prot · GZ09140 · 2012-09-13 00:00:00 — Jag tackar för finansministerns svar. Inlägget var positivt i den meningen att resurserna kommer till och till det infrastrukturpaket som vi har varit överens om att vi ska genomföra fullt ut. 42 Finansminister (M): Både Göteborgs- och Stockholmspolitikerna har tagit stort ansvar när de har kombinerat trängselskatt och infrastrukturinvesteringar. Vi har väldiga infrastrukturbehov. Det är klart att vi kan höja anslagen, och det gör vi ständigt och jämt på detta område. Men vi ska också vara medvetna om att det är en ytterligare källa till finansiering där stat och kommun gemensamt kan finna lösningar och där vi använder de låga räntor som svenska staten betalar för att förskottera framtida intäkter av en trängselskatt och därmed öppnar för omedelbara investeringar som förbättrar trafiklösningar. Det är också centralt att vi får en bra infrastrukturlösning för . Det är viktigt inte bara för utan för hela eftersom i stor utsträckning utgör . Jag förstår att diskussionen är kontroversiell i , precis som den var i . Jag är dock övertygad om att när man väl har infört trängselskatterna och får en spaden-i-jorden-effekt och börjar se de stora infrastrukturinvesteringarna komma på plats kommer människor att inse att detta var klokt och ansvarsfullt. Det är en bra uppgörelse som har brett stöd i och som också ska ha brett stöd i regeringen. Ser vi att intäkterna kan öka får vi se om det inte kan tillföras och på så sätt få en ännu tydligare satsning där. På det sättet välkomnar jag interpellation och frågeställning. 43 (S): Det är angeläget att påminna om att det i inte är enbart persontrafiken som är stor och omfattande, utan vi har även en omfattande godshantering. Inte minst krävs det stora investeringar när det gäller järnvägens infrastruktur med utgångspunkt i att godset måste kunna komma till och från hamn där av all sjöfart utgår i . Här har vi fått en positiv utveckling med tågpendel, som är omfattande och drar sig ända upp till . Det är 26 olika tågpendlar som går och som ersätter lastbilstrafiken för de långa transporterna i till och från hamn. Då är det viktigt med järnvägsinvesteringar så att vi kan lösa det med Marieholmsleden hela vägen förbi fram till . Det är en del plus att vi givetvis också måste kunna klara persontrafiken. Det handlar om många viktiga investeringar som är viktiga inte bara för och utan för hela landets möjlighet att ha en bra exporthamn. Jag håller med finansministern om att när det gäller finansiering av stora infrastruktursatsningar i storstadsområden är trängselskatt en bra intäktskälla. Det är bättre än att till exempel via kommunala skattemedel förskottera infrastrukturinvesteringar. Det är bättre att fordonen är med och finansierar denna typ av angelägna infrastruktursatsningar, inte minst av miljöskäl men också av trängselskäl och för att förbättra infrastrukturen och möjligheten att resa kollektivt. 44 Finansminister (M): Jag delar mycket av det som säger. Vi måste hitta moderna trafiklösningar för vårt samhälle. Det måste handla om såväl tåg som vägtrafik. Vi måste brett förbättra förutsättningarna för transporter av gods och människor, både för att det är en del av vår välfärd i och med utrikeshandeln och för att det bygger ihop vår arbetsmarknad på ett sätt som gör att människor kan få arbete. Det är viktigt i hela och i hela . Det är också en central del i vad vi kan göra för att säkra förutsättningarna för långsiktigt. Jag delar också syn att givet att vi alltid kommer att ha knappa budgetmedel så länge vi för en ansvarsfull politik är trängselskatt ett rimligt sätt att finansiera infrastrukturlösningar. Därför är det bra och positivt att både Stockholmspolitiker och Göteborgspolitiker på ett föredömligt sätt gemensamt har funnit en samsyn om detta. Man kunde gott överväga om det var möjligt i andra delar av landet också. Men det är givetvis storstadsområdena som har problem med trängsel och som kanske därtill har ett tilltagande behov av infrastrukturinvesteringar. Jag garanterar att vi försöker göra detta så långt det går, och vi bör i största möjliga utsträckning eftersträva att även utländska fordon betalar fordonsskatt så att det därmed blir en del av att finansiera trafiklösningar. Det här är ingen stadstull som vi tar av svenska och utländska transporter, utan även de drar nytta av att trafiklösningar fungerar bättre, att genomfarten i blir enklare och att gods och varor lättare kan passera in i och ut ur . Jag tackar för interpellationen och hoppas att vi kan fortsätta diskussionen. Överläggningen var härmed avslutad. 12 § Svar på interpellation 2011/12:448 om tobaksdirektivet 45 Statsrådet (KD): har frågat mig vilka åtgärder jag har vidtagit för att påverka EU:s pågående översyn av tobaksdirektivet och vilka ytterligare åtgärder jag tänker vidta. Europeiska kommissionen förväntas presentera ett förslag till reviderat tobaksdirektiv . Kommissionen genomförde en offentlig konsultationsrunda med anledning av den kommande översynen av tobaksdirektivet. I svar på kommissionens konsultation har regeringen framfört ståndpunkter inom olika områden som är aktuella i samband med revideringen av direktivet. Regleringen av rökfria tobaksprodukter var ett av dessa områden. Vad gäller exportförbudet av det svenska snuset framfördes bland annat att det inte är logiskt att snus som enda tobaksprodukt är förbjudet inom EU. För är det angeläget att detta förbud av en svensk produkt, som är betydligt mindre skadlig än cigaretter, upphävs. Det svenska snuset bör behandlas som övriga tobaksprodukter och därmed kunna saluföras i liksom andra tobaksprodukter. Vidare har regeringen i handelsministerns brev till kommissionär Uniform and responsible regulation of all tobacco products framfört förslag om en enhetlig och ansvarsfull tobaksreglering för samtliga tobaksprodukter. förslag till en enhetlig och ansvarsfull tobaksreglering innebär dels en möjlighet till striktare tobaksreglering än nuvarande med fokus på högt hälsoskydd och förstärkt konsumentskydd, dels att ingen särreglering i form av förbud krävs för en enskild tobaksprodukt. har löpande kontakter med olika delar av kommissionen, inklusive direktoratet för hälsa och konsumentfrågor, och andra medlemsstater med anledning av den kommande revideringen av tobaksdirektivet. Regeringen kommer att fortsätta driva frågan om en enhetlig och ansvarsfull tobaksreglering med en förhoppning att åstadkomma en modernisering av den europeiska lagstiftningen som håller en hög standard, ett förstärkt konsumentskydd och ett tydligare regelverk. Det finns ännu inget förslag till nytt tobaksdirektiv från kommissionen, och jag vill inte heller spekulera i vad ett sådant förslag kan komma att innehålla. När kommissionen presenterar sitt förslag kommer vi att analysera detta, och därefter återstår förhandlingar innan vi kan se ett nytt tobaksdirektiv. 46 (S): Jag vill inledningsvis rikta ett stort tack till statsrådet för svaret. Det är ett mycket bra svar som ger en bra redogörelse för det arbete regeringen bedriver på detta område. Det är ett mycket bra svar ända fram till det sista stycket. Det sista stycket hade svaret faktiskt tjänat på att vara utan. Det hade blivit dubbelt så bra utan det minst. Här träder nämligen in i ett förhållningssätt gentemot EU och som inte personligen ska lastas för. Inte ens den moderatledda regeringen vill jag som socialdemokrat lasta för detta. Det är dock den typiskt svenska attityden gentemot EU: Vi är lite de ärliga och aningslösa kusinerna från landet när vi kommer ned till . Vi ska spela ärligt, förhandla och göra som man ska. Här tror jag att vi måste ändra strategi från sida. Vi måste vara betydligt mer offensiva, stå upp för det vi tycker är viktigt, vara lite högljudda och faktiskt bete oss i EU som vi ser att andra länder beter sig när det gäller deras hjärtefrågor. Det får inte finnas någon tvekan runt om i om att detta är en viktig hjärtefråga för . Det finns tydliga beslut från om att vi ser förbudet mot export av svenskt snus som ett handelshinder. Detta anammar också och regeringen i svaret och pekar på det mycket bra arbete regeringen och framför allt handelsministern har gjort kring detta för att försöka få bort just exportförbudet för snus. är det dock uppenbart det har vi kunnat se i tidningsartiklar att frågan står och väger. Det finns en process i gång i med arbetet med det nya tobaksdirektivet från EU. Då är det inte riktigt rätt tillfälle att sluta sig, luta sig tillbaka och säga att vi nu ska avvakta och se vad som kommer fram. Det är nu frågan sannolikt avgörs och vi verkligen måste påverka säga vad vi tycker, driva debatten och driva frågan. Det är nämligen så att utvecklingen riskerar att gå i en helt annan riktning än den vi har beslutat om i att vi vill se, nämligen ett hävande av exportförbudet. Det jobbar också regeringen för, vilket vi får ett tydligt kvitto på i interpellationssvaret. I stället kan frågan gå en helt annan väg, vilket i värsta fall kan sluta med ett totalförbud mot svenskt snus. Man väljer nämligen kanske inte att förbjuda snus utan ger sig i stället in på att förbjuda olika beståndsdelar och smakämnen och därmed omöjliggöra produkter. Det är naturligtvis ett mycket förslaget sätt att komma åt det bindande undantag som egentligen har med EU vad gäller att få behålla snuset. Vi har ett undantag. EU ska inte kunna förbjuda snus i , och allt annat än en normalisering av handelsförbindelserna mellan och resten av EU måste vara att betrakta som ett politiskt misslyckande. 47 Statsrådet (KD): Jag skulle vilja påstå att regeringen när det gäller denna fråga är långt ifrån någon aningslös kusin från landet. Det har skett ett mycket aktivt arbete. Faktum är att jag för egen del satt med i näringsutskottet när näringsutskottet beslöt att anta den skrivelse som ligger till grund för vår början på denna resa. Det har förekommit ett mycket aktivt arbete från regeringens sida i denna fråga, och det har bedrivits på flera olika plan och naturligtvis i flera olika ministerråd. Frågan har nämligen bäring på inremarknadsperspektivet och det är det som är vår utgångspunkt men hanteras av DG Sanco, och därför måste man arbeta på flera fronter. Är det någon fråga som verkligen har förberetts inför det arbete kommissionen nu gör är det alltså denna fråga. Sedan är vi ganska aktiva i väldigt många frågor, och det har man också påtalat från sida. Det skedde en väldig aktivitetsökning när den nya regeringen tillträdde 2006; det fick vi faktiskt särskilt påtalat. Vi ska inte vara tystlåtna i denna fråga, utan vi ska fortsätta att vara högljudda. Man ska dock också vara medveten om att vi inte har särskilt många vänner i . Vi försöker skaffa oss de vännerna genom att ge kunskap och information vidare. Det finns dock inget förslag från kommissionen. De arbetar för fullt, och vi försöker så gott det går att följa vad de har att göra. Jag har senast träffat vårt hälsoråd som finns i den svenska representationen i för att förhöra mig om utvecklingen och vad som eventuellt behövs av ytterligare svenska insatser, i det korta perspektivet och i det långa perspektivet. Låt mig återigen försäkra interpellanten om att detta är en fråga som verkligen prioriteras när det gäller hög aktivitetsnivå från svensk sida. 48 (S): pekar på att skulle ha gjort en väsentlig aktivitetshöjning i EU-arbetet i största allmänhet 2006 och att man skulle ha fått vittnesmål om detta från . Jag kan väl säga att det finns en del andra vittnesmål som möjligen motsäger den bilden. Det handlar väl också lite om kvaliteten på insatserna. Vi kan dock säkert ägna en annan interpellationsdebatt åt det spörsmålet nu handlar det om snuset och hur vi ska rädda svenskt snus kvar i samt helst också häva exportförbudet gentemot resten av EU för svenskt snus. pekar på hur regeringen har varit aktiv och att den också fortsätter att vara aktiv. Det gläder mig att man fortsätter att vara det. Men det är faktiskt så att svaret hade varit mycket bättre utan det sista stycket om att täta till och inte säga någonting just nu utan att vi i stället ska följa arbetet, se vad resultatet blir och sedan förhandla om det. Det hade varit bättre om i stället hade framhävt hur man nu går vidare i det fortsatta arbetet. Det är nämligen helt klart nu arbetet med att forma förslaget till tobaksdirektivet intensifieras, och vad som händer kanske eller veckorna vad vet jag blir helt avgörande för hur det kommer att se ut och därmed också för framtiden för svenskt snus. Då kvarstår min fråga, som också är den ursprungliga frågan i interpellationen, nämligen: Vad gör nu för att påverka det fortsatta arbetet med att forma EU:s tobaksdirektiv, så att vi kan rädda svenskt snus? 49 Statsrådet (KD): En aningslös kusin från landet skulle kanske berätta exakt varje mått och steg man tar, men interpellanten vet precis lika väl som jag att det kanske inte alltid är lämpligast och inte alltid mest framgångsrikt att göra just det. Det tycker jag är svar nog på frågan: Så länge inget finns som tydligt uttrycker kommissionens vilja går vi inte heller i clinch. Man kan inte gå i clinch offentligt mot ett förslag som ännu inte finns. Det hindrar inte att man aktivt arbetar vidare på väldigt många plan för att få fram ett förslag som blir så smakfullt som möjligt ur svensk synvinkel. Det vi vill ha är en ansvarsfull och enhetlig produktreglering som omfattar alla tobaksprodukter. Vi tycker att det är orimligt med exportförbud för just svenskt snus när det finns många liknande produkter som får cirkulera fritt i i princip helt oreglerade. Det är utgångspunkten. Vi vill ha ett starkt konsumentskydd, och vi vill förbättra hälsoskyddet genom en gemensam, enhetlig produktreglering. Då är det naturligtvis en orimlighet att en enda produkt ska vara förbjuden att cirkulera. Vi menar att vägen via en enhetlig produktreglering där man jämställer alla produkter är den väg vi kan gå med bästa möjliga resultat. Låt mig dock återigen upprepa att vi har ett ganska massivt motstånd att bryta ned på detta område. Det har vi också identifierat. Därför gäller det att agera klokt, strategiskt och naturligtvis med hög aktivitetsnivå. 50 (S): Det är intressant att höra säga att vi har ont om kompisar i EU. företräder en regering som framför allt närmast hade som mantra att vi skulle tillhöra kärna. Man har talat tyst om det . Jag vet inte om det är för att kompisarna uteblev eller hur vi ska tolka det. Precis som säger ska man dock naturligtvis som skicklig förhandlare i EU och som skicklig aktör som ska få som den vill i EU inte visa alla sina kort det håller jag helt och hållet med om. Det hade också varit att vara de aningslösa kusinerna från landet om man gjorde så. Men en sak är viktig, tycker jag . Den är osvensk, men jag vill verkligen uppmana och den moderatledda regering som just nu styr om detta: Det är viktigt att vara osvensk . Det är viktigt att stampa till ordentligt med foten och stå upp för svenska hjärtefrågor, som denna med snuset. Det handlar om att vara lite osvensk, lite otraditionell, kanske lite mer sydländskt utagerande så att de börjar känna igen sig nere i i hur politiker faktiskt agerar när de vill få som de vill. Sedan vet jag inte om det egentligen är så ont om kompisar. Vi ser att detta förslag och det som läcker ut om det upprör även andra medlemsstater i EU. Såvitt jag förstår har både , och några andra stora medlemsländer allvarliga synpunkter på detta. Möjligheterna att skaffa nya kompisar i den mån man har misslyckats är faktiskt ganska goda. Mitt råd till och den borgerliga regeringen är ändå: Stampa till ordentligt , stå upp för svenska hjärtefrågor, var lite osvenska och skaffa de kompisar som behövs! 51 Statsrådet (KD): Jag tackar för de glada tillropen. Det är naturligtvis en gemensam angelägenhet för oss att se till att det svenska snuset kan få samma möjligheter som andra rökfria tobaksprodukter att försäljas i , inte för att det nödvändigtvis är en nyttig produkt utan för att det ska vara jämställda villkor för alla produkter av likartat slag på den inre marknaden. Det som finns för handen är en orimlighet, nämligen att det svenska snuset inte har en särställning i diskriminerande mening. Jag skulle vilja säga att vi kanske redan har varit osvenska och tänker fortsätta att vara det. Vi är mycket envisa i denna fråga. Vi är inte alldeles utan kompisar, men vi behöver fler kompisar för att nå framgång i denna fråga. Vi söker efter dem. Vi försöker vara listiga och smarta och ha en bra strategi för hur vi ska göra detta arbete. Vi tror att det är en bra väg att gå att säga att vi behöver en produktreglering i fråga om alla tobaksprodukter för att gynna konsumenterna. Vi tror att det är en framkomlig väg och också en möjlig väg att sälja in för att få ett gehör från många fler av medlemsländerna och att allt fler ska kunna se behovet av en sådan reglering och att vi därmed också kan skaffa fler vänner i . Överläggningen var härmed avslutad. 13 § Svar på interpellation 2011/12:449 om järnvägsinvesteringar 52 Statsrådet (M): har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att säkra möjligheten att nödvändiga investeringar för att möjliggöra gruvdrift i Västerbergslagsområdet och för att stärka exportindustrins konkurrenskraft kommer till stånd. Till följd av den mycket snabba tillväxten i och andra har den svenska gruvnäringen haft en mycket god utveckling . Befintliga gruvor har gått på högvarv och ett flertal nya har öppnats eller kommer att öppnas. Detta skapar jobb, tillväxt och exportmöjligheter i många delar av landet, inte minst i . Arbetsförmedlingen räknar med att upp till 5 000 arbetstillfällen kommer att skapas i gruv- och mineralindustrin . Den ökade brytningen exponerar dock de brister som finns i transportsystemet vad gäller bärighet, kapacitet, drift och underhåll med mera. I sin kapacitetsutredning pekar också på att gruvnäringens behov behöver tillgodoses snabbt. För att till fullo utnyttja de möjligheter tillväxten i gruvnäringen ger föreslår regeringen en satsning på gruvrelaterad infrastruktur på . I detta ingår inte bara investeringar i och i vägen mellan och utan också ytterligare satsningar på gruvnäringen i bland annat Bergslagen, vilka kommer att hanteras i den så kallade åtgärdsplaneringen. 53 (S): Det pågår en intressant och spännande utveckling i Bergslagsområdet med flera nya gruvor som är på gång att starta. Det handlar bland annat om Håksbergs och Blötbergets gruvor. Det handlar också om en gruva i . Detta handlar om en gammal gruvtradition som tas upp på nytt. Om sådana planer ska kunna genomföras krävs det en infrastruktur som fungerar. Det är oerhört viktigt. Därför krävs en ordentlig planering som också är realistisk och genomförbar. Det krävs också ekonomiska medel som håller i sammanhanget. Vad jag har förstått av det som har presenterats från regeringen har man till gruvrelaterad infrastruktur, som man kallar det, anslagit . Detta syftar i huvudsak på och vägen mellan och . Sedan finns det en öppning för ytterligare satsningar i bland annat Bergslagen. Då är frågan: Hur omfattande är dessa satsningar i bland annat Bergslagen? Hur stor andel av detta belopp handlar det om för Bergslagens del? Jag är rädd för att det utrymme som man antyder i detta sammanhang inte räcker. För att ordna en godtagbar förbindelse mellan och som ska vara huvudtransportleden för malmen handlar det om ett behov av investeringar på nivån 22 ½ miljard kronor totalt sett. Det handlar om nya mötesstationer, om förlängning av bangårdar, om förbättrad kraftförsörjning och om förstärkning till högre axellasttryck. Klarar man av att verkställa detta inom ramen för de belopp som man nu har presenterat från regeringen? Jag känner fortfarande en tveksamhet till och oro för om detta är möjligt. Jag funderar också på om detta verkligen i detalj är genomdiskuterat med de aktuella företagen och med . Finns här de direktiv som behövs för att kunna fullfölja detta? Det som presenterades inledningsvis var att beslut om detta ska fattas . Frågan är om det räcker för att man ska kunna få i gång verksamheten till 20152016. I samband med infrastrukturpropositionen måste man lämna ett uppdrag till . Sedan måste det göras en åtgärdsplanering i sammanhanget. Detta måste ske . Då är frågan: Ska allt detta ske på ett sådant sätt att man kan komma i gång 20152016 med gruvdriften, eller ska vi räkna med en senare start av verksamheten? Och i vilken mån är detta förankrat inom och hos de aktuella företagen? Jag är alltså tveksam och fundersam till beloppets storlek och om pengarna räcker. Jag undrar också om planeringen är så långt gången att hela denna process är trovärdig. 54 Statsrådet (M): Jag tror att man i detta perspektiv ska ha med att skrev denna interpellation eller dagen efter att regeringen gjorde en presentation av en del av det som komma ska när det gäller satsningarna på Ostlänken och delen GöteborgBorås. Kanske saknade man då vad som händer i Bergslagen. Men någon vecka senare kom partiledarna med gruvpaketet. Då är frågan: Har vi tagit reda på vad som gäller? Att man ska påbörja ny gruvdrift i Bergslagen och i dessa tre olika gruvor har varit känt ett tag, och arbetet har intensifierats rätt rejält, inte minst i regi. nämnde själv att man skulle ta sträckan LudvikaOxelösund. Det är bland annat den sträckan som man har tittat på i närtid eftersom detta inte gäller bara gruvnäringen. Vi har andra stora företag som också är beroende av att komma ut den vägen på en sträcka som har dålig bärighet och som ger problem till exempel för ABB att komma ut, inte minst när det gäller tyngden på deras transporter. Därför har man särskilt identifierat att om gruvdriften nu ska komma i gång i några av gruvorna fram till 20152016 måste en del av åtgärderna genomföras redan 20132015. Det handlar bland annat om att titta på olika kapacitets- och bärighetsåtgärder i , till via . Man behöver också titta på anslutningarna i hamnen, även kopplat till gruvan eftersom det är viktigt att det hänger ihop. Det finns en hel del broar som behöver förstärkas. Men vi behöver också titta på kraftförsörjningen. Man har tittat på , och man behöver hitta en hantering. De delar som man så här långt kommit fram till motsvarar en kostnad av ungefär 900 miljoner; det är det som ligger i närtid. Jag tycker att det är viktigt för att också känna till att de 3,5 miljarderna anslås för åren 20132017 hyfsat kopplade till närtid. Infrastrukturpropositionen kommer efter budgeten och ska sträcka sig och framåt. I den ligger en stor del av drift och underhåll. Naturligtvis blir en del kopplat även till de här berörda banorna. Men då är det år längre fram därutöver. Som svar på frågan om detaljer eller om vi ens tittat på detta är svaret: Ja, det har gjorts och då i nära samarbete med berörda företag, med såväl gruvnäringen som andra viktiga aktörer runt omkring som är användare. Det tittas också på malmtransporter på lite . nämner att man totalt kanske kommer upp till 2 miljarder. Det handlar om ytterligare förstärkningar i kapaciteter som behöver göras, kanske kopplade till och även . Beroende på vart malmen sedan ska ta vägen inom eller till blir frågan i diskussionen om malmen ska gå ut via en västkustshamn. Det har talats om och . Det jobbas också med förstärkningar kopplade till hamn. Men är det Europatransporter och det fungerar med omlastning och inte tar för mycket tid eller kostar för mycket finns också båtvägen via och ut, i och med att i ska vara färdig 2017. Men då är vi ytterligare steg framåt. Det vi har gjort handlar om att först ta reda på vad som behöver göras för att klara gruvdriften som kommer i gång 20152016. Sedan tittar vi vidare framåt. 55 (S): Varken informationen i första steget eller informationen i andra steget var väl särskilt konkret.