prot · GZ0994 · 2012-04-11 00:00:00 — Vi vet enligt många studier att nya företag finns i denna sektor bland de mindre företagen. Hur gynnar man de företagen? Vad gör man bäst för att de ska vilja anställa och utvecklas? Det handlar inte bara om sociala avgifter. Det finns en del andra saker som innovationer, kostnader för att driva företag och kostnader för att transportera varor, tillgång till utbildad arbetskraft för just detta, och inte minst forskning, och så vidare. Det är mycket mer komplext än att tala om arbetstillfällen per se och skapa dem enbart genom att sänka några delar i socialavgifterna. Det finns redan omfattande sänkningar på flera områden. Det framgår av betänkandet, så jag tänker inte ta upp det här. Det gör man för att hitta riktade insatser. Hur ska man hitta de optimala insatserna? Jag tror att det är svårt att göra det, eftersom det varierar . Man måste använda pengarna på ett mycket klokt sätt så att man får de önskade effekterna. En valfrihetsreform som exempelvis tillgång till sjukvård på bredare bas i glesbygd måste vara väldigt viktigt för företagen, för ungdomar och för arbetstillfällena. Det har vissa motsatser här, exempelvis. Om man vill titta på socialavgifterna är det inte bara socialavgifterna som är de stora kostnaderna. Vi från har haft tankar på att kanske halvera sjuklöneansvaret till i stället för de minsta företagen. Det skulle minska risken för dessa företag och göra det betydligt lättare för dem att anställa fler som kanske är svåra att anställa. talar jag inte bara om ungdomar. Det är ett exempel man kunde titta på. Vi behöver också förbättra för småföretagen på en rad andra områden med olika villkor. Det finns något som heter som tittar på olika förslag. Den har lagt fram ett delbetänkande som fick ganska mycket stryk i vissa delar. Detta måste man se i sammanhang med företagsskatteutredningarna i kombination med socialavgifterna. Man kan inte enbart titta på en socialavgiftssänkning och tro att alla kommer att rusa dit för att få jobb. Så fungerar det inte. Det är andra villkor för företag, om vi tar exempelvis glesbygd. Det är transportkostnader, service, boendemöjligheter och så vidare. Det finns en sak som jag vill lyfta fram som sällan kommer fram i sådana här polariserade debatter: Nedsättningen av arbetsgivaravgiften måste sammantaget ses i ett längre och bredare perspektiv. Vi kan inte bara titta på ett fokusområde och säga: Vi gör så här, och så löser det sig på detta område! Så fungerar det inte. Det är samma sak med de utvärderingar som görs. Man utvärderar reformer efter ett kvartal och talar om hur de skulle ha utfallit. Tror man att alla står i startgroparna och kastar sig över vissa människor för att anställa dem? Så fungerar det inte, och det oavsett om det finns en konjunktur som är sviktande eller andra förändringar i samhället. De som påstår detta måste beakta konjunkturer och samhällsförändringar. Det går inte att rycka loss ett mått ur sitt sammanhang och säga att så här är det. I och för sig kan det vara sakligt rätt, men om man stoppar in det i sin helhetsbild är det helt missvisande. Jag kan ta ett exempel från . Där gjordes en utvärdering av vad det kostade i permanenta jobb för att sätta upp ett vindkraftverk. Varje jobb kostade . Ska vi då inte ha några vindkraftverk? Det kan vara bra att sätta in saker i sitt sammanhang. Jag tycker att det ibland blir lite för enkla resonemang. Jag vill avslutningsvis ta upp de ideella föreningarna, som nämndes tidigare. Jag tror att det är bra om man kan hitta en sådan lösning som finns i motionen och att man ser över den ideella sektorn. Men det måste givetvis ske med en avgränsning så att det inte blir missvisande. Jag tror ändå att det kan vara bra att man tittar på detta, för föreningarna gör ett mycket stort arbete som det offentliga samhället inte kan göra. De gör stora insatser, och det vet vi om. Jag tänker inte uppehålla mig längre vid detta, utan jag yrkar bifall till utskottets förslag i betänkandet. (Applåder) Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under 12 §.) Föredrogs finansutskottets betänkande 2011/12:FiU23 2011 (framst. 2011/12:RB1 och RB2 samt redog. 2011/12:RR2). Talmannen konstaterade att ingen talare var anmäld. (Beslut fattades under 12 §.) Kammaren beslutade på förslag av talmannen att ajournera förhandlingarna till då votering skulle äga rum. Jag vill meddela att vi från och med kommer att ha voteringar både och 16.00. Detta för att undvika långa voteringar. Det kommer att delas ett skriftligt meddelande om detta till kammarens ledamöter. 12 § Beslut om ärenden som slutdebatterats vid dagens sammanträde FiU37 Utlåtande över grönboken om en integrerad europeisk marknad för kort-, internet- och mobilbetalningar Kammaren biföll utskottets förslag. SfU10 Migration och asylpolitik Punkt 1 (Flyktingpolitiken) 1. utskottet 2. res. 1 (SD) Votering: 270 för utskottet 19 för res. 1 18 avstod 42 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 96 S, 92 M, 22 MP, 23 FP, 18 C, 19 KD För res. 1: 19 SD Avstod: 1 M, 17 V Frånvarande: 16 S, 14 M, 3 MP, 1 FP, 5 C, 2 V, 1 - (S), (M) och (C) anmälde att de avsett att rösta ja men markerats som frånvarande. Punkt 4 (Flyktingstatus för den som förföljs på grund av kön eller sexuell läggning) 1. utskottet 2. res. 4 (S, V) Votering: 200 för utskottet 118 för res. 4 31 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 95 M, 23 MP, 23 FP, 21 C, 19 SD, 19 KD För res. 4: 101 S, 17 V Frånvarande: 11 S, 12 M, 2 MP, 1 FP, 2 C, 2 V, 1 - Punkt 9 (Tidsbegränsat uppehållstillstånd) 1. utskottet 2. res. 11 (SD) Votering: 299 för utskottet 19 för res. 11 31 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 101 S, 95 M, 23 MP, 23 FP, 21 C, 17 V, 19 KD För res. 11: 19 SD Frånvarande: 11 S, 12 M, 2 MP, 1 FP, 2 C, 2 V, 1 - Punkt 10 (Barn i asylprocessen) 1. utskottet 2. res. 12 (S) 3. res. 13 (V) Förberedande votering: 102 för res. 12 17 för res. 13 199 avstod 31 frånvarande Kammaren biträdde res. Huvudvotering: 200 för utskottet 101 för res. 12 17 avstod 31 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 95 M, 23 MP, 23 FP, 21 C, 19 SD, 19 KD För res. 12: 101 S Avstod: 17 V Frånvarande: 11 S, 12 M, 2 MP, 1 FP, 2 C, 2 V, 1 - Punkt 11 (Åldersbestämning) 1. utskottet 2. res. 14 (SD) Votering: 299 för utskottet 19 för res. 14 31 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 101 S, 95 M, 23 MP, 23 FP, 21 C, 17 V, 19 KD För res. 14: 19 SD Frånvarande: 11 S, 12 M, 2 MP, 1 FP, 2 C, 2 V, 1 - Punkt 12 (Asylprocessen) 1. utskottet 2. res. 15 (S) 3. res. 16 (SD) Förberedande votering: 103 för res. 15 19 för res. 16 196 avstod 31 frånvarande Kammaren biträdde res. Huvudvotering: 181 för utskottet 101 för res. 15 36 avstod 31 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 95 M, 23 MP, 23 FP, 21 C, 19 KD För res. 15: 101 S Avstod: 19 SD, 17 V Frånvarande: 11 S, 12 M, 2 MP, 1 FP, 2 C, 2 V, 1 - Punkt 14 (Verkställighet av avvisnings- och utvisningsbeslut m.m.) 1. utskottet 2. res. 19 (V) Votering: 299 för utskottet 17 för res. 19 33 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 101 S, 95 M, 21 MP, 23 FP, 21 C, 19 SD, 19 KD För res. 19: 17 V Frånvarande: 11 S, 12 M, 4 MP, 1 FP, 2 C, 2 V, 1 - Punkt 15 (Utvisning på grund av brott m.m.) 1. utskottet 2. res. 20 (SD) Votering: 299 för utskottet 19 för res. 20 31 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 101 S, 95 M, 23 MP, 23 FP, 21 C, 17 V, 19 KD För res. 20: 19 SD Frånvarande: 11 S, 12 M, 2 MP, 1 FP, 2 C, 2 V, 1 - Punkt 16 (Visering) 1. utskottet 2. res. 21 (SD) 3. res. 22 (V) Förberedande votering: 20 för res. 21 19 för res. 22 279 avstod 31 frånvarande Kammaren biträdde res. (M) anmälde att han avsett att avstå från att rösta men markerats ha röstat ja. Huvudvotering: 282 för utskottet 19 för res. 21 17 avstod 31 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 101 S, 95 M, 23 MP, 23 FP, 21 C, 19 KD För res. 21: 19 SD Avstod: 17 V Frånvarande: 11 S, 12 M, 2 MP, 1 FP, 2 C, 2 V, 1 - Punkt 17 (Svenskt medborgarskap) 1. utskottet 2. res. 23 (SD) Votering: 298 för utskottet 19 för res. 23 32 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 101 S, 94 M, 23 MP, 23 FP, 21 C, 17 V, 19 KD För res. 23: 19 SD Frånvarande: 11 S, 13 M, 2 MP, 1 FP, 2 C, 2 V, 1 - Övriga punkter Kammaren biföll utskottets förslag. SfU9 Socialavgifter Punkt 1 (Lägre socialavgifter) 1. utskottet 2. res. 1 (MP) 3. res. 2 (SD) Förberedande votering: 23 för res. 1 19 för res. 2 275 avstod 32 frånvarande Kammaren biträdde res. Huvudvotering: 273 för utskottet 23 för res. 1 20 avstod 33 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 100 S, 95 M, 23 FP, 20 C, 16 V, 19 KD För res. 1: 23 MP Avstod: 19 SD, 1 V Frånvarande: 12 S, 12 M, 2 MP, 1 FP, 3 C, 2 V, 1 - Punkt 2 (Övrigt om socialavgifter) 1. utskottet 2. res. 3 (V) Votering: 301 för utskottet 17 för res. 3 31 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 101 S, 95 M, 23 MP, 23 FP, 21 C, 19 SD, 19 KD För res. 3: 17 V Frånvarande: 11 S, 12 M, 2 MP, 1 FP, 2 C, 2 V, 1 - FiU23 2011 Kammaren biföll utskottets förslag. 13 § Europeiskt tillsynssamarbete på finansmarknadsområdet Föredrogs finansutskottets betänkande 2011/12:FiU38 Europeiskt tillsynssamarbete på finansmarknadsområdet (prop. 2011/12:70). Talmannen konstaterade att ingen talare var anmäld. (Beslut skulle fattas .) 14 § Upphävande av lagen om tillfällig försäljning Föredrogs civilutskottets betänkande 2011/12:CU20 Upphävande av lagen om tillfällig försäljning (prop. 2011/12:46). Talmannen konstaterade att ingen talare var anmäld. (Beslut skulle fattas .) 15 § Upphävande av lagen om exploateringssamverkan Föredrogs civilutskottets betänkande 2011/12:CU22 Upphävande av lagen om exploateringssamverkan (prop. 2011/12:54). Kammaren biföll utskottets förslag att ärendet fick avgöras efter endast en bordläggning. Talmannen konstaterade att ingen talare var anmäld. (Beslut skulle fattas .) Föredrogs trafikutskottets betänkande 2011/12:TU9 Sjöfart. Kammaren biföll utskottets förslag att ärendet fick avgöras efter endast en bordläggning. 109 (S): Det här är ett betänkande som handlar om sjöfarten. Jag är ny ledamot i trafikutskottet, och det här är min första debatt om sjöfartsfrågor. Jag vill börja med att yrka bifall till reservation 1 om förutsättningarna för svensk sjöfart. Svensk sjöfart har en väldigt stor betydelse för som land. Inte minst har det varit så att sjöfarten har haft stor betydelse för vår utrikeshandel. Volymen är väldigt stor. av utrikeshandeln går via fartyg till och från . Man kan också räkna i miljoner ton. Det är som fraktas fram och tillbaka. Vi har en kust . Vi är alltså ett land med väldigt mycket vatten och väldigt stora förutsättningar för att också kunna bedriva en omfattande sjöfart. Inte minst kan vi utefter se att sjöfarten kommer att få en allt större betydelse i det som sker i . Det är inte så att det enbart handlar om frakter i form av papper och trävaror, metall och liknande, utan gruvnäringen, som är en expansiv bransch i just , kommer att kräva stora investeringar i infrastruktur såväl inom järnvägstransporter som när det gäller hamnar för sjöfartstransporter. Sjöfarten kommer att få en allt större betydelse och det är oerhört viktigt med tanke på våra möjligheter att fortsätta att vara en nation med stor frihandel och möjligheterna för svenskt näringsliv att utvecklas. Vi har i vår reservation också pekat på att har understrukit just att väldigt mycket av våra godstransporter kan skötas via sjöfart. Det finns väldigt mycket som talar för att sjöfarten kommer att få en fortsatt väldigt stor betydelse. Jag kan också notera att regeringen i sin budgetproposition pekade på att sjöfarten kommer att ha stor betydelse i och att det kommer att vara så att en hel del av sjöfarten kommer att beflaggas med svensk flagg, men också av utländsk flagg. Vi kan konstatera att det nu har gått med en fortsatt utflaggning. Den är väldigt omfattande. Jag har debatterat den frågan ett antal gånger med finansministern som har sagt nej till att införa tonnageskatt, som rederibranschen vill ha och som de fackliga organisationerna också vill ha. Trots tillkännagivande från vid ett flertal tillfällen, såväl under den socialdemokratiska regeringsperioden som under de borgerliga regeringsåren, har man avsiktligt avstått från att lägga fram ett förslag om tonnageskatt. Det är ganska intressant, för det som har hänt är faktiskt jag tog fram uppgiften alldeles att det omfattande statliga stödet till sjöfarten är starkt sjunkande, ska ni veta. motsvarade det alltså nästan 2 miljarder. I den prognos som gäller har det sjunkit med . Vad beror det på? Jo, det beror just på att det är en våldsam utflaggning. Det är alltså färre och färre människor i som kan jobba på svenska fartyg. Det här reduceras successivt. Om den här utvecklingen får fortgå betyder det att vi som sjöfartsnation snart inte kommer att ha någon fjärrsjöfart att tala om, eftersom det går väldigt hastigt. Det här är en utveckling på bara . Jag är väldigt oroad, måste jag säga, över att regeringen så oerhört har nonchalerat denna fråga. har vid ett flertal tillfällen uttalat sig för att det måste komma ett förslag från regeringen här. Jag kan notera att det kommer att föras en ny debatt i kammaren om just tonnageskatten, därför ska jag inte uppehålla mig så väldigt mycket ytterligare vid den. Jag kan bara konstatera att det återigen finns en borgerlig majoritet som inte vill vidta några aktiva åtgärder i form av ett tillkännagivande till regeringen om att tonnageskatten nu måste komma på bord. Det har gått den utredningen var klar. hänvisar man till att man nog ska utreda frågan igen. Det är tyvärr bara att förhala sakfrågan. Det beklagar jag verkligen och jag hoppas att jag kan få några kommentarer från mina kamrater i trafikutskottet kring just den frågan. Ni kanske kan påverka era vänner i regeringen till att inta en mer progressiv inställning när det gäller tonnageskatten. Det skulle vara viktigt för , så att vi får samma villkor som övriga länder i . Jag tänker uppehålla mig något ytterligare vid ett par frågor i vårt betänkande. Jag går nedåt så att säga och tar de mindre båtarna . Jag tänker på inlandssjöfarten, Vänersjöfarten, som också är en viktig del. Det har varit mycket debatt om betydelsen av att Vänersjöfarten kan få en roll , speciellt i . Inte minst för den industri som finns runt själva har den naturligtvis stor betydelse när det gäller transporter uppför och nedför , som ett alternativ till vägtransporter framför allt. Vi vet att väldigt mycket av de transporter som tidigare gjordes med Vänersjöfarten numera också går på järnväg, men det finns fortfarande möjligheter att utveckla inlandssjöfarten. Då är det viktigt att det skapas förutsättningar för detta. Det finns en aktiv debatt i och i om vad det är för hinder som finns långsiktigt. Några hinder handlar naturligtvis om slussarna i och . Det gäller att se till att de byggs ut, vilket vi också har markerat i vår reservation. Men det handlar naturligtvis också om att förbindelser mellan i och fastlandet inte hindrar möjligheten till sjöfart på grund av broar som inte går att öppna och liknande. Det här är egentligen ganska intressant eftersom här finns saker som står i konflikt med varandra. Vi har ju ett väldigt stort behov av att öka järnvägstransporterna. Då måste det fungera med de broar som transporterna ska gå på över älven till hamn. Det har också väldigt stor betydelse, som Vänersjöfarten måste få möjlighet att kommunicera genom . Det betyder att man måste koordinera olika trafikslag så att det inte är något som hindrar de olika trafikslagen från att fungera i den miljön. Vi har också pekat på det i den reservation vi har i de här frågorna i betänkandet. Det tredje jag tänker nämna handlar om register för fritidsbåtar. Jag har själv fritidsbåt och träffar väldigt många människor som är ute på sjön med dessa små båtar. Det är väldigt förvånande att det är så att man inte har ett registermärke på båten som syns tydligt, inte minst med tanke på sjösäkerheten, de stölder som sker och liknande. Genom att båtarna var registrerade skulle man på ett enklare sätt kunna hantera de sakerna. Självklart ska det vara självfinansierat, vilket vi också pekar på i vår reservation. Här har vi ett väldigt starkt stöd från olika branschorganisationer, inte minst , polisen, och liknande. Ändå visar det sig att den borgerliga majoriteten inte är intresserad av att införa ett båtregister. Det är mycket förvånande med tanke på att det skulle kunna ha en ganska stor betydelse för fritidsbåtarnas möjligheter att vara med i ett mer aktivt sjösäkerhetsarbete, men också för att förhindra stölder och de aktiviteter som pågår på det området. Med det har jag yrkat bifall till reservation nr 1. 110 (MP): Jag har en dröm. Det är att få åka med en pråm från bruk i , över , genom slussarna i och nedför till . I min dröm, som jag hoppas inom en inte alltför avlägsen framtid ska bli verklighet, ska pråmen jag åker med bara vara ett av många fartyg som stävar fram på blå vatten den här dagen, många fler än . fraktas gods på , och . Det är en volym som har kraftigt minskat . Utredningar visar att potentialen ligger på det tredubbla. Genom att flytta över transporterna från väg till vatten minskar vi koldioxidutsläppen och gör vägarna mer trafiksäkra. En så kallad pråmpendel med flis från till den planerade biogasfabriken i skulle ersätta 7 200 lastbilar på och E45. Tillsammans med två andra miljöpartister väckte jag en motion med titeln på mindre på vägarna. För att uppnå det målet behöver fler frågor beslutas i kammaren. Vi måste göra det enklare att transportera gods på och våra andra inre vattenvägar. Vi måste satsa mer på att få fram förnybara drivmedel inom sjöfarten, och vi måste införa en lastbilsskatt. är i hög grad präglat av sjöfarten. I och omkring hela finns farleder och hamnar som både i nutid och historiskt har varit nycklar till handel, fiskerinäring och kommunikation mellan människor. Tiderna förändras men vattenvägarna består som en given resurs för effektiva, kapacitetsstarka och hållbara transporter. Det gäller att vi tar till vara denna resurs. Utvecklingen har alltför länge gått åt fel håll när det gäller att köra gods på . Det är oroväckande att det finns de som tycker att slussarna i har spelat ut sin roll och att inlandssjöfarten hör till historien. Det är oroväckande att det fortfarande satsas mycket mer på landsvägen än sjövägen ned till . Det är inte bara oroväckande utan det är också ett slöseri med resurser att inte satsa på sjöfarten. Att satsa på sjöfarten handlar också om att ändra regelverket, att göra det lättare och mer lönsamt att köra saker på vatten. gäller samma regler för fartygsstorlek, säkerhetsbestämmelser, bemanningskrav med mera för den svenska inlandssjöfarten som för den havsbaserade sjöfarten. Det är märkligt. Det säger sig självt att en pråm inte har på att göra, men på passar den. För att kunna köra pråmar är det nödvändigt att införliva , kanalen och älven i . Utredningsbetänkandet Genomförande av om mindre vattenvägar i svensk rätt presenterades . Det har varit ute på remiss och ligger nu och guppar på . Det är viktigt att det händer något . Utskottsmajoriteten tycker att vi ska skynda långsamt. Jag tycker att det är hög tid att komma till skott. Det kan inte vara så svårt att komma överens om hur stor besättning ett fartyg måste ha på och vilka säkerhetsbestämmelser som ska gälla. är inte en kanal men inte heller ett hav. Jag har en dröm om fler fartyg på . Det är fartyg som inte tuffar fram på miljöfarlig bunkerolja. är inte bara en sjö med fantastiska möjligheter att frakta gods på. är också en av världens största sötvattentäkter. Många människor får sitt dagliga vatten från sjön. Sjöfarten där och på alla andra vatten kan bli långsiktigt hållbar bara om den miljöfarliga bunkeroljan som fartygen tankas med byts ut mot förnybart drivmedel, till exempel biogas. Att byta ut fartygsbränslet mot förnybara bränslen är en energi-, miljö- och hälsofråga. Utsläppen från sjöfarten ökar. Om inget görs kommer sjöfarten att svara för av våra svavel- och kväveutsläpp i . beräknas 50 000 människor att dö i till följd av sjöfartens utsläpp. Det är en skrämmande hög siffra. Sjöfartens utsläpp av svaveloxider måste minska. De dyrbara investeringar som har gjorts för att minska utsläppen på land från industrier och fordon riskerar att gå förlorade på grund av att fartygsbränslet har så låga miljökrav. Därför välkomnar vi i att man inom IMO har kommit överens om att skärpa kraven vad gäller svavelhalten i bränslen. föreslår att anpassa det befintliga direktivet till detta. Vi har tillsammans med ett särskilt yttrande i betänkandet om svaveldirektivet och varför vi ser det som viktigt att de skärpta kraven på maximalt 0,1 viktprocent svavel ska tillämpas i , och Engelska kanalen . Dessa områden är klassade som extra känsliga. De är så kallade utsläppskontrollområden för svavel. Det är med andra ord extra viktigt att ställa höga krav på bränslet här. Med hjälp av IMO:s nya krav förväntas utsläppen av svaveloxider från sjöfartssektorn sänkas betydligt inom EU. I och väntas minskningen överstiga . I konsekvensanalys av förslaget framgår det att de skärpta svavelutsläppskraven kommer att leda till positiva effekter i form av bättre hälsa och minskad dödlighet i EU motsvarande . Till detta ska läggas besparingar i form av lägre kostnader för bland annat miljövård och skador på grödor och skog. Det är angeläget att ta till vara dessa hälso- och miljövinster. Men det hörs lite om dessa frågor i debatten. I stället är det andra argument som hörs desto mer, till exempel att svaveldirektivet hotar den svenska sjöfarten, det svenska näringslivet och våra jobb. Då kan det vara på sin plats att påminna om att det inte är bara och som skulle få del av de nya höga kraven utan även och kusterna runt och . Det kommer att uppstå en stor efterfrågan på ny teknik för att möta de skärpta kraven. Det är teknik som kommer att gagna hela sjöfarten och jobben. Det är viktigt med tydliga besked om när kraven kommer att skärpas. Det kan man inte med bästa vilja i världen påstå att regeringen har gett. I en debattartikel skrev infrastrukturminister och handelsminister att inte skulle acceptera förslag om att anpassa till de gällande kraven i IMO-beslutet. Det var något som fick dåvarande miljöminister att gå i taket. Det är glädjande att miljöministern vann den bataljen, och regeringen har sent omsider ställt sig bakom kommissionens förslag dock med tillägget att man anser att kravet på 0,1 viktprocent svavel i bränslen ska gälla i hela EU och att man avser att verka för det. Visst vore det ännu bättre om kravet gällde alla vatten i EU, men i vårt yttrande understryker vi vikten av att hålla fast vid det skärpta kravet inom utsläppsområdena även om regeringen inte vinner framgång i detta. måste vara ett föredöme i miljöarbetet, både för miljöns skull och för vår trovärdighet som miljönation den trovärdighet som redan är så naggad i kanten med en moderatstyrd regering. Något annat som har hörts mycket i debatten är att svaveldirektivet ytterligare skulle snedvrida konkurrensen mellan de olika trafikslagen till vägens fördel. Det skulle bli billigare att köra gods på lastbil i stället för på båt med ökade utsläpp till följd. Sant är att detta är ett problem. Lastbilarnas andel av godstransporterna har vuxit. Den utvecklingen beror inte på några miljökrav utan på orättvisa villkor för transportslagen.