finansieras av både och EU och omfattar sammanlagt ca . Jordbrukets struktur och produktion har betydelse för dess inverkan på miljö-, energi- och klimatrelaterade frågor. Jordbruket har störst inverkan på och betydelse för miljökvalitetsmålen Ett rikt odlingslandskap, Begränsad klimatpåverkan, Giftfri miljö, Ingen övergödning, Myllrande våtmarker, Levande sjöar och vattendrag, Hav i balans samt levande kust och skärgård och Ett rikt växt- och djurliv. Det är ambitiösa mål. deltar i flera olika internationella samarbeten om vatten. EU:s vattendirektiv, tillsammans med EU:s direktiv som just nu genomförs, är av stor betydelse för den svenska verksamheten inom vattenområdet. Övergödningsfrågan är särskilt viktig för , och här samarbetar både inom EU och inom Helcom. Under det svenska ordförandeskapet 2009 antogs den så kallade Östersjöstrategin.