prot · GZ0961 · 2012-01-25 00:00:00 — Jag ställde frågan om det behövs mer utbildning och om det är brist på kompetens. På den svarar ja. Det är alltså brist på kompetens hos kvinnor, och därför krävs det utbildning i ledarskap. Den bristen är orsaken till att kvinnor inte finns i styrelserummen. Jag och Socialdemokraterna delar inte den uppfattningen, utan vi anser att det är förlegade normer och värderingar, och de finns självfallet även i socialdemokratiskt styrda kommuner. Det sista gjorde var att prata om ägarrättigheter. Då vill jag ställa en fråga. Är ägarrättigheterna viktigare än kvinnors rättigheter? 144 (M) replik: Ägarfrågan är viktig. Det är ägaren som utser styrelsen. När det gäller detta med kompetens hoppas jag att kan hålla med mig om att det ger kompetens att sitta på en exekutiv befattning i börsnoterat företag. Eftersom det är få kvinnor på dessa befattningar kan det ge efterverkningar när det gäller styrelsen. Det är därför som det är så viktigt att kvinnor också finns på de exekutiva nivåerna. Det är en fråga som vi arbetar med. har också sagt att kvinnor har en brist på nätverk och står utanför. Det är därför som det är så viktigt att vi ser till att kvinnor kan bygga sina nätverk. Se till att ni biträder nästa gång! Där finns det många kvinnor som driver företag och skaffar sig en exekutiv erfarenhet. 145 (FP): funderar säkert de tidigare debattörerna på om en man vågar gå in i debatten om könskvotering i aktiebolags styrelser. Ja, det vågar jag. Jag ifrågasätter inte de uppgifter som har lämnats av de tidigare debattörerna här. Situationen är inte tillfredsställande. Det kan vi vara överens om, och det är vi överens om i allianspartierna också. Det är därför som vi har sett till att regeringen har vidtagit ett antal åtgärder för att få till stånd en förändring vad beträffar sammansättningen i de börsnoterade bolagens styrelser och även i offentliga bolags styrelser. Vad gäller de offentliga bolagen, alltså kommunala och regionala statliga bolag, är det naturligtvis vi själva som inte har varit tillräckligt duktiga på att se att det finns kvinnor som skulle kunna fylla de platserna. När det gäller börsbolagen har jag flera utgångspunkter. Först och främst är det här en ägarfråga. Jag tycker inte att vi som lagstiftare ska gå in i de här frågorna och styra vad bolagsstämman ska bestämma när det gäller sammansättning av en styrelse i ett bolag. Det kan vara riktigt i ett bolag att det är fler män i en styrelse, och det kan vara riktigt i ett annat bolag att det är fler kvinnor, men jag tycker faktiskt att det är aktieägarna på bolagsstämman som ska bestämma. Lagstiftning är i den här frågan fel väg. Till det kommer också att ett antal av de kvinnor som är styrelseproffs själva klargör att de inte vill ha någon kvotering. De vill helt enkelt bli invalda i en bolagsstyrelse på grund av sin kompetens och sina egna kvaliteter. Målen med könskvotering är vi egentligen överens om, men medlet som upptas i reservation 1 är helt felaktigt. Jag hade egentligen tänkt tala en del om andra associationsrättsliga frågor som i varje fall i min värld är av väl så stort intresse som den som vi nu har diskuterat . Reglerna om tvångslikvidation av aktiebolag och personligt betalningsansvar för styrelseledamöter är oerhört centrala saker som har kommit alldeles fel i samhället. De är föremål för en, i och för sig, kreativ affärsidé där några juristfirmor driver in oerhört stora pengar på ett sätt som är minst sagt tveksamt. De här reglerna borde vi ta bort, och det har vi också lagt fram en motion om och arbetar för. har regeringen tagit ett steg på den vägen, och det hälsar vi med tillfredställelse. Den tredje frågan jag tänkte tala om är franchising. har berättat en del, och vi vet nu att det inte bara handlar om 7-Eleven och . Posten har ett franchiseavtal med ett antal Icaaffärer, bensinstationer och så vidare. Hela i är uppbyggt på franchising. Vandrarhem är uppbyggda på franchising på många ställen. Det finns många sådana här franchiseavtal. 24 000 har vi fått uppgift om att det skulle röra sig om. Det är klart att det finns en och annan franchisetagare som är missnöjd. Men när man läser Socialdemokraternas motion undrar man om alla franchisetagare är missnöjda, och då undrar man varför de har ingått de här avtalen. Om man följer pressen ser man att det inte är särskilt många fall med missnöjda franchisetagare som beskrivs. Det är faktiskt ett fåtal. Det finns en etisk nämnd inom franchiseföreningen som handlägger tvister mellan franchisetagare och franchisegivare. De har ett eller två ärenden . Det är alltså ett eller två av 24 000 avtal. Det finns en lagstiftning som är som ännu inte har prövats i domstol, för ingen har fört något ärende till domstol. Då ställer man sig frågan: Vad är det som driver Socialdemokraterna att lägga fram den här motionen? Jag tror helt enkelt att man ser på franchising på samma sätt som på relationen mellan småföretag och stora företag. Vi har ju ett problem i det här samhället med en obalans mellan riktigt stora företag och småföretagare. Det känner vi alla till. Vi har också arbetat med det i civilutskottet och till och med tidigare i lagutskottet, och det kommer ett arbete som regeringen har lovat att ta upp här nu , nämligen att se över 36 § avtalslagen som handlar om möjligheter för en småföretagare att få ett avtalsvillkor jämkat. De möjligheterna är ganska begränsade , men motionen och tillkännagivandet som finns går ut på att man ska öka möjligheten att jämka de här avtalen. Det ser jag som en mycket bra väg framåt. Den löser då också en hel del av de problem som man från Socialdemokraternas sida försöker måla upp när det gäller franchising, för vi har faktiskt inte så särskilt många problem. Jag yrkar bifall till utskottets förslag i betänkandet och avslag på reservationerna. 146 (MP) replik: Vart tog det vägen som tog jämställdhet på allvar? Var är det som drev på för kvotering av föräldraförsäkringen och fick igenom den första pappamånaden? har en jämställdhetsminister som säger att hon inte är feminist. Hon vill heller inte använda de medel som fungerar för en jämnare representation i bolagsstyrelserna. Men hände något ändå. Då gjordes ett utspel som öppnade för möjligheten att införa kvotering i offentliga bolag. Det var ett förslag från jämställdhetsgrupp från landsmötet . Enligt uppgift har dock inget hänt på departementet ännu, utan frågan vilar, som det heter. Frågan är då: Vad är linje när det gäller att få till effektfulla åtgärder för att få en jämn könsrepresentation? redovisade i sitt anförande och hänvisade till regeringens åtgärder. Men var det rätt åtgärder? Var det åtgärder som fungerar? Sedan har jag också en fråga om vilka fakta har när han hänvisar till att kvinnor i styrelser inte vill ha kvotering. I en undersökning som jag hänvisade till i mitt anförande och som var gjord av sade av kvinnorna i bolagens styrelser att de var för kvotering. Och av tillfrågade kvinnor generellt sett var för kvotering. 147 (FP) replik: Jag har inför den här debatten inte ägnat mig åt att läsa siffror, undersökningar och utredningar som har gjorts i den här frågan, och jag har ingen anledning att betvivla de uppgifter som lämnar här . Situationen är den att vi är missnöjda med det läge som råder, och det är det inte bara som är, utan det gäller hela Alliansen. Det utspel som jämställdhetsminister gjorde för någon tid sedan om de kommunala och landstingsägda bolagen var naturligtvis ett sätt att gå vidare och en bra signal till de kolleger som vi har inom politiken som faktiskt skulle kunna åstadkomma en bättre tingens ordning i det här sammanhanget. Tyvärr är det alldeles uppenbart att det inte blivit någon större förändring efter det senaste valet. Vi vill fortsätta att försöka komma fram och har samma målsättning, men medlet med en lagstiftad könskvotering är vi emot i , och det kommer vi såvitt jag kan förstå att vara även framåt i tiden. 148 (MP) replik: Det är bra att erkänner att situationen inte är bra. Det har vi en gemensam syn på. Men delar inte ändå synen att det behövs åtgärder som fungerar och att det inte har varit lyckosamt, till exempel nu när man lyfte fram förslaget att faktiskt lagstifta på nivå? har en lagstiftning. har en lagstiftning som gäller för börsbolagen. Kanske vi kan lära av båda de här länderna. Min fråga blir: Driver inte på frågan om kvotering åtminstone för de kommunala bolagen? Vi valde medvetet när vi lade fram motionen att dela upp motionen i två att-satser en vad gäller kommunala bolag och en vad gäller de börsnoterade bolagen. Vi hör att Alliansen inte vill ha det. Kan man åtminstone tänka sig att ta ett steg, även om vi skulle vilja använda metoden fullt ut? Den RUT-undersökning som jag lät göra visar att vi tyvärr inte är duktiga på den kommunala nivån heller. Socialdemokraterna har, som jag sade tidigare, starkast representation av kvinnor . har kvinnor i de kommunala bolagsstyrelserna. Det finns alltså mycket att göra. Därför skulle en lag om kvotering på nivå kunna vara möjlig. Min fråga är: Kommer att driva på för en lagstiftning på den kommunala sidan? 149 (FP) replik: Ja, kommer att driva på frågan. Den är i allra högsta grad levande. Som många säkert känner till håller vi nu på att arbeta om vårt partiprogram, och i det ingår frågan om jämställdhet överlag, inte bara vad beträffar bolagsstyrelser. Det måste till ett antal nya åtgärder för att öka jämställdheten i samhället. Vi hade en diskussion om detta. Det pågår alltså ett arbete inom . Just nu kan jag inte lägga fram några konkreta förslag. Det kommer ytterligare förslag, men det kommer inte att bli lagstiftningsvägen när det gäller aktiebolagens styrelser. 150 (C): Jag yrkar avslag på samtliga reservationer, och följaktligen yrkar jag bifall till utskottets förslag i betänkandet. Socialdemokraterna, och har valt att lägga sitt samlade fokus på frågan om kvotering i bolagsstyrelser, och det gör jag också. Att den ekonomiska makten i samhället är samlad hos män är ett problem. Likaså är det ett problem att män i allt mindre grad satsar på högre utbildning. Vi går mot ett lågutbildat manligt proletariat, ett högutbildat kvinnligt proletariat och en manlig maktelit på toppen. Så säger i en rapport och konstaterar att det faktum att kvinnor är högre utbildade inte alls tycks påverka löneutveckling och karriär, utan att vi ändå har att hantera en manlig maktstruktur som inte ännu luckrats upp till följd av kvinnors högre utbildning. Är det en tidsfråga eller krävs det särskilda insatser? Frågan är het också inom . Jag har i min hög med underlag inför den här debatten två debattartiklar undertecknade av partikamrater till mig. En är tydligt emot kvotering som metod och en annan tycker att den möjligheten inte ska avfärdas. Jag tycker nog att vi, innan vi börjar hacka sönder toppen på isberget, ska ägna oss mer åt det som finns under vattenytan, för någonstans innerst inne förstår vi nog att berget kommer att flyta upp lika fort som vi hackar sönder det. Vi kan börja med att konstatera att det går att belägga att företag med fler än tre kvinnor i toppen i genomsnitt är lönsammare än de som har färre. Det gäller inte i utan globalt. Dessa bolag, säger i en rapport, har bättre avkastning, bättre rörelsemarginal, en bättre personalpolitik, större delaktighet och är bättre på att belöna duktiga medarbetare. Tillsammans med de högre ambitionerna hos kvinnor att skaffa sig en god utbildning borde det räcka som argument för valberedningarna i börsbolag att ta in fler kvinnor i sina styrelser. vill oppositionen lagstiftningsvägen få företagen att göra det självklara, nämligen se till att de blir lönsammare. Jag tror inte att det fungerar. I själva verket är det nog så att det ännu inte gått upp för valberedningarnas ledamöter att andelen kvinnor som äger och driver företag stadigt ökat och att mer än en tredjedel av alla företag som startas i nu drivs av kvinnor. Med all respekt för annan kompetens tror jag att egna erfarenheter av företagande är något som valberedningarna aktivt söker när de tillsätter styrelseposter i börsbolag. Om valberedningarna vidgade vyn och såg vad som sker i exempelvis de statliga företagen kunde de konstatera att det under Alliansens tid vid makten skett en kraftig förbättring och att det nu i princip är ett 50/50-förhållande mellan män och kvinnor i styrelserna och att även andelen vd:ar i statliga bolag har ökat. Centerpartisten har motionerat om en satsning på utbildning av valberedningar och på fortsatt arbete med styrelsekraft. Det i kombination med ytterligare insatser för att stimulera det entreprenöriella lärandet och satsningar på entreprenörskap, även i de traditionellt kvinnodominerade yrkena, tror jag är den bästa och enda vägen framåt. När valfrihetsreformer öppnar upp för företagande i vård och omsorg blir det tydligt hur eftersatt entreprenörskapet varit i de utbildningar som kvalificerar till dessa yrken. Detta bör göras utan att glömma de kvinnor som är verksamma inom industrin och byggbranschen som ingenjörer, chefer, arbetsledare och på verkstadsgolven. Det gäller för oss att ta vara på och fortsätta de satsningar som gjorts för att få tjejer att utbilda sig inom teknik och naturvetenskap. Här får vi inte glömma de små regionala högskolorna, som ofta har ett starkare band till näringslivet än vad universiteten har. När jag säger att vi borde ägna oss mer åt den delen av isberget som ligger under ytan menar jag de mönster och traditioner som gör att kvinnor alltjämt i liten utsträckning kommer i fråga som företagsledare och styrelseledamöter. Det handlar om sådant som vi skapar hemma när vi fostrar våra flickor och pojkar, sådant som grundläggs i skolan och som sedan påverkar oss genom livet via medier och reklam. Det kan gälla sådant som hur vi väljer att ta ut föräldraledighet och VAB-dagar. Inget av detta syns ovan vattenytan, men det riskerar att få till resultat att vi aldrig någonsin når en jämn könsfördelning i börsbolagens styrelser, trots många positiva signaler om att vi är på väg åt rätt håll. Jag har ännu inte tappat tron på människans förmåga att fatta rationella beslut. I det läge där vi nu befinner oss skulle det vara kontraproduktivt, menar jag och , att lagstifta om könsmässig kvotering. Då kunde vi lika gärna också bestämma vilken ålder det ska vara på styrelseledamöterna, vilken utbildning och erfarenhet de ska ha, varifrån i landet de kommer och så vidare. Den sortens ingrepp i företagens beslutanderätt står i strid med vår företagstradition och skulle bidra till att försämra företagsklimatet i . Vi har just nu annat att fokusera på. Det gäller att förbättra företagsklimatet och öka svenska företags lönsamhet och konkurrenskraft, inte att sitta i och besluta hur bolagsstyrelserna ska vara sammansatta. Kvotering har prövats i , och därmed kan vi inte påstå att det är felaktigt. Jag hör inte till dem som anser att vi helt ska avfärda tanken. Det skadar inte att frågan diskuteras i så att vi sätter lite press på den. Det är börsbolagen, deras ägare och bolagsstämmor, som har att se till bolagens och aktieägarnas bästa. Det är de som har bollen. Vill de ta till sig goda exempel och se till att lönsamheten i deras företag förbättras genom en jämnare könsfördelning har de chansen . 151 (SD): Jag har, precis som många andra, valt att fokusera på könsfördelning i bolagsstyrelser med mera. Jag vill börja med att säga att vi kvinnor inte behöver positiv särbehandling genom kvotering. Vi behöver inte redan som små höra att vi är offer för en samhällsstruktur som vi själva inte kan påverka. Vill vi uppnå riktig jämställdhet måste flickor och unga kvinnor redan från början få veta att de duger, att de är kompetenta och starka nog att ta ansvar för sitt eget liv. Vi måste sluta att se kvinnan som svag och oförmögen att vara självständig och drivande. Kvinnors representation i bolagsstyrelser har blivit något bättre, men den är långt ifrån bra. Dock är det både min och mitt partis åsikt att kvotering är fel väg att gå. Än mindre bör det lagstiftas om det. Om vi vill stå upp för rättvisa och likabehandling innebär varje avsteg att vi lägger grund för en ny orättvisa och att vi frångår principen om lika rättigheter för alla. Om vi definierar ordet jämställdhet som lika rättigheter och skyldigheter för män och kvinnor, hur kan då kvotering bli rätt? Att diskriminera positivt innebär också att diskriminera någon annan negativt. Särbehandling och olika spelregler har aldrig skapat rättvisa, snarare tvärtom. Kvotering riskerar således att bli något kontraproduktivt. Kvotering kan också leda till minskat inflytande och minskad trovärdighet för kvinnor. Den förringar och misstänkliggör dessutom kvinnors kompetens. Jag menar att kvotering innebär att människor kollektiviseras och ges egenskaper utifrån kön i stället för att man ser varje människa som en egen individ. Kvotering är för mig konstlat, orättvist och diskriminerande. Jag ställer inte upp på den kvinnosyn som jag menar att kvotering ger uttryck för och som säger att kvinnor är svaga och inte kan ta ansvar för sina egna liv, att vi är så svaga att vi behöver samhällets hjälp för att lyckas göra karriär. Som ordförande för står jag upp för att den bästa jämställdhetspolitiken är den som river hinder och som inte ägnar sig åt social ingenjörskonst. Med risk för att låta lite oseriös måste jag säga att debatten känns lite som programmet Hipphipps sketch Dagens i-landsproblem. Här står vi och diskuterar kvinnors plats i styrelser som om det vore den viktigaste frågan för kvinnor och kvinnors största problem. Hur många kvinnor tror ni egentligen anser att detta är det största problem vi har? har det uppmärksammats att det var mördades och begreppet hederskultur blev allmänt känt. Det är för mig och många andra kvinnor en mycket viktigare fråga. Men detta verkar det inte finnas någon vilja att debattera, förmodligen därför att det är en mycket känsligare fråga och dessutom lite obekväm. Det är till och med så att vissa partier inte ens vill använda sig av ordet hedersvåld. menar jag naturligtvis inte att vi ska stå här och debattera hedersvåld i samband med könsfördelning av styrelser. Det jag vill ha sagt är att jag tycker att fokus hamnar fel när vi pratar om jämställdhet. Jag yrkar från sida bifall till utskottets förslag och avslag på motionerna. Jag menar att en bättre åtgärd är att stärka kvinnors självförtroende, så att fler kvinnor vågar tacka ja till att sitta i bolagsstyrelser. 152 (S) replik: Jag har egentligen bara en fråga till och . Anser ni att kvinnor har samma möjligheter som män? Om inte, vad är det i så fall som frånhåller kvinnor från att ha samma positioner i bolagsstyrelser? 153 (SD) replik: Till viss del anser jag att kvinnor har samma möjligheter. Man har kanske inte samma chans, men man har samma möjlighet att ta sig in och söka platser i styrelser. Det som kanske gör att man inte får den möjligheten menar jag handlar om att det behövs en attitydförändring i samhället i stället. Vi måste visa att det är okej för kvinnor att satsa på en karriär och att sticka ut och tuffa till sig lite. Det krävs en attitydförändring i samhället. 154 (S) replik: Om jag tolkar rätt är det brist på tuffhet och kompetens som gör att kvinnor inte tar plats i beslutsfattande positioner. Då är det särskilt intressant att konstatera att det är 18 män och 2 kvinnor i riksdagsgrupp. Är orsaken att det finns en struktur även i ert parti som gör att det inte är tillräckligt tuffa eller kompetenta kvinnor? 155 (SD) replik: Inte någonstans har jag pratat om att det skulle handla om kompetens. Jag menar inte att kvinnor besitter sämre kompetens. Vi har precis samma kompetens, men det har inte varit lika legitimt i samhället att en kvinna väljer att skaffa sig en karriär. Det finns gamla strukturer i samhället som innebär att kvinnan ska vara hemma och ta hand om barnen. Jag tror att vi måste ändra den strukturen i stället. Ja, , att vi inte har så många kvinnor i riksdagsgrupp är kanske till viss del en följd av att det inte finns tillräckligt tuffa kvinnor; det krävs att man är ganska tuff med tanke på det man får utstå där. Men har vi fördubblat antalet kvinnor i partistyrelsen och så vidare. Även vi är på gång där. 156 (KD): Associationsrätten är den legala grunden för ett organiserat, transparent och effektivt sätt att ge möjlighet för människor att samarbeta om olika saker: starta daghem, göra gemensamma inköp, hjälpa varandra eller till och med bygga en bilfabrik. Olika associationsrättsliga former har olika syften. Det är vi politiker som ger ramverket. De principer som är viktiga är äganderätten, transparensen och risktagandet. Det är egentligen inte speciellt mycket diskussioner kring dessa frågor, möjligtvis lite grann om äganderätten. Det är viktiga frågor hur vi ska organisera oss och vilka typer av associationsrättsliga former som vi behöver i vårt land. I finns det ett antal olika former. Ekonomiska föreningar finns det en motion om. Det är intressant att se att det också finns en utredning som kommer att titta på förhållandet mellan aktiebolag och ekonomiska föreningar. Att ha ett vinstdrivande aktiebolag är inte nödvändigt. Därför behövs kanske en utredning som klargör det. Det ser vi fram emot. Låt mig prata lite grann om franchising. Franchising är en avtalsform där en franchisegivare lägger fram ett förslag till en franchisetagare. Syftet med lagstiftningen är att man ska ha en klarhet och öppenhet innan man går in i det hela. Därför tycker jag liksom mina kolleger på allianssidan att den motion som återkommer rätt ofta från Socialdemokraterna är lite oklar och egentligen ganska onödig. Man vet vad man går in i. Man kan alltid tacka nej till ett avtal. Det går alltid att skaffa sig juridisk kompetens för hur man ska hantera det hela och vad man går in i. Vid sidan om avtalet har vi en civilrättslig lagstiftning när det gäller avtalsrätt och köprätt. Den gäller utanpå det här, varför vi menar på att det inte är nödvändigt att stärka franchisetagarna. Vi har den lagstiftning som behövs. Ett förbud mot oskäliga avtalsvillkor finns i 36 § i avtalslagen. Det är ingenting nytt. Alla dessa saker finns i avtalet. Transparensen ska vara god. Är den inte det finns den etiska nämnden att gå till. Antalet fall där är väldigt litet. Finessen med den etiska nämnden är att ärendet kan publiceras efter utslag. Det gör att det blir en väldig badwill för franchisegivaren om denne hamnar där. Vi menar att detta är en lagstiftning som finns, är till fyllest och fungerar väl. Jag kan inte underlåta att nämna kvotering till bolagsstyrelser. Givetvis måste vi se till människan och dess kompetens, kunskap och så vidare. Där skiljer sig män och kvinnor inte åt. På basis av detta menar jag att det inte hade skadat om vi hade haft fler kvinnor i bolagsstyrelser. Jag tror att den kompetensen väl hade tagits till vara. Genom utvecklingen i samhället ser vi också att vi får mer och mer kompetenta kvinnor. De är och kommer säkert att bli attraktiva för de bolagsstyrelser som finns. Däremot menar jag att det inte ska behövas någon kvotering. Kvotering är att lägga sig i äganderätten och att ta bort ansvaret från bolagsstyrelsen. När det gäller ansvaret vill jag också påpeka att om man sitter i en bolagsstyrelse har man ett straffrättsligt ansvar. Det kan bli riktigt illa. Blir man inkvoterad är det kanske inte givet att man har den kunskapen. Jag yrkar bifall till utskottets förslag och avslag på samtliga motioner. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas .) Föredrogs civilutskottets betänkande 2011/12:CU9 Fastighetsrätt. 157 (S): Jag vill börja med att yrka bifall till reservation 1 som gäller förköpslagen som avskaffades 2010. Denna lag gav kommunerna förköpsrätt vid försäljning av vissa fastigheter. Lagen gav även kommunerna det de behövde för nyexploatering eller större genomgripande förändringar när det gällde till exempel äldre bebyggelseområden.